UDEskole giver sunde og glade børn - Projekter med DGI\nEt simpelt redskab til at inddrage uderummet er at undersøge døre. Lad eleverne vælge deres egen dør eller find på forhånd særlige døre. Denne dør på Nørrebro (til højre) giver f.eks. mulighed for at arbejde med graffiti og subkulturer eller måske religion\nPå Tinderhøj Skole i Rødovre Kommune har de stor succes med at rykke nærmiljøet ind i undervisningen og undervisningen ud af klasselokalet.\nI 7. klasse arbejdes med eventyrgenren i dansk, hvor eleverne skriver deres egne fortolkninger af H.C. Andersens ’Den Grimme Ælling’, inden de i fællesskab går mod det lokale plejehjem, Dorthe Mariehjemmet, hvor de læser dem op for beboerne og lærer om livet på plejehjemmet ved eget øjesyn.\nDGI Udeskole er et koncept udviklet af DGI for at igangsætte, udvikle og kvalificere udeskole-undervisningen, så elevernes skolehverdag bliver varieret og fyldt med læring i bevægelse.\nTinderhøj Skole er blandt 25 certificerede DGI UDEskoler i Danmark. Udeskole er, når lærere og elever regelmæssigt flytter skolens fag ud i natur, kultur og samfund i skolens nære omgivelser blandt andet gennem samarbejde med lokale idrætsforeninger. Det gør de for at arbejde med læring, bevægelse og fællesskab på andre måder end i den traditionelle klasseundervisning.\nVi er skabt til at bruge kroppen, og børn vil helt naturligt bruge den i uderummet – simpelthen fordi de ikke kan lade være\nCharlotte Åsell, projektleder i DGI Storkøbenhavn\nForskning viser nemlig tydeligt, at børn og unge lærer bedst, når kroppen – på den ene eller anden måde – også er i spil i læringssituationen. Samtidig har udeskole dokumenterede positive effekter for elevernes sundhed og trivsel.\nMere bevægelse og høj faglighed\nAl forskning om børn og unges bevægelse peger i disse år i retning af meget differentieret bevægelse. Både landsdele og kommuner forsøger med forskellige tiltag at sætte fokus på bevægelse hos børn helt ned i vuggestuealderen, mens folkeskolereformen sætter krav til 45 minutters bevægelse hver dag. Overordnet kan man sige, at det er hverdagens almindelige bevægelsesmønstre, der er gledet ud til fordel for inaktiv transport og stillesiddende fritidsaktiviteter.\nSom DGI UDEskole er skolerne med til at sikre, at bevægelse bliver en fast og naturlig del af elevernes hverdag, hvor praktiske konkrete oplevelser i nærmiljøet kobles med faglige aspekter. Frisk luft behøver nemlig ikke kun være forbeholdt frikvarterne. I dag kan elever lære dansk, matematik og historie med røde kinder og med hele kroppen i spil, mens de jagter matematiske formler i skovbunden eller går i samlet flok til det lokale plejehjem eller den lokale idrætsforening.\n”Vi ved, at bevægelse er nøglen til menneskers sundhed både fysisk og mentalt. I dag tilbringer børn meget tid i institutioner, og det er derfor afgørende, at vi bringer bevægelse ind i skolehverdagen. Det handler om at frigøre miljøet, turde at komme ud af klasseværelset og udforske det omkringliggende samfund. Det kan være hele dage i skoven eller nogle timer hos en forening. Når undervisningen flyttes udendørs kan man støtte børn og unge langt hen ad vejen med hverdagsbevægelse. Vi er skabt til at bruge kroppen, og børn vil helt naturligt bruge den i uderummet – simpelthen fordi de ikke kan lade være,” fortæller Charlotte Åsell.\nHun er projektleder i DGI Storkøbenhavn, som blandt andet hjælper skolerne til at afdække lokalområdet med henblik på at finde gode samarbejdspartnere og læringsrum, der inviterer til bevægelse og fordybelse. Udeskole skaber rammer for nye måder at lære på ved at indbyde til en undersøgende, problemorienteret og tværfaglig undervisning, som støtter læring gennem alle sanser.\nUdeskolens undervisning fokuserer på det konkrete, det kropslige og det sanselige, bruger leg og bevægelse samt inddrager natur og kultur. Som DGI UDEskole får skolen konkrete forslag til, hvordan lærere og pædagoger kan integrere udeskole i undervisningen.\nGiver trivsel og god undervisning\nUdeskole skal ikke stå alene. I udeskole suppleres den teoretiske undervisning i klasseværelset med elevernes egne oplevelser og undersøgelser udendørs, så inde og ude spiller sammen til en hel læring. Som skoleleder for Tinderhøj Skole, Lars Rye Vadmand, forklarer:\n”I skolen er vi ofte bundet af bøgerne. Hvad er det eksempelvis, de skal kunne, når de er færdige med tredje klasse? Der ligger nogle mål, men der står ikke noget om, at eleverne skal have nået at regne to gange firs sider i matematikbogen hvert år. Slet ikke. Men det er, det vi gør. Lad os i stedet komme ud og undersøge og lege med nogle ting. Der er simpelthen så meget matematik, bare man går ud ad døren”.\nNår der undervises i udeskole, udfordres lærere og pædagoger til at skabe nye og virkelighedsnære rammer for undervisningen, og det giver mulighed for at udvikle på nuværende og nye undervisningsforløb gennem inddragelse af forskellige læringsrum. Som underviser Pernille Gøttler fra Skolen på Slotsvænget i Fredensborg Kommune forklarer:\n”Udeskole har givet mig konkrete ideer til, hvordan jeg kan benytte uderummet i min undervisning. Særligt godt er mulighederne for at differentiere undervisning, hvor elevernes forskellige behov og niveauer bliver imødekommet”.\nUdeskolen kan således understøtte kravet om undervisningsdifferentiering og fokusering på den enkelte elevs læring. Gennem variation af undervisningsformer og undervisningssteder kan læreren støtte flest mulig elevers måder at lære på. Selvom klassen har de samme læringsmål, er der muligheder for at opfylde disse på forskellige måder.\nI skolen er vi ofte bundet af bøgerne, men der er simpelthen så meget matematik, bare man går ud ad døren”.\nLars Rye Vadmand, skoleleder for Tinderhøj Skole\nSamtidig viser de praktiske erfaringer med udeskole, at elevernes medejerskab af læringsprocessen øges gennem samarbejde, improvisation og naturlig nysgerrighed. Ann-Louise Drægert fra Tinderhøj Skole er uddannet DGI UDEskole-tovholder, og hun er ikke i tvivl om, at udeskole motiverer elevernes faglige og sociale læring. Når uderummet inddrages som del af undervisningsrummet, er eleverne sammen i nye konstellationer – og de ser hinanden i nye situationer. Mange af dem, som har svært ved at sidde stille i klasselokalet, får måske sejre ude, fordi deres kompetencer kommer i spil, mens andre elever oplever andre udfordringer.\nHele skolen skal inddrages\nUdeskole kan være en dag om ugen eller integreret i den enkelte undervisningstime.\nUanset hvilken organisatorisk rammesætning skolen vælger, er det afgørende med opbakning og prioritering af ressourcer fra ledelsen for at sikre, at udeskole bliver fast praksis på skolen. Som skoleleder Kirsten Fisker Mose fra Tårs Skole i Hjørring Kommune fortæller:\n”Det er centralt for implementeringen af udeskole, at vi som ledelse har et ejerskab og en motivation for projektet. Vi er deltagende i arbejdet med udeskolen og er medskaber af den gode fortælling om aktiviteterne, men det er medarbejderne, der skal tegne projektet. Ledelsen sætter rammen, medarbejderne udfylder med indhold.”\nEt godt redskab er blandt andet at gøre udeskole synlig i årsplaner og elevplaner samt sikre videndeling på tværs, hvor lærere og pædagoger kan dele gode aktiviteter og succeser med hinanden.\n-Artiklen blev første gang bragt i Plenum, skolelederforeningens magasin.


Så tynd og afkræftet – Berits Blog\nSå tynd og afkræftet\nVi er stadig indlagt i Kolding og skal nok forvente at være det den næste uges tid. Der er nu kommet rimelig styr på Silas´ vejrtrækning, men han kan stadig ikke rigtig undvære ilt, når han sover.\nMen et er vejrtrækning, noget andet er vægten. Igår vejede han 7440 g og i morges vejede han pludselig sølle 7260. Det går bare slet ikke. Normalvægten for ham er 7800-8000 (hvilket også er alt for lidt) og sådan har hans vægt været i snart 8 måneder. Så procentvis er det jo et voldsomt vægttab, og han er også tydelig afpillet og afkræftet.\nSilas imorges – jeg kan ikke forestille mig, at man kan blive ret meget tyndere\nHan er afkræftet og ligger det meste af tiden bare og kigger ud i luften. Nu fik vi endelig lægerne til at se, at det altså ikke dur for Silas, at blive tyndere og eftersom han ikke rigtig havde noget appetit, så var det jo også svært at hjælpe ham den vej.\nHen under aften fik han så lagt en sonde, og det gjorde ondt på mig, at skulle kaste håndklædet i ringen på Silas´ vegne mht at spise, men jeg er helt sikker på at det er nødvendigt for at få ham til hægterne igen.\nKolding Sygehus har nu igangsat en masse undersøgelser for ernæringsforstyrrelser og for Cystisk Fibrose. Disse undersøgelser kunne OUH sagtens have påbegyndt for 5 uger siden. Imens de prøver tages, venter vi stadig på, at Silas skal blive klar til en narkose, så vi kan få taget den biopsi for Cøliaki/gluten intolerans, og det ser ud til at indlæggelsen også vil vare den kommende uge.\nUdgivet i marts 12, 2010 september 4, 2017 Forfatter Berit\n2 tanker om “Så tynd og afkræftet”\nHold da op hvor er han tynd!! Dejligt at der nu bliver gjort noget nu for at han skal tage på. Puha det er godt nok nogle store og alvorlige ting han skal undersøges for. Jeg håber så meget for jer at de snart finder ud af hvad det er han fejler så han kan få den rette behandling. Kæmpe knus og tanker herfra.\nmarts 14, 2010 kl. 2:04 pm\nDet er svært at sige meget til situationen, men hvor er det dog dejligt, at der nu tages hul på undersøgelserne…tænker meget på jer og det i skal gennemgå.\nMen dejligt at se, at du trods alt, fik kigget forbi Middelfart i går.\nØnsker og håber det bedste for jer.\nSkriv et svar til Jette / ma11edina Annuller svar\nForrige Forrige indlæg: ikke langt fra latter til elendighed\nNæste Næste indlæg: En sonde var den rette beslutning


Nye krydderurter på taget | Langelinie3-9\nSå er der igen kommet krydderurter på taget til fælles bedste. Det er formandens hustru, Kirsten Jensen, der har sørget for at tilplante krukkerne, der er placeret på østsiden for at undgå direkte eftermiddagssol. Der er også indkøbt nye vandkander, og besøgende på taget må meget gerne vande i den tørre tid.\nI år er der følgende krydderurter at klippe af: I 3-5: Persille, timian, estragon, rosmarin,purløg, myntetomat og citronmelisse. I 7-9 er der purløb, citronmelisse, mynte, rosmarin, estragon, timian og salvie.\nHusk at tage en saks med på taget, når du vil høste fra krydderhaven.


Kangerlussuaq er meget mere end blot et pitstop | Guide to Greenland\nTekst af: Toke Landy Brødsgaard\nEn anden populær udflugt går til den smukke Russel Gletscher. Der køres i »buslastbiler«, der er særligt affjedrede og har en meget høj bund, da vejene er meget ujævne, og der køres på forholdsvis stejle strækninger. Man føler sig dog meget sikker under kørslen med meget erfarne chauffører. Første stop er ved et vrag af et amerikansk jagerfly, der faldt ned i 1968. I området omkring Kangerlussuaq ligger der flere af disse nedfaldne fly, hvor alle piloterne heldigvis har nået at skyde sig ud forud for styrtene.\nUndervejs til gletscheren laves yderligere fotostop, især hvis der spottes moskusokser eller rensdyr, hvilket altid vækker stor begejstring. Russel Gletscheren er en kæmpe oplevelse. Den aktive gletschervæg brydes med jævne mellemrum, og isstykker kan derfor ses i floden. Vegetationen er rig omkring gletscheren, og i højsommeren er der et væld af blomster i området, ligesom der ofte er sneharer.\nPolar Lodge tilbyder overnatning i Kangerlussuaq kun få minutters gang fra lufthavnen\nMad i vandrehjemmet\nI selve lufthavnen ligger et cafeteria, der serverer grillmad og har en dagens ret. De er især kendt for deres moskusburger. Bagest i cafeteriaet ligger en lille restaurant. I bygden ligger et kombineret pizzaria/Thai restaurant, der samtidig er byens lokale bar. Fire km fra lufthavnen ligger Kangerlussuaqs bedste spisested »Restaurant Roklubben«, der serverer god kvalitetsmad med grønlandske råvarer. Højdepunktet er deres meget flotte grønlandske buffet, der serveres hver søndag aften. Her skal man huske at bestille bord, for stedet er godt besøgt.\nFarverige Nuuk - Grønlands hovedstad Nuuk er en moderne storby, hvor ny og gammel kultur mødes, og tager man på vandring i fjeldene bag bye, eller på sejltur i det kæmpe fjordsystem, venter enorme naturoplevelser Nuuk er Grønlands hovedstad, hvor butikker, kultur, arkitektur og kulinariske oplevelser blandes med frisk luft, vandreture og en fantastisk udsigt, der kan nydes fra det meste af byen. Byen har en levende kunst-, musik- og teaterscene, og Kulturhuset Katuaq fungerer som omdrejningspunkt for det hele. Udover scenekunsten rummer den imponerende bygning, hvor træfacaden bølger henover fronten inspireret af Nordlyset, også biograf og café. Desuden indeholder Grønlands Nationalmuseum 4.500 års grønlandsk historie med mumier og verdens ældste konebåd. Nuuk Kunstmuseum har også en imponerende samling af grønlandsk kunst. Click here to see Guide to Greenland's selection of day tours in Nuuk Arkitektur Med en massiv tilflytning har Nuuk som andre hovedstader i verden problemer med at følge med. Alle bemærker de gamle betonblokke i byen, der stadig huser et stort antal mennesker. I den anden ende af byen, ligger den nyeste bydel Qinnqorput, hvor farverige høje huse og særegen individual arkitektur viser vejen for en mere moderne fremtid. Samtidig med at man stadig kan se, de flere hundrede år gamle huse fra den første europæiske bosætning i byens gamle kolonihavn, hvor man netop i år åbner et bymuseum, der viser Nuuks rivende udvikling. En plan fra kommunen forsøger at imødekomme Grønlands generelle urbanisering med udbygning af fælles faciliteter, skoler, børnehaver, indkøbsområder, og i den mindre spændende ende; praktiske ting som kloakering og renovation; til hvad man forventer at dække halvdelen af Grønlands befolkning indenfor de kommende 10 – 20 år. Nuuk Center i to plan og »Tower of Power« hvor den grønlandske regerings administration holder til, er et arkitektonisk modstykke til Katuaq og et populært samlingssted som det første indendørs indkøbscenter i Grønland. Herfra løber en akse op gennem byen forbi Katuaq og et lille torv med flere tøjbutikker, hvor bl.a. »Bror & Søster« sælger grønlandsk design fra Isaksen, og »Qiviut« sælger egne design i skind og moskusuld. Videre opad kommer man forbi flere butikker, byens bibliotek, Brugsen til venstre og hjertet i byens natteliv til højre. Øverst oppe kommer man forbi Tele-butikken og på toppen af Spindlers Bakke kan man spise på Café Iggu eller nyde en kop kaffe. Click here to see Guide to Greenland's selection of city walk's in Nuuk Kaffemik og fusionskøkken I Nuuk er der et utal af spisemuligheder i forhold til byens størrelse. Her møder man både det traditionelle og moderne køkken, og gourmetrestauranter bruger regionens friske fisk, skaldyr, rensdyr og vilde urter og bær som hovedingredienser i mange retter. Fusionen mellem smagen af Grønland og det internationale køkken ses også I retter som moskusokse med karry og grønlandsk sushi i nogle af byens thailandske restauranter. Private kaffemik med mad, kager og kaffe er stadig den autentiske hjørnesten i sociale sammenkomster, hvor man fejrer alt fra fødseldage, første skoledage til eksaminer og jubilæer. Nuuks bagland og fjorde A visit to Greenland’s capital, Nuuk, need not be only tours of the town, culture, and architecture. There is an abundance of nature and outdoor activities for those who so desire. Nuuk means headland and from most of the town, you can see the fjord and the surrounding mountains and fells. Et besøg I Grønlands hovedstad Nuuk byder ikke kun på byvandring, kultur og arkitektur, men også masser af naturoplevelser for dem, der vil det. Nuuk betyder »næs«, og fra det meste af byen kan man se fjorden og de omkringliggende fjelde, bl.a. Nordlandet, fjeldene Lille og Store Malene, Hjortetakken og bjerget Sermitsiaq, der alle antager nye nuancer alt efter vejret og lyset. Her er flere vandreture med udgangspunkt fra Nuuk, bl.a. rundt om Lille Malene, forbi Cirkussøen og vandfaldet, eller op på Store Malene med udsigt over hele byen. Det anbefales kraftigt at alliere sig med lokale, før man går afsted, eller få en guide med på turen , da vejret skifter hurtigt i Nuuk. Sejler man ind I fjorden, findes både isbræer og bygder. Man skal ikke sejle lang tid, før man er blandt sneklædte bjergtoppe og det betagende landskab i fjorden. Her fornemmer man også overgangen fra det til tider ustabile kystklima I Nuuk til et mere solrigt fastlandsklima, jo nærmere man kommer indlandsisen. Holder man øjnene åbne, er der masser af fugleliv, sæler og i nogle perioder også hvaler på vej til eller fra deres sommerresidens. Fra Nuuk strækker fjordsystemet »Nuup Kangerlua« sig ca. 100 km ind til indlandsisen . Her finder man i den ene fjordgren isbræen, der venligt kælver en strøm af is fra ca. maj til oktober, der altsammen skal pasere ud forbi Nuuk, før det når Davis Strædet. En tur ind til isbræen er en kæmpe oplevelse. Når isproduktionen er på sit højeste, er det umuligt at komme helt tæt på isbræen, men man bliver ikke snydt, da de tusindvis stykker is i sig selv er en oplevelse værd med deres former og nuancer af hvidt, blåt og grønt I den anden fjordgren finder man den stadig aktive bygd Kapisillit med ca. 60 indbyggere og et utal af weekendhytter for Nuuks indbyggere. Her er stadig kirke, elværk, butik og sygeplejerske samt et lille hostel, der bestemt er et besøg værd. Fra bygden kan man vandre til udsigtspunkter, hvorfra man kan se ind til isbræen. Qooqqut Nuan Midt I fjordsystemet finder man også den nedlagte bygd Qoornooq, der fungerer som ferie- og weekendby for Nuuks indbyggere. Ca. 50 km sejlads fra Nuuk ligger Qooqqut, hvor en lille hyggelig restaurant » Qooqqut Nuan « hver sommer tilbyder en varieret a la carte menu samt tilbereder gæsternes egen fangst som f.eks. torsk og rødfisk. Stedet har også et antal hytter der kan lejes, og en uge eller 14 dages ferie midt i den grønlandske natur burde være enhver forundt som en form for naturlig mindfulness. Qooqqut emmer af historie som et af de steder, hvor Nordboerne havde en gård for 1000 år siden. Stedet er ikke fredet, og man kan håbe, at arkæologer i samarbejde med nogle fonde en dag vil opføre en kopi af de oprindelige Nordbo-bygniger som en ekstra spændende attraktion for de besøgende Iøvrigt har fjorden ud for Qooqqut sit eget »rødfiskehul«, hvor der næsten altid er garanti for fangst, og med en rigtig restaurant midt i naturen er konceptet med at fange en fisk og få den tilberedt professionelt en helt unik oplevelse. Qooqqut Nuan ejes af kokken Mads Bech, der med sine mistbænke med salat gør Grønland lidt grønnere. De nuværende hytter er indrettet med ét stort rum i hver, og han håber med tiden at udvide med seks hytter mere til vandreturister med rygsæk, der ønsker en billig overnatning i køjesenge, og i den dyrere ende fire helårsisolerede hytter med lidt mere luksus, eget bad og toilet, så folk også kan opleve vinteren. Vandre- og kajakture tips Syd for Nuuk finder man Kobbefjorden og den lange Ameralikfjord. Her er der også private hytter, fiskeelve og masser af bagland at vandre i. Mange aktive friluftsmennekser finder efterhånden vej ind i Nuuks fjordsystem , hvor de sejles ind og f.eks. vandrer fra bunden af en fjord, gennem blomstrende dale, til bunden af en anden fjord, hvor de hentes igen senere. Der er et utal af dale, elve og deltaer med aflejringer fra nutid og fortid. Overalt i den rene natur findes det klareste velsmagende smeltevand, som kan drikkes direkte. Det er svært at vælge én dal frem for mange andre, men den lange Ausmannadal, der kræver seriøs vandring for at nå ind til og igennem, belønner de ihærdige med en naturoplevelse uden lige og en svær opstigning til sidst, der fører direkte op til indlandsisen. Hvordan kommer man til Nuuk Grønlands hovedstad kan nås via flyforbindelser med Air Greenland fra København i Danmark via Kangerlussuaq eller med Air Iceland fra Reykjavík I Island. Desuden ligger de fleste krydstogtsskibe til i Nuuk på deres vej til og fra Grønland, så her er hovedstaden en bonus, hvis man vælger første eller sidste tur i krydstogtsprogammet. Click here to see Guide to Greenland's selection of day tours in Nuuk\n29 interessante fakta om Grønland - Grønland for begyndere HURTIGE FAKTA: Grønland er på størrelse med Vesteuropa. Mere end 85% er permanent dækket af en enorm iskappe, Indlandsisen , og befolkningen bor spredt langs den isfri skærgård med utallige smukke fjorde og fjelde. Hovedparten bor i den sydvestlige del af Grønland, mens en lille del bor i det nordlige Thuleområde, og i to afgrænsede områder på den barske østkyst. Det grønlandske navn for Grønland er Kalaallit Nunaat hvilket betyder grønlændernes (eller menneskenes) land 1. Grønlands indlandsis Indlandsisens areal er på 1,8 millioner km2. Volumen 2,7 million km3. Det svarer til ca. 7% af al ferskvand på jorden. Det højeste punkt på indlandsisen er 3.300 m over havets overflade, og isen er mere end 3.500 m tyk. 2. Isbjerge og gletsjere Der er gletsjere over hele Grønland, som mere eller mindre aktivt producerer isbjerge på forskellige tidspunkter af året. Den mest producerende er Sermeq Kujalleq gletsjeren ved Ilulissat isfjord, der også er den mest besøgte. Dog findes der isbjerge over det meste af Grønland, alle unikke i form, farve og størrelser. De kan bjergtage enhver gæst. TOP 5 GLETSJERE I GRØNLAND * * * * * 1. Sermeq Kujalleq, gletsjeren ved Ilulissat Icefjord, Diskobugten, Vestgrønland 2. Eqip Sermia, Eqi Glacier, Nord for Ilulissat, Vestgrønland 3. Narsap Sermia, gletscher i Nuuk Fjord, hovedstadsregionen, Vestgrønland 4. Helheilm Glacier, Østgrønland 5. Tasermiut Sermeq *, Sydgrønland * Nr. 5 trukket tilbage og mistede forbindelsen med Tasermiut fjorden efter 2009 som følge af klimaændringer. Vist på øverste billede på denne side. Foto af David Trood 3. Grønlands befolkning I Grønland lever der omkring 56.500 grønlændere, hvoraf 90% bor i 16 byer,og resten i små bygder. 4. Grønlands hovedstad Hovedstaden er Nuuk med omkring 16.500 indbyggere. 5. Grønlandsk sprog Det officielle sprog er grønlandsk med dansk og engelsk som sekundære sprog. Grønlandsk – Kalaallisut – er tæt forbundet med sprogene talt af Inuit i Canada og Alaska. 6. Grønlands Areal 2.175.600 km 2 – det samme som Fran-krig, England, Tyskland, Spanien, Italien, Østrig, Schweiz og Belgien tilsammen. Det 341.700 km2 isfrie område er større end Norge – og 10 gange større end Danmark. 7. Afstande i Grønland Fra nord til syd: 2.670 km (samme afstand som fra Bergen i Norge til Tunis i Nordafrika). Fra øst til vest: 1.050 km (samme afstand som fra Edinburgh til Stockholm). 8. Grønlands geografiske beliggenhed Sydligste punkt Kap Farvel, omkring samme breddegrad som Oslo. Nordligste punkt, Cape Morris Jessup, omkring 740 km syd for Nordpolen. Vestligste punkt, Cape Alexander, på samme længdegrad som New York. Østligste punkt, Nordostrundingen, beliggende lidt øst for Island. Således ligger Grønland øst, vest, nord og syd for Island. 9. Grønlands Polarcirkel Den nordlige polarcirkel er placeret på breddegrad 66° nord, som deler Grønland i hundeslædeland nord for cirklen og byer uden hundeslædehunde syd for. Byen Sisimiut er beliggende lige ved Polarcirklen, og her er mange flotte ture, herunder vandring på selve polar cirklen. Ingen byer eller bygder er indbyrdes forbundet med veje 10. Byer i Grønland Der findes 16 større byer, hver med omkringliggende bygder. Ingen af byerne eller bygderne er indbyrdes forbundet med veje. Selvom nogle ligger relativt tæt, er naturen en barriere med høje fjelde, dybe og brede fjorde eller gletsjertunger fra Indlandsisen. I Nordgrønland ligger byerne Qaanaaq, Upernavik og Uummannaq. I Diskobugten ligger byerne Ilulissat, Qasigiannguit, Qeqertarsuaq og Aasiaat. På vestkysten ligger byerne Sisimiut , Maniitsoq, hovedstaden Nuuk og Paamiut. I Sydgrønland ligger byerne Narsaq, Qaqortoq og Nanortalik. I Østgrønland ligger byerne Tasiilaq og Ittoqqortoormiit. 11. Bygder i Grønland Grønland har haft flere end 60 bygder, men flereaf dem er nu ubeboede. Som i resten af verden sker der en urbanisering, hvor folk søger mod byerne, og de unge ikke flytter tilbage efter endt uddannelse. Bygdernes placering har primært været på grund af fiskeri og jagtmuligheder med naturligt læ fra eksempelvis fjelde på den ene side og et næs eller en odde, der har gjort det muligt at komme sikkert i land, før der fandtes havne. Alle byer og bygder ligger utroligt naturskønt, omgivet af fjelde og fjorde. Derfor mener de fleste grønlændere, at netop deres fødeby eller bygd er Grønlands smukkeste. 12. Grønlands højeste punkt Gunnbjørns Fjeld i Østgrønland, 3.733 m over havets overflade. 13. Moderne og traditionelt Grønland er på mange måder fyldt med kontraster. Man holder fast i traditionerne men anvender samtidig den nyeste IT-teknologi. Det er derfor ikke unormalt at se en dame i nationaldragt med den nyeste SmartPhone i hånden. I Nordgrønland kan man se en firehjulstrukket Mercedes holde tilbage for en hundeslæde, der krydser vejen, og i Sydgrønland kan man opleve får, køer og heste hos farmere, der slår græs til hø og høster kartofler, mens majestætiske isbjerge stille glider forbi i fjorden for enden af markerne. 14. Unikke fødevarer i Grønland Fusionen mellem europæisk og grønlandsk mad ses blandt andet i moderne varianter af klassiske retter baseret på grønlandske råvarer og kød fra moskus, rensdyr og lam, i stærk kontrast til nationalretten suaasat – suppe. Traditionel grønlandsk mad som folk i Grønland spiser, er især baseret på kød fra havpattedyr, primært sæl og hval. Rensdyr, fugle og andet vildt er også almindeligt. Grønlands nationalret er suppe kaldet suaasat, der basalt består af kød fra enten sæl, hvalros eller alke som favoritterne, kogt sammen med ris og løg i selve suppen og serveret med aromat eller karry i store mængder. Grønlands dyreliv Det rige dyreliv ses alle steder i form af hvaler, ørne og mange andre fugle, moskusokser, rensdyr, sæler, polarræve og harer. Det er kun yderst sjældent, at mennesker ser Grønlands nationaldyr nummer ét: Nanoq – Isbjørnen. Stærke symboler Den smukke kvindelige nationaldragt er med sin perlekrans og broderier et symbol på, at traditionel grønlandsk kultur stadig har stor betydning i det moderne samfund. Familie og venner har stor betydning, og selvom Grønland er i top 10 med antalllet af Facebookkonti målt per indbygger, samles man forsat om alt fra barnedåb til begravelse med kaffemik. Det er en sammenkomst, der ikke kun byder på kaffe, men ofte også både kage og mad. Man ser blandt andet en traditionel delikatesse som mattak – hvalhud – der spises råt, som det er, eller med Aromat eller soya som eneste krydderi. Den grønlandske Kajak - Qajaq Ord der af verden kendes som Iglo (hus) og Kayak (båd) stammer fra de grønlandske ord Illu og Qajaq. Grønlands historie De første mennesker kom til Thule-regionen for 4-5.000 år siden fra Canada. I alt indvandrede seks Inuit-kulturer på forskellige tidspunkter, og den nuværende befolkning er efterkommere af Thule-kulturen, der kom til Grønland omkring det 9. århundrede. Det var på samme tid som nordboerne og Erik den Røde ankom til Grønland i 982 som beskrevet i islandske sagaer. Man finder stadig rester fra Inuit-kulturerne i deres tidligere køkkenmøddinger, men de er nu truet af klimaændringer og optøning af områder, hvor der tidligere var permafrost. Norboruiner er mere vejrbestandige og stadig synlige i Sydgrønland og nær Nuuk. Et unikt syn for de få turister, der kender til dem. I Sydgrønland kan man stadig se stengærder omkring markene tæt på Igaliku, bygget af nordboerne for 1000 år siden, og man kan drikke af kilden, der stadig springer på samme sted som beskrevet i sagaerne. Besøg i Arktis Der er stor forskel på vejr og temperatur i Grønland, og det skifter hurtigt fra godt til barskt vejr. Der kan være sommer i Sydgrønland, mens den sidste havis og sne stadig ikke er smeltet i Nordgrønland. Et godt råd er aldrig at færdes alene i naturen, og altid at have flere lag tøj med, så man kan tage af eller på efter forholdene. Det er ikke muligt at køre mellem Grønlands byer og bygder fordi der ikke er veje uden for de bebyggede områder Infrastruktur Infrastrukturen er baseret på flytrafik og søtransport. Air Greenland flyver til og fra Danmark og Island, og indenlands med mindre fly og helikoptere. Air Iceland Connect flyver mellem Island og Grønland. Før du bestiller billet til Grønland Infrastrukturen og afstandene i Grønland gør det svært at booke en tur til Sydgrønland og en dagstur i Nuuk på samme tur. Vær opmærksom på denne geografiske kendsgerning, før du bestiller. Heldigvis har de fleste områder et stort udvalg af dagsture og ting, man kan lave, der alle kan ses her på Guide to Greenland. Grønlands styreform, selvstyre 1721-1953 dansk koloni, 1953-1979 amtslignende status, 1979 Hjemmestyre, 2009 Selvstyre. Grønland er et parlamentarisk demokrati og en del af Rigsfællesskabet sammen med Færøerne. Grønlands nationaldag Grønland har nationaldag den 21. juni. Grønlands Erhverv Fiskeri er Grønlands hovedindustri og udgør det meste af den samlede eksport - hovedsagelig rejer og hellefisk. Internet Alle byer og de fleste bosættelser har internetadgang med forskellig hastighed. Kommunikation - Grønlands landekode Landekode +299 Kommunikationspriser Som i andre spredt befolkede områder på jorden er prisen høj for Gigabytes og Roaming. Valuta Møntenheden er danske kroner. DKK. 28. Betaling Der er hæveautomater i de fleste byer, og de fleste større hoteller og forretninger modtager de største internationale kreditkort. For at undgå problemer, kan du booke og betale dit ophold og oplevelser her på Guide to greenland. 29. Planlæg din rejse før du rejser til Grønland Rejs ikke til Arktis uden at sikre dig et tag over hovedet. Du kan se et udvalg af overnatningsmulighederne her . Ture og sightseeing aktiviteter i Grønland har ofte en begrænset tilgængelighed. Derfor er det værd at planlægge på forhånd. På Guide to Greenland finder du den største samling af ture til Grønland , og aktiviteter i hele Grønland fra mange forskellige leverandører. Desuden kan du finde ud af hvad du kan opleve i Grønland, og få mere at viden om landet og kulturen ved at læse nogen af vores artiker , eller ved at kontakte lokale bloggere eller rejseskribenter der har været i Grønland . Haf vi glemt noget? Så skriv det til os i kommentarfeltet herunder.\nKangerlussuaq er meget mere end blot et pitstop Den største indfaldsport til Grønland hedder Kangerlussuaq Kun få gør et stop i denne bygd, men man kan sagtens have den som destination i sig selv Der er mange grunde til, at man ikke bare skal have Kangerlussuaq overstået for at nå en anden destination. Den forholdsvis lille bygd med ca. 500 indbyggere er oprindelig grundlagt af amerikanerne under Anden Verdenskrig under navnet Bluie West Eight . Lufthavnen spillede en vigtig rolle i forbindelse med færgeflyvninger af fly mellem Amerika og Europa. Man kan stadig tydeligt se, at amerikanerne har sat deres præg på bygden. Desuden er hele området omkring Kangerlussuaq et eldorado for aktive naturelskere. Indlandsisen og Punkt 660 Områdets meget stabile vejr gør Kangerlussuaq meget attraktiv som destination og lufthavn. Turoperatøren World of Greenland Arctic Circle har daglige guidede ture. Det er en stor oplevelse og bør stå på enhver to-do liste. Det er også muligt at komme på flyvetur til Indlandsisen og gletsjere . En populær destination er Punkt 660, der ligger for enden af vejen mod isen ca. 39 km. fra Kangerlussuaq bygd. Vejen er med sine 51 kilometer fra havnen til isen Grønlands længste vej. I sommermånederne er dette en støvet vej, da klimaet er meget tørt. Der er dog under hele turen en del at se på, både speciel vegetation, blomster og dyr. Undervejs gøres et par stop for at nyde den storslåede landskab med isen som en kæmpe baggrundskulisse for det hele. Punkt 660 indikerer højden over havet, da stedet blev navngivet. Her ledes man af en guide op på isen. Man kan tydeligt se, hvordan isen har trukket sig tilbage og har efterladt et goldt moræneområde med en del spændende sten og mineraler. På isen ser man den rå overflade og kan krydse flere vandløb med godt gang i vandet. Man fascineres af synet ind over isen, der fortsætter længere – meget længere end øjet rækker. Russel gletscher En anden populær udflugt går til den smukke Russel Gletscher . Der køres i »buslastbiler«, der er særligt affjedrede og har en meget høj bund, da vejene er meget ujævne, og der køres på forholdsvis stejle strækninger. Man føler sig dog meget sikker under kørslen med meget erfarne chauffører. Første stop er ved et vrag af et amerikansk jagerfly, der faldt ned i 1968. I området omkring Kangerlussuaq ligger der flere af disse nedfaldne fly, hvor alle piloterne heldigvis har nået at skyde sig ud forud for styrtene. Undervejs til gletscheren laves yderligere fotostop, især hvis der spottes moskusokser eller rensdyr, hvilket altid vækker stor begejstring. Russel Gletscheren er en kæmpe oplevelse. Den aktive gletschervæg brydes med jævne mellemrum, og isstykker kan derfor ses i floden. Vegetationen er rig omkring gletscheren, og i højsommeren er der et væld af blomster i området, ligesom der ofte er sneharer. Lufthavnen og at se Kangerlussuaq fra luften De fleste ankommer til Kangerlussuaq med fly, men der er meget mere at opleve fra luften i og omkring Kangerlussuaq. I sommerhalvåret har Air Zafari et mindre fly, hvor man kan købe rundflyvninger i området omkring bygden. Her er rig mulighed for at se både moskusokser, gletschersøer, indlandsisen og ikke mindst det utrolig smukke og meget varierende landskab omkring Kangerlussuaq. Lufthavnen er ligeledes base for redningstjenesten, der udføres med helikopter. Da denne meget sjældent er optaget til det formål, er der mulighed for at flyve sightseeingture med helikopteren i det smukke landskab, hvor der laves en landing ved eller på selve isen. Overnatning i Kangerlussuaq Der er forskellige muligheder for overnatning i Kangerlussuaq . I selve lufthavnen ligger byens hotel. Et stenkast fra lufthavnen finder man Polar Lodge, et vandrehjem med en ganske god standard, enkle værelser og fælles køkkenfaciliteter, bad og toilet. Et funktionelt vandrehjem in Greenland Polar Lodge tilbyder overnatning i Kangerlussuaq kun få minutters gang fra lufthavnen For de, der skal overnatte i Kangerlussuaq, i transit eller på nogle dages ferie, er Polar Lodge et prisbilligt alternativ. I en renoveret barak ligger det rødmalede vandrehjem, så det umiddelbart kan ses, når man træder ud fra lufthavnen. Det syner ikke af så meget udenfor, hvor den eneste »pynt« er nogle gamle bomberør fra 2. verdenskrig, der nu anvendes som askebægre, da hele Polar Lodge er røgfri. Hyggeligt vandrehjem Indenfor er der lunt og rart. En sofagruppe og et bord med gratis magasiner og bøger er det første, der møder en. Gangen er ikke bred, men værelserne er i en ok størrelse for et vandrehjem. Som på andre vandrehjem er der ikke tv eller minibar, men til gengæld trådløst internet og et lille arbejdsbord. Til de i alt 16 værelser er der seks fælles badeværelser og toiletter af udemærket standard. Overalt på Polar Lodge er gangene forsynet med billeder af Grønlands natur og dyreliv, der skaber en hyggelig atmosfære. Mad i vandrehjemmet For alle er der adgang til et lille fælleskøkken, hvor de, der bor her i længere tid, kan tilberede et personligt måltid mad eller bare en kop te. Morgenmaden foregår i spisesalen, og personalet har sørget for, at ingen går sultne derfra. I baggrunden kører et tv med nyheder, og udenfor kan man følge med i de første starter og landinger i lufthavnen. Muligheder i Kangerlussuaq Kontoret er også en souvenirbutik med masser af gaveideer. Udover postkort, vandrekort, gaver og bøger sælger de også forskellige ture i området . En tur til indlandsisen med chance for at se moskusokser, en tur op på Russel Gletsjeren eller en byvandring forbi blandt andet kirken og museet i Kangerlussuaq, er blot nogle af turene på programmet. Skal man ud at vandre om sommeren eller køre hundeslæde om vinteren, udlejes også både udstyr, tøj og mountainbikes. Ønsker man mere fredelige omgivelser, ligger Old Camp ca. 2 km længere ude med udsigt til selve fjorden. Men Polar Lodge kan bestemt anbefales til dem, der prioriterer at bruge pengene på oplevelser frem for en mere luksuriøs overnatning. Lidt længere fra lufthavnen, finder man Old Camp, et simplere vandrehjem med god lejrstemning. I bygden finder man Kangerlussuaq Vandrehjem. Er man til friluftsoplevelser, kan man medbringe telt og campere i fjeldet. En del af året arrangeres todagsture med overnatning på isen, hvilket er en unik oplevelse – især forår og efterår med nordlys på nattehimlen. Ture i Kangerlussuaq: Nordlys, hundeslæde og ski I vintermånederne januar-april er Kangerlussuaq dækket af sne, der giver mulighed for at komme på hundeslædetur og at stå på langrendski. I denne periode er nattehimlen ofte oplyst af imponerende nordlys , der kun få andre steder kan opleves så klart og flot som i Kangerlussuaq. Nogle nætter domineres himlen af nuancer i grønne, violette og blå farver, der bølger frem og tilbage. Har man ikke oplevet dette før, tror man ikke sine egne øjne. Især de frostklare nætter er helt ubeskrivelige. Man skal dog være klædt godt på, da her kan være meget koldt. Mad i Kangerlussuaq Bor man på et af vandrehjemmene og selv har mulighed for at lave mad, er der et fint lille supermarked i bygden. I selve lufthavnen ligger et cafeteria, der serverer grillmad og har en dagens ret. De er især kendt for deres moskusburger. Bagest i cafeteriaet ligger en lille restaurant. I bygden ligger et kombineret pizzaria/Thai restaurant, der samtidig er byens lokale bar. Fire km fra lufthavnen ligger Kangerlussuaqs bedste spisested » Restaurant Roklubben «, der serverer god kvalitetsmad med grønlandske råvarer . Højdepunktet er deres meget flotte grønlandske buffet, der serveres hver søndag aften. Her skal man huske at bestille bord, for stedet er godt besøgt. Den Amerikansk base Basen Bluie West Eight blev grundlagt af amerikanerne i 1941 som en vigtig lufthavn, hvor fly, der skulle færgeflyves fra Amerika til Europa kunne lande og tanke. Senere blev basen omdøbt til Sondrestrom Air Base og fungerede frem til 1992 som amerikansk militærbase. I de sidste mange år som base var dens vigtigste formål at agere forsyningsbase for DEW-kædens fire DYE-stationer (DYE1, 2, 3 og 4) på isen. Disse stationer var varslingsstationer, der under Koreakrigen og Den Kolde Krig skulle advare, hvis der var fly på vej fra Rusland. DYE stationerne er nu lukket, og amerikanerne har lukket basen ned, men kommer hvert år og træner landinger med militærfly på isen, hvor de anvender Kangerlussuaq lufthavn. Ligeledes kommer der hvert år en række amerikanske forskere til bygden primært for at undersøge klimaforandringerne. Kangerlussuaq som civil lufthavn Allerede i 1970erne havde SAS flyvninger til Kangerlussuaq, men ingen af disse flyvninger var dog med Kangerlussuaq som slutdestination, da adgang til basen krævede speciel tilladelse. Folk blev fløjet videre i S-61 helikoptere af Grønlandsfly, det nuværende Air Greenland. De store S-61 helikoptere blev senere skiftet ud med Dash 7 fly og er er nu erstattet af Dash 8 fly, der flyver til en række destinationer omkring i Grønland. Desuden er der nu direkte flyvninger fra Island i sommerhalvåret.\nTasiilaq– hvor eventyret begynder Søger du den ultimative grønlandsoplevelse, er nogle dage i Østgrønland bestemt en overvejelse værd. Det mystiske og mytiske Østgrønland, har i århundreder ligget godt gemt mellem indlandisen og storisen i havet. Det har altid virket dragende på eventyrere, kunstnere, ekspeditioner, forskere, handelsfolk med flere. Det er nu blevet nemt tilgængeligt for alle rejselystne med mod på en oplevelse i særklasse. F.eks. via Island og derfra til Kulusuk lufthavn på Grønlands østkyst. Her begynder eventyret allerede, når du står ud af flyveren og møder den gæstfri og hjælpsomme befolkning. Besøg den lille bygd Kulusuk, hvor der er gode overnatningsmuligheder, eller tag med det samme videre på den kun 10 minutters korte helikoptertur til Tasiilaq. Forår For sneentusiaster er foråret den spændende tid med masser af muligheder for skiløb af forskellig slags og hundeslædeture af varierende længde. Allerede ved påsketid står solen højt på himlen, og det bliver bagende varmt, selvom sneen ligger metertykt endnu. Dagene i Tasiilaq går hurtigt. Du kan besøge det fine lille museum, indrettet i byens gamle kirke. Her får du et indblik i en fascinerende kultur og se de fine figurer udskåret i tand og ben, som Østgrønland er så kendt for. Du kan også besøge den nye kirke og se udsmykningerne indenfor. Er du der en weekend, så undersøg, hvornår der er gudstjeneste, og gå med blot for oplevelsen. Er der sne, så kommer præsten som regel på snescooter. Sommer Tasiilaq er hjemsted for Filatelia, en af byens store arbejdspladser, hvorfra de spændende grønlandske frimærker distribueres til samlere over hele verden. Lige ovenfor ligger turistkontoret og Skæven, butikken med de smukke pelsarbejder og udskæringer, alt lavet af lokale kunstnere. Tag en kop kaffe på deres dejlige terrasse med udsigt over by og fjord, mens du overvejer souvenirindkøbet eller skriver postkort. Her kan du også booke guidede ture med mere. Følg bakken helt op til kommunekontoret og gå til venstre ud mod Blomsterdalen. Følg herfra elven ud forbi kirkegården og se, hvorfor dalen har fået sit navn, overalt på fjeldsiderne lyser det op i forskellige farver af blomstertæpper, turen tager dig ud til en stor sø for enden af dalen, det tager ca. en times tid i let terræn. Vandremuligheder i forskellige sværhedsgrader er der mange af. Sømandsfjeldet bag byen kan også bestiges, men sørg for at få en erfaren lokal guide med. Beløningen er en betagende udsigt over byen, fjorden, de omkringliggende bjerge og det uendelige ishav. Tilbage i byen kan det anbefale, at hvile ud i »Verdensuniversitetet Neriusaaq« – byens bogcafe og mødested for turister og lokalbefolkning, hvor der serveres kaffe, te og skønne isvafler, som kan nydes på den lille solterrasse, der er selvfølgelig også et fint udvalg af bøger og aviser. Hotel Angmagssalik har også moderne café og en uovertruffen udsigt over by og fjord fra den store terrasse og besøg deres fine souvenirbutik. Her kan de også hjælpe med at booke oplevelser som sejl- og helikopterture. Bygder og bjørne Opholdet i Tasiilaq kan kombineres med et besøg i en af distriktets bygder for at opleve, hvordan livet leves i en rigtig grønlandsk fangerbygd. Tag for eksempel til Tiniteqilaaq, der ligger smukt ved Sermilik-fjorden fyldt med flotte fotogene isfjelde. I forårssæsonen nås den nemt med hundeslæde eller snescooter tværs over Ammassalik-øen. Resten af sæsonen sejles eller flyves med helikopter. Østgrønland er isbjørnens rige, men chancen, eller risikoen om man vil, for at møde en bjørn er dog ikke særlig stor, derimod er der rigtig gode muligheder for at se hvaler og sæler på de ture, der arrangeres fra byen. Gemt af isen Tasiilaq hører til en af de mest isolerede beboelser i verden. Mod vest rejser indlandsisen sig op til 2500 meter, mod øst i Danmarksstrædet ligger storisen fra Nordpolen og forhindrer sejlads i ca. 7 måneder om året. Alligevel har det aldrig været nemmere at besøge dette eventyrrige end nu, hvor rejsen foregår med fly og helikopter.\nAt flyve over indlandsisen i Grønland Indlandsisen i Ilulissat At flyve over fjelde og isbjerge i lav højde er noget helt specielt Det er en helt fantastisk oplevelse at kravle ombord i en af Air Zafaris små fly i lufthavnen i Ilulissat. Alle får headset, så de kan kommunikere med hinanden og høre, hvad piloten fortæller. Først har vi alle fået en sikkerhedsbriefing og hilst på den pilot, der skal flyve os ud over den mest producerende isbræ på den nordlige halvkugle. Vi når også at hilse på hans kollega, der lige er landet med et andet hold turister. Han fortæller, at de netop har set en større flok hvaler ved iskanten, så vi kan være heldige at se dem, hvilket sætter vores i forvejen store forventninger til turen en tak højere. Efter at være lettet fra lufthavnen flyver vi direkte ind mod indlandsisen. Den kæmpe sammenhængende ismasse, der er mere end 2.000 km lang, 800 km bred og over tre km tyk på det højeste punkt, men fra luften mest af alt opfattes som en uendelig hvid horisont. I alt dækker indlandsisen over 80% af Grønlands samlede areal, og det er svært at fatte set i lyset af, at landet totalt set er på størrelse med Vesteuropa. Skulpturer i Grønland Ved kanterne dukker kontraster op, der gør isen mere levende end blot hvidt i hvidt. Her folder isen i kæmpe buer ned mod gletsjerkanten, hvor isen brækker af som isbjerge. Flere målinger har vist, at gletsjeren bevæger sig med omkring 20 meter i døgnet, så selvom den set oppefra er smuk og figurativ, er der i virkeligheden tale om en kæmpemæssig smeltedigel under enormt pres, hvor kæmpe kræfter brydes og i sidste ende skubber millioner af tonstunge isbjerge ud i isfjorden. Piloten flyver langs gletsjerkanten , men fra flyveren er det svært helt at fatte de tal, han fortæller, eller sætte iskantens højde i relief til noget andet end isen selv og isbjergene foran. At det er kæmpe størrelser, der er tale om, er der ingen i tvivl om, og alle sidder tavse og nyder synet. 180 meter is i Grønland The pilot sets a course towards the mouth of the ice fjord. We fly out over the 60-kilometre long ice fjord, as one ice sculpture replaces another. On the way, many beautiful tips stick up from the icebergs that are still intact after breaking off from the face of the glacier. Piloten sætter kursen mod isfjordens udmunding. Vi flyver ud over den 60 kilometer lange isfjord, mens det ene kunstværk formet i is afløser det andet. På vejen rager mange smukke istoppe op fra de isbjerge, der stadig er uberørte i forhold til, da de knækkede af iskanten. Halvvejs ude af isfjorden ligger et af de isbjerge, der endnu ikke er tippet rundt, og det bliver turens hidtidige højdepunkt. Bogstaveligt talt. Et gigantisk isbjerg rager op mellem de andre, og hvad det ikke har i drøjden, har det i højden. Flyets ene vinge stryger forbi isbjergets tinde på tryg afstand . På grund af isbjergets størrelse virker det helt tæt på og tryllebinder os alle. Piloten tjekker med sine instrumenter og fastslår, at isbjerget står mindst 180 meter højt over havoverfladen. Altså to gange højere end Frihedsgudinden (93m) og 2/3 af Eiffeltårnet (300m) . En fantastisk skulptur fra naturens hånd. Jo længere vi kommer ud, jo mere plads bliver der mellem isbjergene, og synet af det første dybblå vand giver en smuk kontrast til isen. Længere ude er mange af isbjergene tippet rundt og fremstår dermed fladere i toppen. Pukkelhvaler i sigte Da flyet når ud til kanten af isfjorden, følger vi det åbne vand mod vest og ser bygden Ilimanaq. Her er bygget en række nye hytter, hvorfra man kan nyde udsigten til isen, samtidig med at man oplever livet i en lille bygd. Fra Ilulissat kan man sejle derned på en times tid, og stedet ryger straks på ønskelisten. Piloten vender flyveren og annoncerer, at vi lige tager hele kanten af isfjorden på vejen tilbage til lufthavnen i tilfælde af, vi er så heldige at se en pukkelhval. Og det er vi. Pludselig ser vi blåsten fra en hval, og så en til. Udover de to kæmper dukker fem mere op, og piloten kredser om stedet, så vi alle kan nyde de fantastiske dyr, der nyder godt af de store mængder krill ved kanten af isfjorden. Hele sommeren har der været masser af hvaler ved Ilulissat, men her sidst i september er de fleste begyndt deres vandring sydpå for vinteren, så vi føler os ekstra heldige. Uforglemmelig oplevelse af isen i Grønland Turen slutter med et fantastisk vue over Ilulissat med frit udsyn til havnen på den ene side, og over fjeldene til den anden side. Her ses en træbelagt sti, der går fra byen helt ud til isfjorden for at skåne naturen i verdensarvsområdet . Tilbage i lufthavnen kravler vi alle lettere euforiske ud, og der bliver taget fotos af hinanden foran flyveren. Alle trykker pilotens hånd flere gange og takker endnu mere, før vi igen er ude af lufthavnen. En uforglemmelig oplevelse – af isen og hvalerne ved Ilulissat.\nVandring i Grønland Hvorfor en vandretur på sporet ved polarcirklen kan ændre dit liv! Da jeg først fortalte venner og familie, at jeg skulle vandre den 166 km lange tur på sporet ved polarcirklen i Grønland (Arctic Circle Trail), og selv transportere alle mine overlevelsesting, uden mulighed for at få nye forsyninger i ni dage, og filme oplevelsen som en video dagbog, var mine venner og familie både nysgerrige og forundrede, og en ven mente, at jeg var igennem en midtvejskrise. Find: Vandre- og trekkingture i Grønland Læs mere: Oplevelsesrejse i Grønland Læs også: Polarekspedition i Grønland Jeg var virkelig begejstret og nervøs for at vandre i et land, der føltes som et mysterium for mig, fordi denne type vandretur var et betydeligt skridt op, i forhold til de hyggelige vandre-weekender i Englands grønne og behagelige land, hvor de eneste farer kommer efter kaffebutikkerne er lukket, og man ikke kan få en kop te med kiks og syltetøj efter en afslappet vandretur. »Folk kan slappe af og blive sig selv, når de bliver et med naturen« Ikke en overlevelsesrejse Tanken bag det at lave en film, var at vise en almindelig fyr (som mig) begive sig ud på en rejse, som nogle mennesker forestiller sig kun er for eksperter, men som viste sig ikke at være særlig skræmmende. Du behøver ikke at være en overlevelsesekspert for at vandre på Arctic Circle Trail, du har bare brug for lidt mod; og du skal sige »JA« til ting her i livet. Selvfølgelig skal du være i god fysisk form og have erfaring med at vandre. Forberedelse af mad og udstyr, samt det at lugte som et par gamle sokker fra tid til anden er dagsordenen. Jeg fandt Cicerones bog om Grønlands Arctic Circle Trail interessant og nyttig læsning til planlægning af turen. Men et reelt skift i tankegang er nødvendigt for at få dig ud over kanten og virkelig komme i gang med at tage på denne slags »næste niveau« af eventyr.. Pakning af rygsæk Den vanskeligste udfordring for mig var at bære en 20 kg rygsæk i starten af min tur, og forsøge at finde en række genstande i min labyrint af en rygsæk, der føltes næsten lige så stor som mig. Den gode nyhed var, at min rygsæk gradvist ville blive lettere, når jeg spiste mig gennem grød, snackbarer og »tilsæt kun varmt vand« middage. Jeg ved, at det ikke lyder som gourmet-mad, men hvad du oplever til gengæld er muligheden for at vandre i den vilde grønlandske natur. Her finder du over hundrede krystalblå søer til at slukke din tørst, eller til at svømme i med fantastiske bjerge som kulisser, mens du vandrer i uspoleret fjeld og jagter midnatssolen. Der er små hytter spredt sparsomt langs Arctic Circle Trail-ruten, som det eneste tegn på enhver infrastruktur langs stien. Jeg planlagde at sove i telt sammen med min campingveninde, men ved et uheld efterlod vi vores teltstænger i Grønlands hovedlufthavn i Kangerlussuaq. Jeg var ikke klar over min fejl, før vi skulle slå telt op den første nat, med nærmeste hytte 10 km væk. Jeg fortalte det til min veninde, og jeg kan ikke gentage, hvad hun sagde. Vi sov uden for under stjernerne, og to dage senere ville skæbnen, at vi fandt et forladt telt, der gav os mulighed for at vælge mellem at slå lejr eller bruge hytterne, men jeg foretrækker at campere, fordi jeg elsker følelsen af at være tæt på de ydre elementer. Vandring på den arktiske Cirkel i Grønland I ni dage i træk tog jeg ikke min tegnebog ud for at betale for noget, og jeg brugte kun min mobiltelefon til at filme min videodagbog. Når du vandrer på Arctic Circle Trail-ruten, kan du sige farvel til den moderne verden, og den eneste transportform er dine fødder. I tusindvis af år har mennesker bevæget sig rundt til fods, og det er nok derfor, jeg havde en særlig følelse ved at vandre i Grønland . Jeg følte mig forbundet med, hvad mennesker er bygget til at gøre, og før du tænker, jeg er blevet helt skør, vil jeg bare tilføje, at kontorarbejde kun har eksisteret siden den industrielle revolution. Det er ikke overraskende, at det monotone arbejde giver sundhedsmæssige problemer som rygproblemer og muskelinfiltrationer, sandsynligvis fordi vores art ikke blev bygget til den slags bevægelser. Jeg vil mene, at menneskekroppen er skabt til at gå over lange afstande og bære tunge ting. Livsændrende oplevelse Denne vandretur ændrede mit liv, for nu ønsker jeg at finde flere skjulte steder på vores planet. At vandre Arctic Circle Trail-ruten blev starten på noget helt specielt for mig. Jeg oprettede en side på Instagram, kaldet » The Man Who Hiked the World « i april 2016, og i august begyndte jeg at offentliggøre mine billeder og videoer, og interessen var uventet stor. Billederne fra min vandretur på Arctic Circle Trail-ruten fascinerede mine følgere og andre på Instagram, så jeg nu har den største vandretursside på Instagram i Europa, og det er stort set baseret på mit eventyr i Grønland. »Her finder du over hundrede krystalblå søer med fantastiske bjerge som kulisser, mens du vandrer på Arctic Circle Trail ruten i uspoleret fjeld og jagter midnatssolen« Resultatet af denne oplevelse er, at jeg virkelig vil opfordre folk til at komme ud og udforske. Ved at følge i vores forfædres fodspor tror jeg, at folk kan slappe af og blive sig selv, når de igen får forbindelse med naturen. Desuden er der utvivlsomt også sundhedsmæssige fordele ved at vandre i de store landskaber , en chance for at blive et nyt menneske, forstå meningen med livet, grine og tilbringe fornøjelige øjeblikke, der aldrig bliver glemt. Find vandre- og trekkingture i Guide to Greenland Ønsker du at vider mere om vandring i Grønland? Lad os det vide i kommentarfeltet forneden.\nEn uge som grønlandsk fanger Unikke billeder fra Thule i Nord-Vestgrønland af fotograf Jonas Beyer Petersen - Det kræver noget helt specielt at leve livet som en grønlandsk fanger. I en uge blev jeg inviteret med ud på sæl-jagt flere gange med de to fangere, Thomas og Marcus, fortæller Jonas Beyer Petersen. - Omgivelserne er barske og formålet er legitimt. Nemlig at give mad til både fangernes familier og deres hundespand. Et hurtigt glimt af en grønlandsk fangers liv - Det var en fantastisk oplevelse at leve et par dage i fangernes liv. Min fotosamling er kun et glimt af dette liv og yder det knap nok retfærdighed. - Man kunne nemt tro, at de jager for sportens skyld, men i virkeligheden er det stik modsat. Hele dyret bliver brugt, og det bliver gjort på en respektfuld og bæredygtig måde. - For at fremhæve det æstetiske i både fangernes liv og naturens storhed, har jeg valgt at bruge sort/hvide fotos, så fokus koncentrerer sig om menneskene og dyrene i denne ørken af is, slutter Jonas Beyer Petersen.\n6 nyttige værktøjer og tips til rejsen i Grønland Når en rejse fuld af oplevelser fungerer, så er det ofte fordi den er vel planlagt. Her er nogle værktøjer der kan hjælpe dig mens du er i Grønland Top 6 nyttige værktøjer i Grønland Offline kort Fly information Vejrudsigt Nordlys udsigt Nød telefon Ordbog Kort der virker overalt i Grønland Maps.me er en Gratis mobil app Et super værktøj, der fungerer offline, vandreruter inkluderet. Vi, Team Guide to Greenland, kan ikke give nok ros til Maps.me. I et så stort land som Grønland, hvor internet ofte er umuligt eller dyrt, så er det rart at have et præcist og gratis, fuldt fungerende offline kort. Appen viser også de bedste udsigtspunkter i form af en kikkert, og andre steder af interesse som tank stationer, kirker, butikker eller hoteller. Sproget kan man selv vælge, og som kan ses på billederne er der både overnatningsmuligheder og steder af interesse. På det højre billede kan man se nogle af vandreruterne i nærheden af Nuuk, den har dog ikke dem alle, endnu, men det er et open source værktøj, hvilket betyder at du selv kan tilføje data til kortene. Så skynd dig at downloade det mens du har internet og plot ned hvor du gerne vil hen! Maps.me kan efterfølgende lave en rute for dig så længe du har gps funktionen tændt på din telefon eller tablet. Google Streetview Mobil App Hvis du nu har internet, så er Google Streetview utrolig hjælpsomt for at finde vej rundt omkring byerne i Grønland. Selvom de er små, så er der mange bakker og små sideveje der kan gøre det forvirrende at finde frem, her er det rart at få overblik med streetview så du kan se præcis hvor du er, hvad der er omkring dig og hvor du skal hen. Flyvning i Grønland Flytider flyinfo.gl eller airgreenland.com/schedule Vejret kan hurtigt ændre sig i Grønland, hvilket kan påvirke dine flytider, hvis du vil se om der er kommet ændringer kan begge disse hjemmesider fortælle om du er forsinket eller stadigvæk følger planen. Flyinfo.gl er lufthavnenes egen side, hvilket betyder at de har alle luftfartsselskaber og flytider inkluderet, hvorimod air greenland viser deres egne fly. Vejret i Grønland Vejrudsigter Som tidligere nævnt, så kan vejret hurtigt ændre sig i Grønland. Hvis du vil holde dig på forkant med vejret er det godt at se på vejrudsigten, vi har her listet 3 gode muligheder: http://www.dmi.dk/en/groenland/ På det danske meterologiske instituts hjemmeside, kan du vælge specifikke byer og se prognosen for det kommende vejr. Yr.no Yr.no er det Norske meterologiske instituts hjemmeside, hvor man også kan vælge specifikke byer, det har bare en anden måde at vise det på. Samt muligheden for aktive webcams. Windy.com Dette er nok vores favorit af de 3, den giver et flot overblik af vejret som det er lige nu samt prognosen for de næste par dage. Her kan man også vælge forskellige parametre som vind, til skydække og endda bølger. Det har også webcams og det er nemt at ændre fra m/s til knob eller mph og så videre. For piloter viser den vinden i forskellige højder, og for sejlende eller kajakroere kan man se vindens retning, hvilket hurtigt kan ændre sig fra fjord til fjord. Hvornår er der nordlys? Spaceweather.com Sidst men ikke mindst: Nordlys prognose. På denne side kan du hvis du scroller lidt ned finde dette fine kort der viser hvor nordlyset er stærkt i øjeblikket, hvis Kp skalaen er over 4 på dagen er chancerne høje. Kombiner denne viden med en vejrudsigt der viser klar himmel, så burde du have gode chancer for at fange Nordlyset over Grønland. Nødsituationer 911? Hvilket nummer skal man ringe til under nødstilfælde? Lige meget hvor du befinder dig i Grønland, så kan du altid ringe til 112. Det er nummeret til det nationale alarmberedskab, hvilket enten stiller dig direkte videre til den lokale autoritet du skal snakke med, eller får fat på dem selv. Hvad enten det drejer sig om Brandstationen, politiet eller ambulancen. Dine første 20.000 grønlandske ord Grønlandsk ordbog og 10 ord der er gode at kende Alt efter hvor du rejser hen, dog sjældent, så kan du finde dig selv et sted hvor de lokale ikke taler engelsk eller dansk. Grønlandsk er et rimelig lille sprog, som Google Translate ikke er nået til endnu, så hvis man gerne vil lære sproget eller har brug for et værktøj for at kunne kommunikere, så kan man gå til dette link . Her kan man downloade et excel ark med mere end 20.000 grønlandske ord oversat til både dansk og engelsk. Det er nok en god idé at bruge command+f for at finde præcis hvad du gerne vil oversætte. 10 Grønlandske ord vi tænker kan være nyttige Hej - Aluu Farvel - Baarj Tak - Qujanaq Vi ses - Takuss Hvornår? - Qaqugu? Hvad er det? - Sunaana? Hvordan går det? - Ajunngi? Hvor henne? - Sumi? Vand - Imeq Is - Siku\nAt male en verden af is | Grønland Kajakroere blandt isbjerge, Diskobugten. Akvarel En kunstner fortæller om at male i Grønland og det dilemma, man står overfor med vandbaserede farver i et frossent landskab Is har altid fascineret mig som kunstner. Det begyndte, da jeg først oplevede store issøjler og istapper, der hang ned fra vandfald om vinteren, og jeg så frosne søer højt oppe i bjergene. Jeg gik derefter i gang med at lave skitser af gletsjere. Jeg udforskede dem og særligt dem, hvor man rent faktisk kunne komme ind ishuler og opleve fantastiske farver, som når lys brydes i en krystal. Sollyset skar igennem den tynde, gennemsigtige is i blå, grønne, gule og mange andre nuancer. Senere firede jeg mig ned i gletsjer-spalter for at skitsere naturlige isbroer i deres vilde element. Den arktiske natur er endnu mere vild og dramatisk. Her findes de vildeste isformationer skåret af vind, vand og sol, der funkler i en dans af lys hen over overfladen på et isbjerg. Vandet og tågens bevægelser kan også bringe isen til live. Alt dette gør is til et spændende motiv at male. Der er ikke meget, der kan overgå magien i at se de næsten gennemsigtige vandfarver fange disse flimrende øjeblikke, der skifter farve for øjnene af dig. Når man skal lave skitser og malerier i Arktis, er det store problem naturligvis at arbejde med vandbaserede farver i temperaturer under nul. Det kan være en nærmest uovervindelig udfordring. Tynd is, Ittoqqortoormiit. Akvarel Historien om at male i et frossent landskab | Grønland For de tidlige polarforskere/kunstnere var det en kamp uden lige at male motiver i farver i de lave temperaturer. I starten af det 19. århundrede blev vandfarver dog tilgængelige i fast form, hvilket gjorde dem meget lettere at transportere. Normal praksis var at skitsere et billede med blyant, notere farverne og senere tilføje dem, når man var kommet i ly på et skib eller i en lejr. George Back, en løjtnant i den britiske flåde i det tidlige 19. århundrede, udviklede en talkode for farver. Han skrev koderne på skitsen, så han kunne bruge dem senere, når han farvelagde billederne. Da kirurgen Edward Moss i 1875-6 malede i varmen under dækket på et skib, løb han op og ned mellem dækkene for at kontrollere farverne i virkeligheden. Den norske opdagelsesrejsende Fridtjof Nansen (1861-1930) skabte nogle fine akvareller på sine ekspeditioner, og akvarellerne afslører en fremragende kontrol i at farvelægge, når temperaturen tillader det. Kunstnere vendte ofte hjem med billeder af de mest fantastisk formede isbjerge, og de fleste billeder kom temmeligt tæt på virkeligheden. Gin uden tonic i Grønland I dag er vi langt bedre stillet, når det kommer til materialer og udstyr. Vi behøver ikke at fremstille vores egne farver, og de er klar til brug med det samme. Vi kan naturligvis også tage fotografier, men for mig er det umuligt at indfange alle farverne og tonernes finesser i isen med et kamera. Disse aspekter er meget vigtige for at give et maleri en følelse af ægte autenticitet. Når jeg bruger vandbaserede farver i frostvejr, tilføjer jeg vandet gin for at hindre eller forsinke, at mit materiale fryser. Jeg hælder også nogle gange gin i vandet inde i en hul pensel. Nogle gange bruger jeg farveblyanter på tørt papir, og når jeg så senere er tilbage i lejren, børster jeg noget vand på papiret for at skabe en akvareleffekt. I ekstreme tilfælde gnider jeg sne på skitsen efter brug af akvarelblyanter for at lave en slags rå »akvarel«. Derefter trækker jeg motivet op med en blyant eller en pen for at skabe detaljer. Iskløft på Grønlands indlandsis. Akvarel Pas på huller på Indlandsisen Det at male på Indlandsisen i Grønland er en lærerig oplevelse for kunstnere, der er vant til mere normale landskaber. Dine medrejsende er det eneste, der kan hjælpe med at skabe en fornemmelse af skala. Om morgenen er du nødt til at vente på, at solen har smelte isens vandløb, før du kan skitsere dem. Dertil kommer problemet med at male det lyse vand mod en lys baggrund. Det er lidt ligesom at male en isbjørn i en snestorm. Skygger, mørkere toner og farver hjælper, men ofte er vi nødt til at overdrive disse, simpelthen for at få vandløbet til at skille sig ud fra baggrunden. Mange af de bedste motiver finder man på farlige steder, hvor man i værste fald risikerer at styrte i døden. Min kammerat Will Williams så hjælpeløst til, mens hans malegrej gled ned ad en skråning og forsvandt i et gabende hul i isen. På sådanne steder skruer jeg en ispløk ned i den stenhårde is for at forankre mig og mit grej, før jeg begynder på skitsen. Jeg passer især på mit wienerbrød, som er så vigtigt for at holde moralen oppe! Atletik på isen i Grønland På indlandsisen var et af de mest fascinerende steder en iskløft – en kæmpe spalte i de store ismasser. Isen på bunden så ikke alt for sikker ud. Kløften var skabt af en iskold vandstrøm, der senere var sunket og herefter blevet dækket af et nyt lag is. Det så flere steder ud som om, at isen kunne brække under vores vægt, så det meste af tiden undgik vi bunden og skrævende i stedet over den med vores issko godt hugget ind i væggene på kløften. Til sidst blev vores videre færd forhindret af en dyb issø, som selv de mest adræte atleter ville have problemer med at komme over. På det tidspunkt havde jeg dog fået malet flere skitser, og i det mindste var isen ikke brudt op under os. Det er bestemt ikke sjovt, når isen begynder at bryde op under en, som den gjorde engang, da jeg var ved at lave en skitse af en isbro over en iskold vandstrøm. At skulle springe som en gal med alt ens malergrej i hænderne leder ikke just tankerne hen på afslappet akvarelmaleri, men ved den lejlighed havde jeg ikke noget valg. Isbjerge i nærheden af Ilulissat. Akvarel Isfjorden | Nordgrønland Et af de mest fantastiske steder i verden til at observere is er Ilulissat Isfjord i Nordgrønland. Jeg nød at sidde og omhyggeligt betragte de kæmpe isbjerge og lægge mærke til, hvordan de ændrede udseende i takt med at solen flyttede sig. Isbjerge er virkeligt gode lysreflektorer, og dermed skaber de fascinerende motiver. Nogle gange ligner de juveler, der lyser op i et funklende skin. Den selvsamme is kan senere, når den ses i silhuet, ligne en flåde af mystiske, mørke-grå slagskibe. Som kunstnere oplever vi igen problemet med skala. Hvordan kan du få et isbjerg, der næsten er på størrelse med et rigtigt bjerg, til at se stort ud på et maleri? Her kan det hjælpe at tilføje fugle, men man kan også tilføje motivet en lille kajak eller en fiskekutter. Det giver ikke blot en ide om isbjergets størrelse, men tilføjer også lidt liv og farve. Ymers Bjerg, Tasiilaq. Akvarel skitse Guddommelige landskaber | Grønland Efter flere ekspeditioner og besøg i Grønland er jeg stadig ikke træt af at male is og kan slet ikke vente med at vende tilbage. Hver gang har jeg nye ideer til motiver og til hvordan, jeg vil tackle at skulle male disse. Selvom isen tynder ud, er Grønland stadig et virkelig smukt land og i min bog, David Bellamy’s Arctic Light, har jeg sat isen i centrum for at hylde de herlige landskaber, folket og landets dyreliv. Følelsen af fuldstændig fred og ro er en af de kvaliteter, jeg elsker mest ved Grønland udover de fantastiske, arktiske landskaber og dyrelivet. Jeg har mange gode minder fra mit arbejde med malerier og optegnelser i fjerntliggende hytter med en fantastisk udsigt hele vejen rundt. I den vanvittige travlhed og trængsel i moderne storbyer er det tanken om disse minder, der holder mig oppe. Længe leve denne herlige vildmark, som vi alle bør skatte! Om forfatteren David Bellamy er en kunstner og forfatter, der bor i Wales. Han er aldrig gladere, end når han er ude at arbejde i den vilde natur. Han har skrevet 18 bøger bl.a. David Bellamy’s Arctic Light, udgivet af Search Press i 2017.\n4 grønlandske Cafeer og spisesteder du må besøge i Nuuk De senere år har gastronomien i Grønland virkelig udviklet sig positivt, og flere restauranter med spændende koncepter og nye retter popper op. I Nuuk har udviklingen medført, at det ikke kun er byen og naturen der er et besøg værd: Den kulinariske oplevelse er blevet en hel tur i sig selv, hvor der findes alt, hvad både hjerte og smagsløg begærer. Her er Guide to Greenlands liste over specielle grønlandske restauranter og cafeer du bør besøge i Nuuk listet i tilfældig rækkefølge. Kattis Shop Cafe | Et sundt Mekka i hjertet af Nuuk I hovedstadens urbane centrum er der mulighed for at smage på det veganske køkken hos Kattis Shop Cafe. Gemt lidt væk, bag tøjbutikken Qiviut finder man den lille, hyggelige cafe, i hjertet af Nuuk. Cafeens størrelse giver mere en følelse af at sidde til en hyggelig kaffemik, end på en cafe. Du bliver taget imod med et smil, og personalet forklarer gerne om menuen, hvis du ikke kender alle de sunde alternativer, men gerne vil prøve. Bowls og fairtrade i Nuuk Her er blandt andet Superbowls - sunde morgenmads- og frokostbowler. F.eks. Acai bowls, der indeholder acaibær fyldt med antioxidanter. I alt har Kattis fire forskellige superbowls på menuen, alle med fedtfattig soyamælk istedet for traditionel mælk. På menukortet er også diverse supper, såsom en frisk gulerodssuppe med ingefær, der med et strejf af koriander kan få smagsløgene helt op at ringe. Er du i humør til lidt varmt at drikke, kan du få organisk fairtrade kakao. Er du The-drikker, kan du prøve japansk Matcha-the, fyldt med naturlige antioxidanter. På drikkekortet er der også en rødebede-latte som helt sikkert vil få dit immunforsvar til at synge af glæde. Sundhed to go Er du på farten får du selvfølgelig din drikkelse i et bæger, der både er 100% nedbrydelig og genbrugelig. Er det den søde tand der skal tilfredsstilles, behøves man heller ikke at gå skuffet hjem. Hos Kattis har man er et utal af kager, såsom en blåbær-cheesecake med grønlandske blåbær eller prøv en chocolate chip cookie med belgisk chokolade. Udvalget er forskelligt fra dag til dag, og medarbejderne guider dig gerne igennem det fine udvalg af kager. Vegansk alternativ i Nuuk Placeret på gågaden i Nuuk, er Kattis shop Cafe et perfekt, vegansk alternativ til andre cafeer i Nuuk. Toqqorfik | Havnecafe med en historisk udsigt Kolonihavnen i Nuuk er et af de allersmukkeste (og hyggeligste) steder i Nuuk. Her kan man opleve grønlandsk kultur i form af Nationalmuseet. Man kan også indbyggerne sejle i deres traditionelle kajakker ved havnen. Kolonihavnen har også en lille, hyggelig perle i form af Cafeen Toqqorfik. Toqqorfik betyder »gemmested« og den lille cafe er også unik i sin intime stemning, der giver en hyggelig og hjemmelig fornemmelse. Udsigten er måske den bedste i Nuuk, som ligger lige ud til kolonihavnen, hvor man kan se ud over vandet og over på nordlandet. Grønlandsk Tapas Mens man sidder og nyder udsigten kan man få en omgang grønlandsk tapas. Den inkluderer blandt andet friske snekrabber, man selv skal brække op for at få kødet ud. På platten er der også friskfanget rensdyrkød, med en urtemayo til. Har man lyst til at få varmen, kan man spørge personalet om dagens suppe, som for eksempel kan være en lækker kartoffelsuppe eller en glutenfri, laktosefri og vegansk ærtesuppe. Grønlandsk kajak øl Er du i festlig stemning, kan du nyde en god cocktail til din mad. Du kan vælge en frisk cocktail med vodka, rabarber og jordbær eller med rom, hyben og havtorn. Er du mere til øl, kan du få slukket tørsten med den grønlandske øl Dunkel fra det grønlandske bryggeri Qajaq Beer, som leverer øl til hele Grønland. Toqqorfik har også et stort udvalg af varme drikke. Det tæller blandt andet en god kop kaffe, lavet på hjemmeristede bønner. Hvis du er mere til te, kan du købe te med grønlandspost, timian og sortebær, alt sammen fra den grønlandske natur. Kager og udsigt Skal du have lidt sødt til din varme drik, har Toqqorfik også et stort udvalg af forskellige kager. Der er blandt andet en færøsk æblekage, en kage med marengsbund, flødeskum, æbler og karamel. Du kan også få en lun chokoladekage, som kan sende dig i den syvende himmel. Kagesortimentet varierer fra dag til dag, men du kan være sikker på en ting: der vil altid være mindst én kage der ser lækker ud! På mange måder er Toqqorfik en perfekt cafe, med et stort udvalg af kaffe, kage og mad. Men hvad der virkelig er Toqqorfiks store sellingpoint, er udsigten. Med udsigt lige ud til vandet, er Toqqorfik virkelig et besøg værd. Cafetuaq | Nuuks kulturelle samlingspunkt Den store, bølgende bygning, Katuaq, er på mange måder hovedsædet for kultur i Nuuk. Her finder man film, koncerter og mange skiftende kunstudstillinger. Udsmykningen og arkitekturen er helt unik. Man kommer ind i den store, rummelige foyer der er lys og rummelig. Katuaq består af to sale og en cafe for enden af foyeren. I den store sal finder man Katuaq Biograf, hvor der også afholdes konferencer og større shows. Den anden sal er en mindre biograf, hvor man ofte kan se teater og diverse, grønlandske forestillinger. I den ene ende af foyeren ligger Cafétuaq. Den lille cafe er formet som en trekant, hvor man bestiller i den nederste del. I den øverste del af trekanten kan man sidde og nyde sin mad. Her har man samtidig en fin udsigt over hele Katuaq. Grønlandsk Tapas platte Cafetuaq er samlingssted for mange familier og turister. Caféen er kendt for at anvende grønlandsk mad og grønlandske produkter, som blandt andet i deres »Slædehund«, der er en grønlandsk versioneret hotdog med en pølse af moskusokse med en dertilhørende dip – bl.a. med grønlandspost. Vil du have en smagsoplevelse kan du få en grønlandsk tapas-platte. Den består af seks forskellige, grønlandske specialiteter. Hvis du er mere til burgere, kan man også få en rensdyrburger, med grønlandsk rensdyrkød. Er du mere konservativ med dine burgere skal du ikke være nervøs for at træde ind af de store glasdøre. Her fås også en klassisk Cafétuaq burger og bl.a. Nachos med ost, så der er et udvalg for enhver smag. Hele Nuuks brunchbuffet Der er en god atmosfære i Cafétuaq, hvor bl.a. mange mødre mødes, da børnene har fri plads til at løbe rundt og have det sjovt. Medarbejderne er også åbne overfor familier, og caféen har en fin børnemenu, hvor selv de mindste kan få stillet sulten. Mest kendt er Cafetuaq nok for deres brunchbuffet lørdag og søndag. Her kan du nyde alt fra amerikanske pandekager til spejlæg. Buffeten er ofte samlingssted for mange familier om morgenen, hvor hyggen er lige så tiltrækkende som buffeten i sig selv. Cafétuaq er bestemt både en stor kulturel- og gastronomisk oplevelse. Kalaaliaraq | Det grønlandske køkken i sit es Kalaaliaraq er grønlandsk mad når det er allerbedst! Kalaaliaraq er et unikum i grønlandsk restauration, hvor helhedsoplevelsen er ulig noget andet sted i Nuuk. Konceptet er skabt af den grønlandske mesterkok, Inunnguaq Hegelund, der serverer traditionel, grønlandsk mad. Kalaaliaraq betyder »et sted hvor man kan købe grønlandsk mad«, og er også navnet på det traditionelle marked der findes i enhver by, hvor fangerne afsætter deres fangst. I restaurant Kalaaliaraq bliver noget af maden serveret på flade sten, og du får blandt andet en lille, traditionel kvindekniv, kaldet en »Ulo«, til at skære din forret med. Grønlandsk mad med Hval og tørret fisk Når du er klar til at bestille, bliver I bragt op til en stor tavle, der står midt i restauranten. Her guider tjeneren jer igennem hele menukortet. Menukortet er på grønlandsk, men tjeneren er god til at fortælle om de forskellige retter, og hvad der kommer som tilbehør. Det anbefales at bestille en treretters menu, så man virkelig kan få smagt på det grønlandske køkken. Til forret kan du blandt andet smage Mattak/Panertut. Det er spækket fra en hval (mattak) serveret med lidt grønlandsk kvansalt som tilbehør. Derudover får man noget tørret torsk og tørret lodde (Panertut) . En anden delikatesse på menukortet, er Inalukkat. Det er spæk, svøbt ind i hvaltarm. Til hovedret kan man bl.a. nyde en klassisk Puisi Suasaat. Puisi suaasat er en traditionel, grønlandsk suppe, med sælkød. Udover sælkød er der kartofler, gulerødder og ris i retten, præcis som der altid har været i en god suaasat. Er man til noget mere klassisk, kan man få sava, grønlandsk lam, serveret med ærtepure og en kartoffelcroquette. Grønlandsk kage med kvan Til dessert kan vælges mellem en æblekage og kvankage. Æblekagen er en nyfortolkning af den gammeldags æblekage, med saltkaramel for at give den et moderne tvist. Kvankagen er en kage af kvan, med kvanmarengs. Kvan er virkelig entreret i det grønlandske køkken, og på Kaalaliaraq er kvankagen et »magnum opus« – et sandt kunstværk i benyttelse af kvan. Grønlandsk øl Har man lyst til en fadøl til sin aftensmad, er man også på den helt rigtige restaurant. På drikkekortet er et stort udvalg af grønlandsk øl, der er produceret af Godthåb Bryghus. På kortet er der blandt andet den klasiske Bája, som er produceret på grønlandsk vand for at give en blødere fornemmelse på tungen. Man kan også bestille en Umimak Bája, en stærk, mørk øl – der derfor er opkaldt efter den grønlandske moskusokse (Umimak) . Det grønlandske tema er fuldstændig gennemført, og det ses ikke kun i Kalaaliaraq’s menukort. Lokalerne er bl.a. dekoreret med en grønlandsk kajak, gamle grønlandske snesko og en grønlandsk hundeslæde. Tre gamle traditionelle transportmidler. Det er med til at give en autentisk og ægte følelse af Grønland, og løfter helheds oplevelsen til et højere niveau. Ultra gennemført; ultra grønlandsk. TIP Vil du opleve lokal kolorit, bliver restauranten efter klokken 22 omdannet til pubben Takuss.\nFra Nuuk i Grønland til Nome i Alaska Indtryk fra et besætningsmedlem ombord på en sejlbåd langs Grønland vestkyst med kurs mod Alaska Jeg indrømmer, at jeg frygtede denne ekspedition lidt. Jeg har sejlet i mange år, men der er stor forskel på ferietogter i troperne og at sejle i Arktis. I havområder, hvor der næsten ingen skibe er, så i tilfælde af en nødsituation, er chancen for hurtig hjælp meget lille. På den anden side, elsker jeg udfordringer. Efter en strækning på næsten fire tusinde nautiske miles (cirka 7.400 km) ved jeg nu, at tre måneder på en lille 14-meter lang sejlbåd i isfyldte farvande har været anstrengelserne og risikoen værd. Forelsket i Grønland Jeg fornemmer eventyret allerede i Københavns Lufthavn. Navnet på flyet »Air Greenland« får mig til at indse, at jeg snart vil være på verdens største ø. Kort tid efter lander jeg i Nuuk , hvor vores båd ligger ved kaj. Vores sejlklubs stolthed med rød-gult skrog og to master, men her hvor den ligger ved siden af et fiskerfartøj, ser den ganske lille ud. Mens vi forbereder båden til sejlads, går vi nogle ture rundt i byen i pauserne. Nationalmuseet virker særligt imponerende på os og er en god kilde til information om Grønland. Lige ved siden af ligger Julemandens Postkontor, som vi også besøger. Som polak bemærker jeg selvfølgelig, at en stor del af brevene til julemanden er sendt af polske børn. På vej mod Grønland Endelig begynder vi at sejle. Polske sejlere er ret overtroiske, så lige efter vi er kommet ud af havnen, åbner vi en flaske rom og udbringer en symbolsk skål for en succesrig ekspedition til ære for kong Neptun. Naturligvis har vi været meget forsigtige med ikke at forlade havnen på en fredag, da det kunne bringe uheld for båd og besætning. Selv om vi er i det enogtyvende århundrede, og ingen officielt tror på heksekunst, så gør de fleste polske sejlere alt for at undgå at tage til havs på en fredag, men sejler gerne fem minutter før midnat torsdag eller lige efter midnat fredag blot for at undgå det. Efter flere dages sejlads langs Grønland er vi fanget af en vind, men heldigvis blæser den i en god retning for os. I Disko Bugten får vi rigtig meget fart på. Men alt kan ikke blive ved at være godt, så ved vores anløb til Ilulissat ødelægger vi motoren. Skaden er alvorlig og kan betyde enden på vores arktiske drøm. I de følgende dage forsøger vi at reparere motoren, og mens vi venter på reservedele, har vi tid til at besøge Ilulissat og omegn. »I have travelled to Spitsbergen, Iceland and Antarctica, but none of these places can compare with Greenland.« Ilulissat i Grønland Vores foretrukne sted var selvfølgelig Isfjorden, hvor vi kunne stirre i timevis på isbjerge. Efter de er brækket af fra forsiden af bræen, glider de langsomt mod havet. Jeg har rejst i Spitsbergen, Island og Antarktis, men ingen af disse steder kan sammenlignes med Grønland. Selvfølgelig udforsker vi også byen og tilbringer tid sammen med lokale folk. Vores nye bedste ven Hans er kaptajn på et skib, der anvendes til transport af fisk. I starten ligger vores både side om side, og selvom vi flytter til et andet sted, besøger vi ofte hinanden. En dag får vi et stykke hvalkød fra Hans, som vores kaptajn steger til temmelig velsmagende bøffer. Vores venner fra en svenske yacht »Anna« er også ankommet til Ilulissat, så det er en god lejlighed til at spise sammen i det »internationale team«. Diskoøen, den grønne ø i Grønland Den langvarige reparation af motoren gør det muligt for mig at tage en båd og tilbringe et par dage på Diskoøen . Jeg er heldig, for på det lokale arktiske center møder jeg nogle meget søde mennesker. Før jeg har tid til at se mig om efter et sted til mit telt, giver de mig nøglerne til deres private sommerhus med udsigt over bugten og flydende isbjerge. Jeg er virkelig overrasket, da de ikke kender mig, men bare uselvisk hjælper. Under mine ture til de omkringliggende fjelde gør vegetationen det største indtryk på mig. Jeg havde ikke forventet, at Grønland er så grønt, og at tre orkidearter vokser på øen. Især ikke, da der 900 meter over havets overflade er en gletscher, hvor man kan køre snescooter eller hundeslæde , selv midt på sommeren. Slalom mellem isflager i Grønland Endelig er motoren repareret. For at teste, at alt er i orden, sejler vi først til Oqaatsut (Rodebay) . En rolig bygd, som kun kan nås med båd eller til fods fra Ilulissat. Nu er dette sted kommet på min liste over foretrukne steder i Grønland. Næste morgen smider vi fortøjningerne og sætter kursen nordover mod byen Upernavik. I starten har vi smukt solskin, men senere bliver det stormvejr, og sigtbarheden bliver dårligere. Isfjeldene, der fortryllede os før, er nu årsag til ængstelse. I tåge er det svært at se dem, og nogle gange er de nemmere at høre end at få øje på, da isen stadig »arbejder«. Man kan også føle en mur af kold luft, når man nærmer sig dem. Risikoen for sammenstød med et isbjerg er blot en af farerne. Vi husker rådet fra de lokale fiskere: »Sejl ikke for tæt på dem, for isbjergene kan både vende rundt og gå i stykker«. Bølgen fra et isbjerg, der vender rundt , er som en lille tsunami og kan let vælte vores båd. Men ikke mindre farlige end isbjergene er isskosserne. Enkelte, mindre isflager, som trods deres beskedne størrelse er i stand til at lave et hul i skroget af båden. Store isbjerge kan ses på radaren, men det kan isskosser ikke. Jo længere væk, vi kommer fra isfjorden i Diskobugten, jo færre isbjerge ser vi men desto flere og flere isskosser. Upernavik, en lille by i Nordgrønland Efter fire dage på havet når vi Upernavik. Da vi kommer dertil, dukker de farverige huse på fjeldet og den lille havn frem af morgendisen. Den dag går hurtigt, for vi er nødt til at fylde tankene med vand og brændstof og gøre de sidste indkøb. Da alt er klar, har jeg tid til at gå rundt i byen. Nogle børn står på kajen og spørger, om de må se vores båd. Det er sjovt for dem, for det er første gang nogensinde, de ser det indre af en sejlbåd. Natten, vi tilbragte i Upernavik, var den sidste i havn i to måneder, indtil vi nåede Nome i Alaska. I havnene i arktisk Canada er alle stop med anker, og turene i land foregår med gummibåd. Nordvestpassagen I arktisk Canada går vi ikke rigtigt i land som i Grønland. Vi skynder os, fordi havisen kun er åben i en meget kort periode, og vi ønsker ikke at blive tvunget til at tilbringe vinteren i Arktis. Det mest vanskelige ved at krydse Nordvestpassagen er isen. Hvis man kommer for tidligt, er man nødt til at vente, indtil havisen åbner. Hvis man kommer for sent, kan man blive fanget af isen. Dagene passerer i henhold til tidsplanen for vagtskiftene på dækket. Vores båd klarer sig rigtig godt, men vi må hele tiden styre manuelt. Mange gange bander jeg over mig selv, fordi jeg tog med på denne ekstreme rejse og skal stå op midt om natten for at tage en vagt, rystende af kulde på dækket. Men selvfølgelig har jeg flest øjeblikke, hvor jeg er virkelig glad, som for eksempel da jeg ser nordlys for første gang i mit liv. I Canada besøger vi kun nogle få havne. Pond Inlet, Gjoa Havn, Cambridge Bay og Tuktoyaktuk. For at være ærlig savner vi Grønland lidt der. Primært de mange farvede huse og hundenes gøende sang. Tre måneder efter, jeg kom ombord på skibet »Solanus« i Nuuk i Grønland, når vi havnen Nome i Alaska. For mig betyder det enden på turen, for derfra rejser jeg hjem. Solanus skal sejle videre rundt om Sydamerika og passere det berømte Kap Horn. Og mig? Jeg blev forelsket i Arktis og tænker allerede på at komme tilbage til Grønland.\nMed drager over isen - en grøn ekspedition i Grønland Siden den norske polarforsker Fridtjof Nansen som den første krydsede Grønland på tværs, er mange fulgt efter. Kun nogle få har gennemført ekspeditioner på langs ad indlandsisen. Den britiske eventyrer Adrian Hayes er en af dem, og han satte ny rekord Mange eventyrere er siden 1888 fulgt i skisporene på Fridtjof Nansens Norske Grønlands-ekspedition, men for den britiske eventyrer Adrian Hayes og hans to canadiske kolleger, Davon McDiarmid og Derek Crowe, var Grønlands indlandsis fra Atlanterhavet i syd til Ishavet i nord og videre til Qaanaaq på det nærmeste jomfruelig. - At lade sig udfordre af den flade, hvide isørken til fods er en helt speciel oplevelse. Det er hårdere at gå på ski over polerne, end at bestige bjerge, siger Adrian Hayes da han er på vej hjem fra Grønland. Ideen til Greenland Quest-ekspeditionen fra syd til nord fik den 50-årige eventyrer efter at have sat rekord i at være den hurtigste på »de tre poler« – Sydpolen, Nordpolen og toppen af Mount Everest. Og så ville han undervejs sætte fokus på global opvarmning og bæredygtighed. - Vores ønske med Greenland Quest var at prøve noget, der var anderledes. Mange har krydset Grønland til fods på tværs, men ingen har før gjort det på langs fra Atlanterhavet til Ishavet. - Vi ønskede at skille os ud fra tidligere ekspeditioner, siger en træt, men afslappet Adrian Hayes. 4262 km på 67 dage, hen over den grønlandske indlandsis Den oprindelige rute var på 3500 km, men da de tre ekspeditionsdeltagere brugte drager til at trække sig fremad, var det af afgørende betydning at fange den rigtige vind. Da de nåede målet hav-\nde de på 67 dage tilbagelagt 4262 km. På intet tidspunkt fik de hjælp, ligesom der heller ikke var udlagt depoter. I de godt to måneder, de var på indlandsisen, mødte de ikke en levende sjæl. - Det er helt fantastisk at opholde sig alene i de øde områder. Men det er alligevel for risikabelt at gøre det alene. På en tur som denne skal man være mindst to og højst tre, men så heller ikke flere, siger Adrian Hayes. Han tilføjer, at det er et stort arbejde at forberede en sådan ekspedition, hvor detaljen kan være forskellen på liv og død. De to øvrige deltagere var derfor nøje udvalgt på grund af deres viden og erfaring med ekstreme forhold. Derek Crowe er specialist i drager og fotografi, mens Devon McDiarmid har stået for ekspeditionens forplejning og øvrige udstyr, ligesom han kan reparere alt. Ud over at være Idémand har Adrian Hayes sørget for kommunikation, video og markedsføring. Samtidig kan de alle tre noget med navigation. Forberedelserne til den grønlandske ekspedition - Ekspeditionsånden skal være til stede. Udfordringen skal tages op, og man skal støtte hinanden 100 procent undervejs. Det er tvingende nødvendigt for at nå målet, forklarer Adrian Hayes om de overvejelser, man gør sig, inden afrejsen. Devon McDiarmid var med Hayes på Sydpolen, så de kender hinanden godt. Det var ifølge Hayes oplagt at tage ham med. Greenland Quest havde ingen egentlig leder. Deltagerne konsulterede hinanden, og den med størst ekspertise på området eller de bedste argumenter kom til at bestemme. Uden udlagte forsyninger og hjælp undervejs skulle de tre deltagere selv transportere alle deres forsyninger på tre dobbeltpulke. - I de sidste tre uger var vi nødt til at rationere vores forsyninger, men kunne også skære ned den sidste uge, da vi ikke bevægede os så meget, forklarer Hayes. - Den meget lange tur ville ikke kunne gennemføres med ski på traditionel vis. Løsningen blev derfor at udnytte vinden og lade drager trække deltagerne hen over isen. Når det gik godt, tilbagelagde Greenland Quest over 100 km om dagen, og rekorden på en dag var 220 km. Dragerne styrer hen over Grønland - Vi gjorde os mange overvejelser om, hvilken drage, vi skulle bruge, og hvor højt vi skulle sætte den. Vi måtte konstatere, at Ozone kites er de bedste og giver et fantastisk træk, siger Adrian Hayes. Ekspeditionen var forskånet for de store uheld undervejs, men dragerne, blev den store udfordring. De repræsenterede enorme kræfter og tog flere gange magten fra deltagerne. - En drage overtog simpelthen styringen og fløj fra mig, så jeg faldt og slog ryggen. En anden gang blev jeg kørt over af en slæde, så der blev uddelt drøje knubs undervejs, fortæller Hayes. - Selv om de tre deltagere ikke fik fysisk hjælp udefra, så havde de den belgiske meteorolog Marc de Keyser til at fortælle, hvor og hvornår de skulle sætte dragerne. Han sad og fulgte med i vind og vejr og sendte beskeder om, hvornår og i hvilken retning det var mest formålstjenligt at fortsætte. Vinden driller og indlandsisen - Vi havde aldrig den ideelle vind. I en hel uge var vi tvunget til at ligge stille, da den voldsomme blæst ellers ville have først os for langt østpå i forhold til vores mål ved J.P. Koch Fjord. Det er Marc de Keysers fortjeneste, at vi nåede frem, siger Adrian Hayes. - Meterologen anbefalede os, hvornår vi skulle hvile om dagen for at kunne udnytte en gunstig vind om natten. I to dage gik vi på ski for egen kraft, mens vi ventede på vind, og det var hårdt. Da ekspeditionen efter 2998 km havde nået sit egentlige mål ved J.P. Koch Fjord skulle de »bare« det sidste stykke til Qaanaaq. Der er en økonomisk årsag til, at Greenland Quest ikke sluttede helt mod nord. Det ville have været alt for dyrt at blive hentet med helikopter. Men de sidste 1264 km skulle vise sig at blive de hårdeste. Det tog de tre deltagere tre uger at gennemføre, og de var tæt på at løbe tør for forsyninger. - Nu ved vi, hvorfor så få folk går fra nordkysten til Qaanaaq. Det lykkedes os aldrig, at få fat i den rigtige vind. På et tidspunkt begyndte det at se skidt ud med forsyninger, men da vi lå stille, behøvede vi ikke at spise så meget, forklarer Adrian Hayes. Det var værre med vandforsyningen. Ekspeditionen var tæt på at løbe tør for brændstof, og uden brændstof til at smelte sne – ingen vand. Formål med turen i Grønland Polarrekorder er ifølge Adrian Hayes noget meget subjektivt. Det er på ingen måde sort eller hvidt. De tre deltagere gennemførte ikke Greenland Quest for rekordens skyld, men for udfordringen, og havde desuden et overordnet formål. - Vi kunne ikke se resultater af den globale opvarmning oppe på iskappen, men sprækkerne blev flere og afsmeltningen tydeligere, jo tættere vi kom på kysten. Der var masser af vand, og vi faldt da også igennem isen et par gange, siger Adrian Hayes. 300 kubikkilometer af iskappen forsvinder årligt på grund af afsmeltning, og netop at fokusere på klimaforandringerne var et af ekspeditionens formål. Undervejs indsamlede deltagerne derfor data til brug for videnskaben. - Vi er kommet steder, som ingen har været før. Undervejs målte vi sneens tykkelse og tæthed. Vi vejede sneen og noterede, om den var fin og let eller tung og vandig. - Oplysningerne sendte vi til den danske isforsker Sebastian Mernild, siger Hayes. Den danske klimaforsker, der indtil for nylig var tilknyttet University of Alaska i Fairbanks, har været meget glad for det unikke materiale, som han har analyseret. Resultaterne af hans undersøgelser er offentliggjort i en artikel i fagtidsskrifterne Science eller Nature. Pludseligt møde i den grønlandske natur - Vi mødte ingen mennesker på vejen fra syd til nord. Først på vej mod vest ved Mac Cormick Fjord (Iterlassuaq) tæt på Qanaaq opdagede vi en hytte, som vi begav os ned mod. Den var beboet af en grønlandsk fanger, hans søn og sønnens kæreste. Vi havde set dem i kikkerten og de havde set os komme, fortæller Adrian Hayes. - Vi hilste på grønlænderne og fortsatte hen for at etablere en camp for natten. Klokken 03 var de tre grønlændere blevet overmandet af nysgerrighed, så de kom på besøg for at snakke og høre vores historie. Selv om Hayes og hans to kolleger ikke var de første, der tilbagelagde Grønland fra syd til nord, så har de gennemført den længste tur i Grønland uden depoter, måske den længste i det arktiske område i det hele taget. - Det er første gang, jeg har været i Grønland, og jeg er faldet pladask for landet. Jeg blev helt revet med. Folk er fantastisk søde og hjælpsomme, og så er her så mange smukke og farvestrålende bygder, siger Adrian Hayes. Ekspeditionens absolutte favorit i naturen var bjergene i Peary Land, og deltagernes bedste oplevelse var, da de nåede frem og kunne se ned på J.P. Koch Fjord fra iskappen. - Grønland er en skjult juvel. Rigtig mange kender ikke landet, og de ville blive overrasket over, hvor pragtfuldt her er, siger Adrian Hayes eftertænksomt. Miljøbevidsthed i Grønland Ud over at være eventyrer optræder Adrian Hayes også meget miljøbevidst. Han valgte at bruge Greenland Quest til at beskrive følgerne af den globale opvarmning og nødvendigheden af at optræde bæredygtigt. - Hvis ikke man betragter alle elementer som en helhed, vil det ikke lykkes at få bremset de menneskeskabte klimaforandringer. Det handler i høj grad om at redefinere sit værdigrundlag, siger Hayes, der arbejder som ambassadør for One Planet Living – et meget enkelt koncept, der handler om ens økologiske fodspor. - Han siger, at det ikke handler om, at alle mennesker skal bo i jordhuler eller telte, men at man skal leve mere bevidst og på alle niveauer tænke over, hvad man foretager sig. - Der er allerede masser af grønne job, og der vil blive endnu flere i fremtiden. I den sidste ende vil det være muligt at tjene penge på at optræde grønt. Bare tænk på sol- og vindenergi, siger Adrian Hayes. Fakta om Grønlandsekspeditioner Verdens største ø er fortsat en af de mindst udforskede områder i verden. Grønlands øde isørken giver fortsat en sjælden følelse af ægte eventyr, som ikke opnås mange steder på jorden i dag. I 1888 gennemførte nordmanden Fridtjof Nansen den første officielle krydsning af Grønlands indlandsis på tværs. I 1921 rejste Knud Rasmussen fra Grønland til Barrow i Alaska og genopdagede en af inuits oprindelige ruter. Rasmussen blev en af de mest respekterede opdagelsesrejsende i Grønland. I 1935 blev Grønlands højeste fjeld, Gunnbjørns fjeld (3693 m) besteget for første gang af Wager og Courtaulds engelsk-danske ekspedition. Krydsninger af Grønland fra øst til vest eller omvendt er blevet ganske almindelige, mens ture fra syd til nord eller omvendt er sjældne. I 1978 gennemførte den japanske opdagelsesrejsende Naomi Uemura en tur på hundeslæde fra Cape Morris Jessup i nord til Narsarsuaq i syd. Han fik nedkastet forsyninger fra luften undervejs. I 1992 gennemførte de norske eventyrere Rune Gjeldnes og Torry Larsen den første tur på ski fra syd til nord. For at komme fra Kap Farvel til Kap Jessup tilbagelagde de 2928 km på 86 dage. I 2009 satte Adrian Hayes, Devon McDiarmid og Derek Crowe rekord ved at gennemføre en 3000 km lang Grønlandsekspedition fra Atlanterhavet i syd til Ishavet i nord og videre til Qaanaaq. Den i alt 4262 km lange rute blev tilbagelagt på bare 67 dage.\nJens-Pavia Brandt og Nini Frydkjær tog sammen med pigerne Liva og Sika fire uger ud i fjeldene omkri\nGrønland - Fiskeri i Paradis\nVi vinker farvel til båden, der bliver til en lille rød plet ude i den stålblå horisont. Vi bærer vo\nHundeslædetur i Østgrønland\nPå tynd is i TasiilaqNuka Utuaq har et af de flotteste hundespande i Tasiilaq og kører dagligt i h\nHjem » Udforsk Grønland » Oplevelser i Grønland » Kangerlussuaq er meget mere end blot et pitstop


Tandklubben "Sunde Bisser" i Kolding & Vejle - Dyrlægehuset Kolding\nTandklubben "Sunde Bisser" i Dyrlægehuset Kolding\nPå Dyrlægehuset Kolding ønsker vi at yde ægte omsorg for dit kæledyr og dens tandhelbred. Vi ønsker at sætte endnu større fokus på god mundhygiejne ved at øge forståelsen og interessen for hjemmepleje.\nDerfor tilbydes din hund og kat nu medlemskab i Tandklubben.\nFordelene ved medlemskab er for Jer:\nGratis kontrol efter hver udført tandbehandling\nGratis deltagelse på DHK’s aftenarrangementer vedr. tænder\nGratis tandbørstehjælp 2 x årligt\nIndmeldelse i Tandklubben kan gøres på to måder, enten ved egenbetaling eller gratis når indmeldelse sker i forbindelse med udført tandbehandling.\nVed overholdelse af de af dyrlægen anbefalede tandbehandlinger opnås livsvarigt medlemskab, samt ovenfor listede fordele.\nTandsygdomme hos hund og kat\nHar din hund eller kat mon et tandproblem? Faktisk går 3 uf af 4 af vores hunde og katte rundt med et behandlingskrævende tandproblem ofte uden at ejeren ved det.\nDe hyppigste tandsygdomme\nDette skyldes, at man ikke altid med det blotte øje kan se eller lokalisere tandproblemet. Oftest diagnosticeres tandproblemer først i forbindelse med et narkoseforløb, hvor muligheden for en grundig undersøgelse af alle hundens/kattens tænder er til stede.\nDet er tilstande som alle kræver behandling da problemet ikke forsvinder af sig selv, og i mange tilfælde er smertevoldende for din hund/kat.\nTandbehandling Tandbehandling Tand-Profilen Pressemeddelse vedr. tandproblemer Tandklubben "Sunde Bisser" Tandbørstehjælp Har min hund eller kat tandpine Parodontose Tandbørstning hund Knækket tand Tandregulering Mælketænder Tandresorptioner Tandbørstning hos kat Mundhulebetændelse hos kat


Sådan spiller du Jewel Thief Slot\nDenne videoslot har 50 betalingslinjer.\n3, 4 eller 5 halskæder med scatter-symboler et sted på tromle 1-5 udløser ekstra spin og giver hhv. 10, 15 eller 25 ekstra spins.\nI ekstra spins, hvor tvysymbolet vises på tromle 1 og en politibil vises på tromle 5 på samme tid, så udløses Find Necklace Bonus Round. I bonusrunden vælger spillerne genstande for at vinde den skjulte halskæde og multiplikatorgevinst.\nWild Medal-symbolet er det højestbetalende symbol og erstatter alle andre symboler undtagen Necklace Scatter.\n5 Wild Medal-symboler på en aktiv betalingslinje betaler 2.500 x linjesats.\nDer kræves ingen færdigheder.\nMinimumsindsats: 0,10 Kr. x 50 betalingslinjer\nMaksimumsindsats: 50 Kr. x 50 betalingslinjer