Tættere på.../ Side 18. Side kvartal fortsat fokus på forvaltere /Side 8 - PDF\nTættere på.../ Side 18. Side kvartal fortsat fokus på forvaltere /Side 8\nDownload "Tættere på.../ Side 18. Side 3. 4. kvartal 2011. fortsat fokus på forvaltere /Side 8"\n1 KvartalsFokus 4. kvartal 2011 Krisen deler danskerne/ Side 3 Få øger risikoen i deres investeringsporteføljer Tættere på.../ Side 18 Mellem aktier og obligationer ligger virksomhedsobligationer fortsat fokus på forvaltere /Side 8 Danske Invests porteføljeforvaltere er lokalt til stede på markederne f.eks. i SÃo Paoulo i Brasilien. Vi følger porteføljeforvalterne tæt. Leverer de ikke tilfredsstillende resultater, tager vi både investeringsstrategi og forvalterens indsats op til overvejelse. nr. 04/2011 C\n2 Investeringsforeningen Danske Invest Specialforeningen Danske Invest Parallelvej 17, 2800 Kgs. Lyngby Telefon Redaktion: Adm. direktør Thomas Mitchell (ansv.) Senior komm.konsulent Mikkel Nikolajsen Direktion: Administrerende direktør Thomas Mitchell Vicedirektør Finn Kjærgård Foreningens bestyrelse: Advokat Jørn Ankær Thomsen, formand Direktør Agnete Raaschou-Nielsen, næstformand Adm. direktør Lars Fournais Direktør Birgitte Brinch Madsen Direktør Walther V. Paulsen Direktør Jens Peter Toft Depotbank: Danske Bank A/S Revision: KPMG samt Grant Thornton Redaktionen afsluttet d. 20. januar Grafisk produktion: Scanprint A/S, Århus. ISO miljøcertificeret og EMAS-godkendt. Layout: Lotte Skov Christiansen Danske Invest Management A/S har udarbejdet dette materiale til orientering. Du opfordres til at drøfte eventuelle dispositioner på baggrund af materialet med din investeringsrådgiver. ISSN Krisen deler danskerne Undersøgelse af danskernes investeringslyst under krisen Fuld blæs på aktierne Dan Nielsen bruger krisen til at øge sin aktiebeholdning Det handler om at sikre sine penge lidt bedre Frygten for at miste mange penge har fået Henrik Christensen til at skrue ned for aktierne Fortsat fokus på forvaltere Danske Invests porteføljerådgivere kan både få gule og i yderste konsekvens røde kort 12 Markedskommentar: Skrøbeligt globalt opsving 2012 byder på meget stor usikkerhed for den globale økonomi Tættere på Vi sætter fokus på globale virksomhedsobligationer og investering i de nye aktiemarkeder 24 Investornyt Den årlige generalforsamling afholdes den 17. april i Falconer Center Afdelingerne i tal Følg udviklingen i dine Danske Investafdelinger 2 nr. 04/2011\n3 TEKST Mikkel nikolajsen FOTO Thomas Tolstrup YouGov har for Danske Invest lavet en undersøgelse af, hvordan krisen har påvirket danskernes investeringslyst. Hvordan har den nuværende finansielle krise påvirket din risikovillighed? Krisen deler danskerne Villig til at tage større risiko, 4% Uændret risiko, 48% Vil tage mindre risiko, 44% Ved ikke, 4% Halvdelen af danskerne har valgt at skrue ned for risikoen i deres investeringsporteføljer på grund af finanskrisen, mens den anden halvdel holder fast, viser en undersøgelse fra Danske Invest. Vi har mødt to investorer, der takler krisen på hver deres måde. Overvejer du at investere din opsparing i det kommende år? Ja, 37% Har krisen på alverdens aktiemarkeder fået dig til at skrue ned for risikoen? Spiller du det sikre kort, indtil krisen er ovre, og tror du på, at fremtidens vækst skal findes uden for Skandinavien og resten af Europa? Så er du ikke alene. Langtfra. En undersøgelse, som analysefirmaet YouGov har lavet for Danske Invest, viser, at knap halvdelen af danskerne har valgt at skrue ned for risikoen ved deres investeringer under krisen, mens den anden halvdel har valgt at holde fast. En lille kerne på 4 pct. har valgt at øge deres risiko og gå på togt på aktiemarkederne. Hvis man imidlertid ser bort fra krisen og kaster blikket mod det, danskerne tror bliver fremtidens vækstmarkeder, er der ingen uenighed. Fremtidens gevinster på aktiemarkederne skal findes langt væk fra Danmark og det øvrige Europa. Ifølge danskerne bliver det i Asien, Sydamerika, Østeuropa og Afrika, at fremtidens vækst skal findes, viser undersøgelsen. Blot 3 pct. peger ifølge undersøgelsen på, at Skandinavien er fremtidens investeringsmarked, 7 pct. peger på Europa i øvrigt, mens hele 39 pct. peger på Kina og 38 pct. på Asien generelt. I toppen ligger også Sydamerika, Østeuropa og Afrika. Analysen omfatter repræsentativt udvalgte danskere, der aktivt investerer enten frie midler eller deres pensionsopsparing. På de næste sider kan du møde to investorer, der har taklet krisen på hver deres måde rent investeringsmæssigt. Nej, 44% Ved ikke,13% Har ingen opsparing, 6% Hvilke geografiske områder tror du bliver fremtidens investeringsmarkeder? Danmark Skandinavien Europa Afrika Asien Kina Sydamerika 3% 9% 7% 14% 29% 38% 39% Pct. Kilde: YouGov-undersøgelse, 2011 nr. 04/2011 3\n4 KVARTALFOKUS Fuld blæs på aktierne Det er nu, de er billige, og jeg kan gøre en god forretning. 49-årige Dan Nielsen ser ikke den finansielle krise og aktieuroen som øget risiko men i stedet som muligheder. Senest for et par måneder siden købte han endnu flere aktier. Huset ligger blot et stenkast fra vandet i Greve og var egentlig et sommerhus, da Dan Nielsen i 1983 som 20-årig indløste sine obligationer og brugte pengene kr. til udbetalingen til huset. Siden er det gamle sommerhus blevet tilbygget flere gange, og i dag er der ingen gæld i huset.»det giver mig en frihed til at kunne investere, som jeg gør i dag. Jeg står ikke og har brug for pengene, og jeg kan i princippet bo og leve på dagpenge, hvis det var nødvendigt. Derfor kan jeg investere som jeg gør«, fortæller Dan Nielsen. Han rejser sig og smider en knude i brændeovnen. Dan Nielsen har interesseret sig for investering siden han var barn, og mens obligationerne fyldte meget i begyndelsen af hans investeringskar- riere, så er der siden hen skruet mere op for aktierne. En hel del mere.»jeg har kun aktier i dag. Ingen obligationer«, fortæller han. Svaret på spørgsmålet om hans fordeling mellem aktier og obligationer overrasker. Og han ved det godt.»men min rådgiver mener, det er lidt forkert. Han vil gerne have, at jeg spreder min risiko lidt mere. Men man får jo ikke rigtig noget afkast på obligationer, og slet ikke som tiderne er i dag«, forklarer Dan Nielsen. Han har dog lyttet så meget til sin rådgiver, at han i dag har spredt sine investeringer til blandt andet både enkeltaktier og investeringsbeviser, ligesom han geografisk har spredt sig mere. I starten var hans fokus på danske aktier. Trods op- og nedture på aktiemarkederne har den nuværende krise ikke grundlæggende ændret hans investeringsstrategi. Snarere tværtimod. Han er under krisen fortsat med at købe aktier. Han mener, at kurserne slet ikke afspejler værdierne og potentialet i virksomhederne.»jeg mener, der er mere i markedet, end kurserne viser. Jeg ser det mere som muligheder end en egentlig risiko«, fortæller Dan Nielsen. Han har ikke nogen idé om, hvor længe krisen varer, men han mener, at så længe de sydeuropæiske økonomier har så store underskud, så bliver den ved. Han har da under tidligere kriser haft tankerne oppe at vende om hvorvidt satsningen på aktier er sådan en god idé. 4 nr. 04/2011\n5 for snart 30 år siden indløste Dan Nielsen sine obligationer kr. og købte huset i Greve. nyeste tiltag i huset er en ny trappe til terrassen.»efter 11. september 2001 blev aktiernes værdi jo nærmest halveret, og her for et par år siden mistede de også meget værdi. Det kunne da godt gøre mig nervøs tidligere. Men jeg tror på, at markedet er ligesom en korkprop, der altid kommer op igen. I starten var jeg mere følsom og fulgte med i kurserne over tekst-tv hver dag. Men nu går det mig ikke så meget på. Jeg har en tro på, at det går op igen«, siger Dan Nielsen. Spørger man til fremtidens vækstmarkeder, er han sikker i sin sag. De ligger uden for Europas grænser.»jeg tror, at væksten i fremtiden kommer til at være i Indien, Asien og Brasilien. Arbejdskraften er stadig billig her, så jeg tror, det vil gå frem«, vurderer han. Selv om han aktuelt ingen planer har om at sælge ud af sine aktier, kan tiden eventuelt komme til at ændre hans investeringsstrategi. Som tømrer har han et hårdt arbejde, og måske vil hans krop om nogle år kræve, at han skruer mere ned for arbejdet. Og så kan tingene komme til at se anderledes ud, indrømmer han.»måske kan alderen betyde noget. Når jeg bliver ældre vil jeg kunne finde på at reducere i mine aktier. Pengene er jo til for at blive brugt på et tidspunkt«, siger han. Lige nu er han dog i fuld vigør, og udenfor viser stabler af brædder og små bunker byggerod, at der stadig er gang i manden og huset. Som nyeste renovering og udbygning af det gamle sommerhus er han ved at bygge ny trappe til terrassen på første sal af huset. Et hus, der har banet vejen for hans muligheder på investeringsmarkedet. nr. 04/2011 5\n6 KVARTALFOKUS Det handler om at sikre sine penge lidt bedre 64-årige Henrik Christensen er gået ud af aktier. Krisen på aktiemarkederne har fået ham til at skrue ned for risikoen og sikre sine penge i en urolig tid. Men tankerne er stadig på fuld blus.»jeg tænker over det hver eneste dag«, siger han. Han indgyder ro. De tillidsvækkende øjne og det faste håndtryk giver indtryk af noget oprigtigt, og ansigtet tegner et billede af en mand med erfaring og som ved, hvad han vil. Henrik Christensen ejer virksomheden Cheval Blanc, som han grundlagde for 17 år siden. Firmaet driver omkring 40 kantiner rundt om i landet og har i omegnen af 150 medarbejdere. Med 64 år på bagen er der dog også blevet tid og plads til investeringer. Pensionen kan jo anes i horisonten. Og netop på grund af alderen har investeringerne den seneste tid da også handlet om at få skruet ned for risikoen i krisetiderne.»jamen det handler i bund og grund om at sikre sine penge lidt bedre. Det hænger jo også til en vis grad sammen med min alder. Jeg er 64 år. Det ville være noget andet, hvis jeg var 40, tror jeg«. Frygten for at miste for mange penge på nedturene på aktiemarkedet har derfor gjort, at aktierne har fået et nøk nedad. Hvor han tidligere havde omkring halvdelen i aktier og halvdelen i obligationer, har han i dag skruet så meget ned for aktierne, 6 nr. 04/2011\n7 at de nu fylder omkring 35 pct. Og investeringerne bliver fulgt tæt af Henrik Christensen.»Jeg tænker over det hver dag. Hver eneste dag«, siger han og griner. Han kan godt selv høre, at det lyder lidt komisk. En enkelt dag ændrer jo ikke noget. Og han handler da også langt sjældnere. Alligevel fylder det en del oppe i hans hoved.»investeringer har altid interesseret mig. Det handler jo om pengenes værdi. Når jeg bliver pensionist, tror jeg, at jeg vil bruge meget mere tid på det end nu. I dag har jeg ikke tid til at sætte mig så meget ind i det, at jeg kan tage beslutningerne på egen hånd«, forklarer han. Det er da heller ikke sådan, at hans dag kan blive ødelagt af dårligt nyt fra alverdens aktiemarkeder. Men smilene bliver lidt større i opgangstiderne, forklarer han. Netop manglende tid til research på investeringsfronten betyder for Henrik Christensen, at banken og hans rådgivers råd betyder meget for hans valg, når sparepengene skal placeres.»jeg lytter meget til banken og prøver at danne mig et billede af, hvad de fortæller. Jeg har ikke tid til at sætte mig meget grundigt ind i investeringsverdenen, og det er jo heller ikke det, jeg er sat i verden for at lave. Så den rådgivning, jeg får, betyder meget for mit valg«, fortæller Henrik Christensen. Efter forslag fra sin bankrådgiver har Henrik Christensen også investeret i Danske Invests nye afdeling med afrikanske aktier. Han har investeret en lille andel og er klar over, at der er stor risiko forbundet med investeringen. Men man bliver også nødt til at satse lidt, mener han.»det går jo lidt stille i Danmark og Europa, og fremtidens vækstmarkeder er jo nok de nye markeder som Sydamerika og BRIK-landene (Brasilien, Rusland, Indien og Kina, red.). Udfordringen er så at finde ud af, hvornår bunden er nået«, siger Henrik Christensen. Egentlig ville han ikke investere i Afrika på grund af risikoen og den uro, han havde indtryk af, der var i Afrika. Men han lyttede til, hvad hans rådgiver fortalte og besluttede at hoppe med på vognen»det kan godt være, at de falder lidt endnu, men de må også stige. Afrika er sådan et stort kontinent, og det er indlysende, at der må ske noget dernede«, siger Henrik Christensen. Han vil heller ikke afvise at øge sin eksponering mod aktier igen, når markedet vender.»det kunne jeg sagtens finde på. Når følelsen af, at bunden er nået, kommer, ville jeg gerne satse mere igen. Men lige nu, så vil jeg ikke«, siger han. Når krisen giver ondt i maven eller kolde fødder Lars-Kristian Olsen er kundechef i Danske Invest Management A/S, og hans arbejde er at tage rundt i hele landet og hjælpe og vejlede både Danske Banks rådgivere og deres kunder om investeringer i Danske Invest. Han mener, at krisen er et godt tidspunkt at tage sin investeringer op til et servicetjek og sikre, at man har sin investeringsprofil på plads.»tag kontakt til din bankrådgiver, få gennemgået din risikoprofil og sørg for, at den stadig stemmer overens med dine ønsker og behov. Det er i korte træk det, du skal gøre, hvis du i løbet af krisen bliver usikker på, hvad krisen vil gøre ved dine penge«, lyder rådet fra Lars-Kristian Olsen. nr. 04/2011 7\n8 TEKST FOTO xxxxx Er vi ikke tilfredse med de resultater, en afdeling giver, tager vi både porteføljeforvalterens indsats og investeringsstrategien for den pågældende afdeling op til overvejelse 8 nr. 04/2011\n9 TEKST Mette Dannesø Jensen FOTO Colourbox, Thomas Tolstrup m.fl. Fortsat f kus på forvaltere I Danske Invest gør vi ikke blot et grundigt stykke arbejde, når vi udvælger vores porteføljeforvaltere og -rådgivere. Vi følger også løbende op på de afkast, de leverer til vores investorer. Er resultaterne ikke gode nok, gør vi noget ved sagen. Gode porteføljeforvaltere er en forudsætning for, at vi kan levere konkurrencedygtige afkast til investorerne. Når vi udvælger vores rådgivere, går vi derfor systematisk efter de bedste: Alle vores porteføljeforvaltere skal igennem en grundig analyse, før vi udvælger dem som forvaltere for de enkelte afdelinger. Vi er dog langt fra færdige med at vurdere en porteføljeforvalter, når Danske Invest Management på vegne af en given afdeling har underskrevet en kontrakt om et samarbejde. De skal nemlig løbende fremvise gode resultater, så vi er sikre på, at der bliver gjort et tilfredsstillende stykke arbejde. Derfor sammenligner vi løbende resultaterne med danske og internationale konkurrenters tilsvarende afdelinger og med den generelle udvikling på markederne, oftest i form af et benchmark. Samtidig holder vi nøje øje med, om forvalteren følger den investeringsproces, der ligger til grund for vores aftale. Er vi ikke tilfredse med de resultater, en afdeling giver, tager vi både porteføljeforvalterens indsats og investeringsstrategien for den pågældende afdeling op til overvejelse. Nogle gange vælger vi at lægge investeringsstrategien for afdelingen om, og andre gange vurderer vi, at ændringerne skal ske i forhold til porteføljeforvalterens indsats. I mange tilfælde vil det være en kombination af begge faktorer, som vi tager op til overvejelse Robert Mikkelstrup er investeringschef i Danske Invest. Han har blandt andet ansvaret for at følge op på porteføljeforvalternes resultater. En frugtbar dialog Robert Mikkelstrup er investeringschef i Danske Invest. Han fortæller, at det ofte lykkes at løse udfordringerne via en grundig dialog. Det er samarbejdet med porteføljeforvalteren Aberdeen Asset Management Limited et godt eksempel på: nr. 04/2011 9\n10 »Tilbage i 2007 gav de afdelinger, som Aberdeen forvaltede, et utilfredsstillende afkast«, forklarer Robert Mikkelstrup.»Vi diskuterede derfor sagen med forvalteren og ledelsen, og denne dialog fik os overbevist om, at Aberdeens strategi var den rigtige på langt sigt, selvom den i øjeblikket ikke gav det bedste resultat«. Det har efterfølgende vist sig, at det var den rigtige beslutning at beholde Aberdeen som forvalter: Afdelingerne med aktier fra de nye markeder, som Aberdeen forvalter for Danske Invest, får topkarakter af ratingbureauet Morningstar, og har generelt slået deres benchmark de senere år.»aberdeens markante fokus på kvalitetsaktier, deres dybtgående kendskab til de aktier, de investerer i, samt fokus på investering i aktier, der drager fordel af det øgede indenlandske forbrug på de nye markeder har vist sig at være den helt rigtige investeringsstil for de pågældende afdelinger«, uddyber Robert Mikkelstrup. Læs mere om, hvordan Aberdeen Asset Management forvalter afdelinger med aktier fra de nye markeder i artiklen på side 18. Justering af strategi og processer Vores afdelinger med danske aktier har på det seneste givet anledning til dialog med porteføljerådgiveren, Danske Capital, da afkastene ikke helt har stået mål med vores forventninger. Teamet er nu styrket med en ekstra medarbejder og processerne er gået efter i sømmene. Ændringerne er, ifølge Robert Mikkelstrup, et godt skridt i retningen af mere tilfredsstillende afkast. Der har også været flere tilfælde, hvor en justering af en afdelings investeringsstrategi har været den overvejende løsning på problemet. Det var tilfældet i efteråret 2010, hvor blandt andre afdelingerne Danske Invest Vækst og Danske Invest Verden ændrede strategi til at blive mere fokuserede og i den forbindelse ændrede navn til hhv. Danske Invest Global Plus og Danske Invest Global Stock- Picking 2. Ændringen betød færre aktier i afdelingernes porteføljer, idet vores vurdering var, at dette ville bidrage til bedre afkastmuligheder. Det røde kort kan blive nødvendigt Men ikke alle problemer kan løses med dialog og justeringer, og af og til er den eneste udvej at udskifte forvalteren med en anden.»når vi vælger at udskifte en porteføljeforvalter, er det dybest set fordi, at vi har mistet troen på investeringsteamet og/eller investeringsprocessen. Derfor vælger vi at opsige samarbejdet og igangsætte en søgning efter et bedre alternativ«, fortæller Robert Mikkelstrup. Det var tilfældet med afdeling Japan, hvor vi erstattede den tidligere porteføljeforvalter med den nuværende, Daiwa SB Investments. Læs mere om Morningstar og kåringerne på morningstar.dk 10 nr. 04/2011\n11 Danske Invests porteføljeforvaltere er lokalt til stede bl.a. i São Paulo (øverst), Johannesburg (i midten) og Tokyo (nederst). Tæt på markederne Vores løbende opfølgning på porteføljeforvalternes resultater er en central del af vores strategi. Et andet vigtigt element er, at vi vil være helt tæt på de markeder, afdelingerne investerer i. Derfor har vi porteføljeforvaltere mange steder i verden. Når de er lokalt til stede, er de tæt på de virksomheder, afdelingerne investerer i, og har mulighed for at besøge dem ofte. Porteføljeforvalterne har mulighed for en dialog med ledelsen og for at komme i dybden med deres analyse af virksomheden. Vi har fulgt denne strategi de seneste 6-7 år, og den har vist sig at bære frugt: Danske Invest er tre år i træk senest i 2011 af Morningstar blevet kåret som Danmarks bedste investeringsforening til aktieafdelinger, målt på afkast efter omkostninger til investorerne.»vi er selvfølgelig utrolig glade for den anerkendelse, vi har fået. Vi hviler dog ikke på laurbærrene, men har også fremover skarpt fokus på de resultater, vores porteføljeforvaltere leverer«, afslutter Robert Mikkelstrup. nr. 04/\n12 TEKST bo bejstrup christensen FOTO Scanpix, thomas tolstrup m.fl har om noget vist, at annoncering af politiske tiltag ikke har den store værdi, før de er udspecificeret og implementeret. Markedskommentar: Skrøbeligt globalt opsving 2011 var et turbulent år. Det startede godt med vækst i den globale økonomi, blomstrende erhvervstillid og et stærkt amerikansk arbejdsmarked. Investorerne var tilsvarende optimistiske og risikoappetitten høj. En række begivenheder, bl.a. gældskrisen i Europa og gældsloftproblemet i USA, fik dog vendt denne udvikling, og det globale opsving viste sig skrøbeligere end først antaget. Derfor er usikkerheden omkring global økonomi i 2012 meget høj. Vi forventer imidlertid, at global økonomi fortsat vil vokse, dog med relativt lave vækstrater. Det betyder, at de finansielle markeder fortsat vil være nervøse, og at man må forvente større markedsudsving end normalt. Den risiko, der knytter sig til den fortsatte bedring i global økonomi, er især, at den europæiske gældskrise spreder sig til USA via det finansielle system, og at kinesisk økonomi forværres yderligere. USA går fremad, Europa tilbage USA klarede sig bedst i fjerde kvartal, hvor det økonomiske opsving fortsat synes robust, dog uden at imponere. Værst så det ud i Europa, hvor økonomien nu er i recession. Mellem de to yderpunkter befinder kinesisk økonomi sig, hvor væksten i en længere periode har været aftagende. Den europæiske gældskrise sætter dybe spor Den europæiske gældskrise fortsatte ind i fjerde kvartal med fortsat aftagende vækst, nervøse markeder og adskillige politiske tiltag. Rentespændene i de gældsplagede lande steg væsentligt i kvartalet, hvilket lagde et stort pres på flere af de siddende regeringschefer. I Italien og Grækenland tog samlingsregeringer over, mens Spaniens centrum-højre parti Partido Popular vandt valget i november og derfor kunne rykke ind i regeringskontorerne med et stærkt folkeligt mandat til økonomiske reformer. Set fra investorernes side er de mange regeringsskift udtryk for en positiv udvikling, men en vis skepsis vil bestå, indtil der er opnået mere konkrete resultater. 12 nr. 04/2011\n13 Bo Bejstrup Christensen, chefanalytiker i Danske Invest, kommenterer markedsudviklingen i fjerde kvartal De europæiske regeringsledere annoncerede ad to omgange en række tiltag, der skulle løse de presserende problemer. I første omgang nåede man til enighed om tre tiltag. Det første var en halvering af græsk statsgæld, dog uden præcist at angive hvilke investorer, der ville blive berørt. Det andet var en rekapitalisering af den europæiske banksektor med 106 mia. euro. Det tredje var en udvidelse af den europæiske redningsfond, EFSF. I anden omgang, ved topmødet i december, nåede man ligeledes til enighed om tre tiltag. Det første var en fremrykning af midler til stabilisering af statsgældsmarkederne. Midler som først var tiltænkt et senere tidspunkt, men som i lyset af de problemer, udvidelsen af EFSF en medførte, nu var tiltrængt. De to andre tiltag var et ønske om at øge Den Internationale Valutafonds (IMF) ressourcer og dermed engagementet i krisen samt et nyt regelsæt til at sikre en strammere styring af de offentlige budgetter. Stramningen indebærer blandt andet en forfatningsbestemt budgetregel og automatiske sanktioner ved brud på de gældende budgetregler har om noget vist, at annoncering af politiske tiltag ikke har megen praktisk værdi, før disse er udspecificeret og implementeret. Derfor vil det fortsat være Den Europæiske Centralbank (ECB), som er løsningen på den korte bane. Ud over rentenedsættelser i fjerde kvartal har ECB rakt en tiltrængt hjælpende hånd ud til den nødlidende europæiske finansielle sektor, som i en længere periode har haft problemer med at skaffe likviditet på markedet. I første omgang ved at sikre bankerne billig dollar-finansiering i samarbejde med de andre store centralbanker. Dernæst ved at sikre at bankerne kan finansiere sig hos ECB til en lav rente tre år frem. Bankerne har allerede nu i betydeligt omfang taget imod den hjælpende hånd og benyttet sig af finansieringsmulighederne. I løbet af kvartalet opstod en del spekulation om, hvorvidt ECB ville søsætte et storstilet opkøbsprogram, der skulle sikre, at spanske og nr. 04/\n14 Hovedtemaer i 2012 Hvor skal Europa hen, og hvordan kommer vi dertil? Skal Europa satse på et tættere politisk samarbejde? Vil ECB s forsøg på at stabilisere banksystemet fungere? Får USA en ny recession, eller fortsætter den moderate vækst? Breder den europæiske tumult sig til det amerikanske finansielle system? Formår politikerne at indgå kompromisser om finanspolitikken? Hvem bliver præsident? Kollapser boligmarkedet i Kina, eller lander det»blødt«? Har de kinesiske politikere truffet de rigtige beslutninger og standset boligboblen, eller har de strammet for meget? Lemper kineserne for kreditgivningen og i så fald hvor meget? Kinesisk økonomi har strukturelle problemer i forhold til boligmarkedet, som ikke løses ved at ved at skrue op og ned for kreditgivningen. italienske statsrenter ikke overstiger et forudbestemt niveau. Vi forventer ikke, at dette sker. Dels fordi det fjerner incitamentet for de gældsplagede lande til at rette op på de økonomiske ubalancer, og dels fordi det er tvivlsomt, om ECB s mandat omfatter sådanne aktioner. Gældskrisens konsekvens for realøkonomien kommer til udtryk ved stram finanspolitik og en banksektor, som ikke i tilstrækkelig grad låner ud. Det aflæses nu tydeligt i erhvervstilliden, som er faldet til niveauer, der historisk har betydet, at økonomien befinder sig i en recession. Vi for- venter derfor, at europæisk økonomi vil være i recession i begyndelsen af 2012, og at ECB vil føle sig tvunget til at sænke renten yderligere. Amerikansk vækst er positiv, men imponerer ikke Den amerikanske økonomi klarede sig bedre end ventet i fjerde kvartal. Erhvervstilliden i fremstillingssektoren steg hen over kvartalet og indikerede svagt stigende vækst. Ligeledes ser det ud til, at arbejdsmarkedet fortsat er i bedring. Alligevel er amerikansk økonomi ikke for alvor kommet op i gear, primært 14 nr. 04/2011\n15 pga. et underdrejet boligmarked. Hvis vi kigger tilbage, har økonomiske opsving haft grobund i en normalisering af privatforbruget, virksomhedernes investeringer samt boligkøb. I USA er der dog fortsat flere boliger til salg end der er købere, og derfor forventer vi ikke, at væksten skal komme fra den front i nærmeste fremtid. Også den offentlige sektor vil bidrage negativt til den amerikanske økonomi. Kommende stramninger af finanspolitikken ligger allerede i kortene, men størrelsen af stramningerne er fortsat uvisse. Efter gældsloftsdiskussionen i sensommeren har gældsproblemer i USA været hensat til den såkaldte superkomité bestående af både republikanere og demokrater. Komitéen nåede dog ikke til enighed, hvorfor beslutningerne er udsat til For hård opbremsning i Kina? Kina har gennem en længere periode strammet op på kreditgivningen og dermed bremset den økonomiske aktivitet. I kombination med aftagende global vækst resulterede det i faldende inflation. Opbremsningen af kinesisk økonomi var nødvendig, og vi anser derfor denne udvikling for positiv. Erhvervstilliden for november viste sig dog langt svagere end ventet, hvilket skabte frygt for, at opbrems- Pct. 5,0 4,5 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 Japan 10-ÅRIGE STATSRENTER Danmark USA Tyskland 0,5 Jan 08 Jan 09 Jan 10 Jan11 Obligationsrenterne faldt i 2011 og vil forblive lave i blev et atypisk år for obligationsmarkederne. Svækkelsen i global økonomi betød, at renterne faldt til meget lave niveauer. Samtidig skabte investorflugt stor spredning i statsrenterne. Generelt søgte investorerne væk fra de gældsplagede europæiske lande til fordel for økonomier Jan12 med en bedre økonomisk balance. I fjerde kvartal nåede danske renter således en historisk bund og endte med at befinde sig under de tyske statsrenter. Det skyldes dels, at investorerne i høj grad har tillid til stabiliteten i dansk økonomi, og dels at Danmark står uden for euroen. nr. 04/\n16 GLOBALE AKTIEMARKEDER (I DKK) Danmark Japan USA ningen havde været for hård. Det er derfor for tidligt at komme med ensidige konklusioner på den baggrund. Den nu lavere inflation skaber samtidig plads til, at den politiske ledelse kan løsne grebet om kreditgivningen og dermed forhindre et potentielt tilbagefald i kinesisk vækst Emerging Markets 40 Jan 08 Jan 09 Jan10 Jan11 Europa...\_Figurbibliotek\_ Jan12 Spørgsmålet er, om vi som investorer skal betragte opbremsningen som en succes for den økonomiske politik, eller om vi bør løbe skrigende bort af frygt for, at økonomien er ved at falde fra hinanden? Vi mener i overvejende grad det første, men holder dog et vågent øje med det sidste sendte aktiekurserne ned vil formodentlig også blive turbulent 2011 var generelt et dårligt år for aktier. Det var især opblusningen af den europæiske gældskrise samt gældsloftdiskussionen i USA, som fik markedet til at falde betragteligt. I fjerde kvartal har markedet ligeledes udvist store prisudsving uden en klar retning. Da 2012 byder på mange politiske tiltag og dermed potentiale for mange overraskelser, forventes aktiemarkedet også at byde på store prisudsving i det kommende år. Samtidig vil en europæisk recession skade indtjeningsvæksten og dermed hæmme markedsudviklingen. Omvendt vil fremskridt i relation til en løsning på gældskrisen og forsat vækst i USA og Kina styrke markedsudviklingen. Sidst i kvartalet sænkede ledelsen i Beijing reservekravet til bankerne, hvilket tyder på en mere lempelig kreditgivning. Det efterlader et uklart billede af kinesisk økonomi. Forbedringer på den korte bane løser ikke de udfordringer, Kina har på lidt længere sigt. Kinesisk økonomi har strukturelle problemer i forhold til boligmarkedet, som ikke løses ved at skrue op og ned for kreditgivningen. Derfor er vi fortsat skeptiske på det mellemlange sigt. Fremadrettet forventes renterne at forblive på lave niveauer. Den amerikanske centralbank har annonceret, at den holder den pengepolitiske rente på det nuværende lave niveau frem til midten af 2013, og givet de økonomiske udsigter i Europa forventer vi om noget, at ECB sætter renten yderligere ned. 16 nr. 04/2011\n17 Amerikansk økonomi er ikke for alvor kommet op i gear, primært pga. et underdrejet boligmarked. nr. 04/\n18 Tættere på Hvert kvartal sætter vi fokus på en eller flere af vores afdelinger, som vi synes er særligt interessante i øjeblikket. I dette kvartal skriver vi om investering i aktier på de nye markeder og om virksomhedsobligationer. Muligheder og risici på de nye aktiemarkeder Nick Robinson er porteforvalter hos Aberdeen Asset Management Ltd. og arbejder fra kontoret i São Paulo. Inden 2020 er økonomierne i nye markeder samlet set større end økonomierne i de udviklede lande, lyder forudsigelsen. Landene har yngre befolkninger med et stigende forbrug, og de er samtidig mindre gældsat. Det gør dem interessant for investorer. Aberdeen Asset Management forvalter flere af Danske Invests aktieafdelinger med fokus rettet mod nye markeder. Læs om, hvad de lægger vægt på i deres forvaltning. Skift gæld, aldrende befolkning og krise i de vestlige lande ud med ungdom, stigende middelklasse og en meget lav gældsætning. Det er i store træk forskellen mellem de etablerede vestlige økonomier og de såkaldte nye markeder. Aberdeen Asset Management forvalter flere af Danske Invests aktieafdelinger med fokus rettet mod nye markeder, blandt andre Danske Invest Latinamerika, Danske Invest Fjernøsten samt Danske Invest Nye Markeder. De tre leverede et afkast i fjerde kvartal på hhv. 10,7 pct., 6,1 pct. og 8,3 pct. Afdelingerne har alle fem stjerner i Morningstars rating, og det betyder, at de har klaret sig godt i forhold til andre investeringsforeningers afdelinger med samme fokus. Vi har spurgt porteføljeforvalter Nick Robinson fra Aberdeens São Paulo-kontor om, hvad det er, der er så særligt ved nye markeder. Nick Robinson fortæller, at der er flere stærke langsigtede faktorer i nye markeder, der vil drive væksten. Et eksempel er demografien. Eftersom befolkningen i nye markeder generelt er yngre, er der derfor også en større andel af befolkningen, som allerede er eller er ved at træde ind på arbejdsmarkedet. Det står i modsætning til de udviklede lande, hvor der er en større andel af ældre folk, der er ved at forlade arbejdsmarkedet.»du har flere folk, der træder ind i middelklassen, og de bliver dermed rigere og er med til at sætte gang i det indenlandske forbrug. Folk får faste job og bliver i stand til at åbne bankkonti, hvilket gør det muligt for dem at tage lån for at øge deres forbrug. Dette er en fordel for mange sektorer, der er afhængige af indenlandsk forbrug som f.eks. finanssektoren og forbrugssektoren. Og eftersom forbrugernes låntagning stadig er relativ Aberdeen Asset Management Ltd. forvalter følgende afdelinger for Danske Invest: Fjernøsten Latinamerika Nye Markeder Nye Markeder Akkumulerende Nye Markeder Small Cap På danskeinvest.dk kan du læse mere om de enkelte afdelinger og se et videointerview med Nick Robinson. Se afdelingernes afkast mv. fra side nr. 04/2011\n19 TEKST mikkel nikolajsen FOTO Colourbox, scanpix m.fl. befolkningen i nye markeder er generelt yngre, der er derfor også en større andel af befolkningen, som allerede er eller er ved at træde ind på arbejdsmarkedet. lav i nye markeder, er dette noget, der kan fortsætte i mange år fremover«, forklarer Nick Robinson. Netop det indenlandske forbrug lægger Nick Robinson og hans kolleger fra Aberdeen Asset Management stor vægt på i deres forvaltning af Danske Invests afdelinger. Aberdeens fokusområde er på de langvarige forbrugsgoder, når det handler om investeringer i Latinamerika og andre nye markeder. Netop stigende middelklasser og udsigterne til positiv vækst fremover gør investeringer i selskaber med de varige forbrugsgoder med fokus på hjemmemarkedet interessante. Nick Robinson vurderer, at væksten i nye markeder vil forsætte, også selv om der er krise i den vestlige verden.»for det første er flere af økonomierne i nye markeder som eksempelvis Latinamerika i bedre form end flertallet af økonomierne i de udviklede lande. Derfor har disse lande masser af både finanspolitisk og pengepolitisk ammunition der kan bruges til at stimulere økonomierne, hvis det globale økonomiske miljø bliver værre«, forklarer Nick Robinson. Han advarer dog om, at der kan komme bump på vejen det næste år.»udviklingen vil blive meget usikker på grund af den nuværende EUgældskrise. Den høje gældssætning i de udviklede økonomier vil højst sandsynligt føre til en årrække med lav vækst i disse lande, og det vil nok også smitte af på nye markeder, deriblandt Latinamerika. Vi kan komme til at se et par kvartaler med lav vækst næste år, men for Latinamerikas vedkommende skal denne nedgang ses som en normal cyklisk nedgang, og der er ikke nogle strukturelle udfordringer. Den langsigtede motor for den økonomiske vækst i Latinamerika og andre nye markeder er stadig intakt«, forklarer Nick Robinson. Det skal understreges, at med mulighederne for gode afkast følger også risikoen for tab. Investering i Brasiliens middelklasse Danske Invest Latinamerika købte i 2005 en aktieandel af den brasilianske stormagasinkæde Lojas Renner, og siden er der blevet købt mere op i selskabet, efterhånden som Lojas Renner er vokset og har bevist sit værd.»der er blevet 35 mio. flere i middelklassen i Brasilien de seneste år, og det skaber større købekraft. Her står Lojas Renner i en ganske optimal position med sine 11 forskellige brands målrettet begge køn i forskellige aldersgrupper. Samtidig har de en rigtig god ledelse efter vores overbevisning en af de bedste i Brasilien, og de makroøkonomiske udsigter er stabile«, fortæller Nick Robinson. ØKONOMIERNES ANDEL AF VERDENS BNP I PCT. Udviklede markeder Forventninger 100 En af årsagerne til stormagasinet Lojas Renners store succes er deres Renner-kort, fortæller Nick Robinson. Kortet er et betalingskort, som kunderne kan bruge til at handle i 50 De nye markeder Aberdeen vurderer, at nye markeders andel af verdens BNP vil være større end de udviklede landes inden nr. 04/\n20 stormagasinet. Det er en slags kreditkort, men er nemmere at få end et almindeligt kreditkort udstedt af banken. Det betyder, at flere brasilianere kan få fingrene i kortet, der fungerer sådan, at kreditten på kortet bliver større, jo mere du handler i butikken, og jo bedre du er til at betale dine regninger.»renner-kortet har været en stor succes og er et af de områder, hvor Renner har mulighed for at vokse i fremtiden«, forklarer Nick Robinson. Med kortet har Renner bevæget sig ind på et nyt marked, nemlig det for finansielle ydelser, og stormagasinet arbejder på at udbrede kortet, så man også kan bruge det til betaling i andre butikker end Renners egne. De største investeringer I Danske Invest Latinamerika er de tre største virksomheder i porteføljen energiselskabet Petroleo Brasileiro S.A (PetroBras), banken Banco Bradesco S.A samt industrivirksomheden Vale SA. I Danske Invest Fjernøsten er de tre største virksomheder industriselskabet Jardine Strategic Holdings, finansvirksomheden Oversea-Chinese Banking Corp Ltd, samt it-selskabet Samsung Electronics. I Danske Invest Nye Markeder er de tre største selskaber televirksomheden China Mobile Ltd, Samsung Electronics samt råvareselskabet Vale SA. Aberdeens store tiltro til vækstmulighederne i Lojas Renner har gjort Aberdeen til den største investor i virksomheden. Siden børsintroduktionen i 2005 er selskabets aktie steget med godt 700 pct. mod det brasilianske indeks stigning på omkring 100 pct. Tallene er historiske. Tidligere afkast kan ikke anvendes som pålidelig indikator for fremtidige afkast. I»Afdelingerne i tal«bagerst i bladet kan du se oversigt over afkastet i de enkelte Danske Invest-afdelinger gennem de seneste fem år. 20 nr. 04/2011


Emfysem, Lungevæv :: buyu887.com\nDe vigtigste symptomer vises, når 30-50 procent af lungevæv er beskadiget. Det anslås, at over 2 millioner amerikanere er ofre for denne degenerative lungesygdom. Trods store fremskridt inden for lægevidenskaben, emfysem bestemme prognose er fortsat en udfordring for sundhedseksperter. Her på siden finder du information om forskellige lungesygdomme og følgesygdomme. Er du i tvivl, om du har en lungesygdom, så er det en god idé at få lavet en lungefunktionsmåling. Husk også, at du altid er velkommen til at kontakte vores rådgivere, som sidder klar til at hjælpe dig. Lungeforeningens rådgivning er for betalende medlemmer med det store medlemskab. Aug 01, 2018 · Når der dannes arvæv i lungerne, betyder det, at det normale lungevæv bliver erstattet af væv, der ikke er beregnet til at optage ilt i blodet. Det gør, at lungerne fungerer dårligere end normalt. Samtidig bliver lungerne stivere, og der skal bruges flere kræfter på at trække vejret.\nJan 21, 2016 · En røntgenundersøgelse af thorax viser lunger, pleura, hjerte herunder dets størrelse og form, thoracale aorta, mediastinum og knoglerne i thorax. Emphysema af lungerne - kronisk uspecifik lungesygdom, som er baseret på et stabilt, irreversibel udvidelse af pneumatiske rum og øget hævelse af lungevæv distalt for de terminale bronkioler.Emfysem er manifesteret eksspiratorisk dyspnø, hoste med lidt slim opspyt, tegn på respirationsinsufficiens, tilbagevendende spontan pneumothorax. KOL-patienter lider af en gruppe af lungesygdomme, mens emfysem patienter kun har ¨¦n sygdom Definition af Emfysem Ifølge Johns Hopkins hvidbogen om lungesygdomme, emfysem ødelægger lungevæv, reducerer elasticitet i lungerne og fører til sammenbruddet af luftvejene ved at ødelægge væggene af nogle af de luftsække.\nemfysem eller almindeligvis kendt som lyserøde puffers blandt læger, er en lungesygdom, hvor lungevæv kaldes alveolerne bliver ødelagt, og dermed er der korte åndedræt i emfysem, da lungevæv bliver ødelagt er kuldioxid bliver tilbageholdt i lungerne.. Lungevæv med lungeemfysem Lungeemfysem af gr. emphysan, "at blæse op". Hentyder til den forstørrede brystkasse. er en dødelig sygdom, som i 75% af tilfældene skyldes rygning, men som også kan skyldes genetiske faktorer som α₁-antitrypsinmangel eller Marfans syndrom.\nDe skal strække, at fylde luften, og så krybe, Når du ånder, Når luften kommer ud af lyset. Emfysem bevirker en ændring af væggene lette strukturer, Det gør det vanskeligt at inhalere og udånder luft. Emfysem er en type af kronisk obstruktiv lungesygdom KOL. Emfysem – årsager. Emfysem forårsager skade i luften sække i lungerne.\nLægevidenskaben har fastslået, at når lungevæv dør, kan det ikke blive erstattet. Men nu er det bare kan være regenereres, ifølge nyere forskning i stamceller. Det betyder håb for de syge fra emfysem, kronisk bronkitis og kronisk astma, sammen kendt som kronisk obstruktiv lungesygdom KOL.\nEmfysem er karakteriseret ved ekspansion af alveolerne, luftveje, en generel stigning luftighed lungevæv degeneration af de elastiske fibre i alveolære vægge, zapustevaniem kapillærer. Den anatomiske klassifikation af emfysem er baseret på graden af involvering af acinus i. Emfysem - en form for kronisk obstruktiv lungesygdom, forårsager irreversibel stigning i alveolære rum. En sådan ændring af strukturen af lungen kan være forårsaget af mange grunde fundamentalt forskellige - ved at ryge varighed til andre lungesygdomme i særdeleshed er ganske almindelige tilfælde af emfysem med kronisk bronkitis.\nlungetransplantation eller kirurgi for at fjerne det beskadigede lungevæv; Årsager. Centrilobular emfysem ses oftest hos mennesker over 50, mens panlobulær emfysem ofte ses hos yngre mennesker, der ryger cigaretter. Centrilobulært emfysem kan overlappe med KOL, mens panlobulært emfysem næsten udelukkende forekommer i svær KOL. Uregelmæssigt bullous emfysem betegnes som en lokal form. Årsagen til disse former for emfysem kan være en medfødt anomali lungevæv, lokaliserede forstyrrelser bronkieobstruktion, cicatricial ændringer i det pulmonale parenkym og lungehinden okolorubtsovaya emfysem, overdistention af lungen på grund af rynkning eller kirurgisk. Sekundært diffus emfysem er ofte en konsekvens af bronkitis, kronisk bronchial obstruktion, pneumosklerose. Patogenetisk diffus emfysem vises, og funktionsnedsættelse af lungevæv ved mekanisk arbejde, der fører til udviklingen af sekundær luftvejsobstruktion, kronisk stigning intrathorakal tryk spadenie bronkier, lungefibrose. Hvis emfysem ledsages af store bullous boble formationer, der forhindrer funktionen af sunde områder af lungen ved at klemme dem, vises en operation. I dette tilfælde fjernes det modificerede lungevæv fuldstændigt. Ansøg også sådanmetoder til behandling af emfysem: Oxygenbehandling - indånding af ilt gennem specielt apparat.\nUden behandling emfysem skred frem, hvilket fører til sprængning af respiratoriske og det kardiovaskulære system. Udvikler respiratoriske og hjertesvigt. Bulløs emfysem kan forekomme ubemærket,allerede manifesterer komplikation - udvikling af pneumothorax brud af bullae og luft injektion i pleurahulen. Det kræver øjeblikkelig operation. Resultater af en multisenter-international undersøgelse har vist, at en lille, elastisk metaltråd, der kaldes en lungevolumenreduktionsspole LVRC, der er designet til at samle og komprimere sygdoms lungevæv, kan tilbyde lindring til patienter med svær heterogen emfysem, en undertype af Sygdom, der involverer specifikke, normalt isolerede områder af lungerne. Symptomer Symptomer på emfysem. Det er almindeligt, at de fleste mennesker ikke føler symptomerne på emfysem, før der er 50% eller mere skade på lungevæv. Tidlige symptomer kan forekomme gradvist som åndenød og vedvarende træthed. Nogle gange kan de kun påvirke din krop, når du er fysisk aktiv. Man kalder også emfysem for ”store lunger”. Det hyppigste årsag til udvikling af emfysem er rygning. Man kan stoppe udviklingen af emfysem ved at ophøre med rygning, men man kan ikke genopbygge det ødelagte lungevæv. Hvis man som 26 årig får konstateret emfysem vil man også typisk undersøge for mangel på alfa-1-antitrypsin.\nParaseptal emfysem fører til dysfunktion af lungevæv, men risikoen for død er ekstremt lille. Kroppen får mindre ilt end i en sund tilstand, men manglen er ikke så kritisk, at den fører til døden. Vicar emfysem. Emfysem er under paraplyen af kronisk obstruktiv lungesygdom. I emfysem er lungevæv gradvist ødelagt, fordi ikke kun parenchymvævet er beskadiget og ikke fungerer korrekt, men ingen ødelæggelse af luftvejene, og som set i bronkioler. Dette fører til vejrtrækningsbesvær, bryst udvidet, åndenød og andre luftvejslidelser. I emfysem er lungevæv involveret i udveksling af ilt og kuldioxid beskadiget eller ødelagt. Emphysema er i en gruppe af sygdomme kaldet kronisk obstruktiv lungesygdom eller COPD lunge refererer til lungerne. Det vigtigste symptom på lungeødem er åndenød, som kan være alvorlig, og patienter kan føle sig som om de er downing. Andre. 1.4 Når bulla volumen øges, det omgivende lungevæv og forårsage lunge undertrykte skift. Kompression af lungevæv på X-ray, der viser en øget tæthed omkring bullae skygge. Disse tre typer er set i kronisk bronkitis. Centrilobular emfysem bullae er ikke samtidige. Mennesker med svær emfysem undergår undertiden operation for at reducere lungevolumen eller udføre lungetransplantation. Lungvolumenreduktionskirurgi fjerner små kile af det beskadigede, emfysematøse lungevæv. Det menes at forbedre lungekilden og forbedre membranets funktion.\nemphysema definition: 1. a condition in which the small sacs = spaces in the lungs become filled with too much air. Learn more.\nHvad skyldes emfysem? Emfysem opstår for det meste på grund af rygning. Skadelige partikler fra røgen ødelægger de elastiske fibre i lungerne. Emfysem er kronisk og kan ikke helbredes. Det er desværre ikke muligt at genopbygge beskadiget lungevæv, men det er muligt at bremse yderligere ødelæggelser af lungevævet ved at stoppe med at ryge.\nDec 13, 2013 · Emfysem er relateret til kronisk obstruktiv lungelidelse KOL og kronisk bronkitis. Man kan sagtens have alle tre samtidig, men det er ikke nødvendigvis tilfældet. Mange patienter med KOL har også emfysem. Omfanget af emfysemforandringerne kan udvikle sig, som sygdommen skrider frem.\nNov 09, 2016 · Derefter målte FEV1 fungerer som grundlinje for videre behandling. Baseret på anamnestiske data og yderligere forskning, kan emfysem skelnes i fire kategorier af sværhedsgrad: i fare, lys, moderat og svær. Terapi i lungeemfysem Emfysem er nogen kur, kan den berørte lungevæv ikke vende tilbage til en normal tilstand.\nBullous emfysem af lungen - Lokale ændringer i lungevæv, karakteriseret ved ødelæggelsen af alveolar septa og dannelsen af luftcyster med en diameter på mere end 1 cm tyr.I det ukomplicerede forløb af bølgeløs emfysem kan symptomer være fraværende indtil starten af spontan pneumothorax.


04. oktober, 2009 - 11:17\nDet er en juridisk betragtning, i praksis er det mere tåget, navnligt hvad angår problemet med at definere, hvad der er religion og hvad der er ideonogi, når præmissen er, at der ikke eksisterer en gud.\nMin påstand er som nu gentaget. Der er ikke nødvendigvis modsætningsforhold mellem religion og demokrati.\nHvis dette skulle være tilfældet, så er der ingen mulighed for at et ikke sekulært land er i stand til at udvikle sig væk fra religiøs politik, hvilket alle ved er det rene ævl.\n04. oktober, 2009 - 11:22\nOkay, så gentager jeg også min påstand: selve begrebet 'sækulær' indeholde en a priori om Guds eksistens, så når man taler om sækularisme, taler man på præsternes præmisser. En god ateist bør se kristendommen som en ideologi på linie med alle andre.\n04. oktober, 2009 - 11:29\nNej - sekularisme betyder adskildelse af stat og kirke. Det har ikke noget med demokrati at gøre.\nJeg er ateist, men til forskel fra andre ateister er jeg af den opfattelse at ateisme også er en slags tro, alene af den grund af guds eksistens hver han bevises eller modbevises. Det har godt mok ikke noget med emnet at gøre\n04. oktober, 2009 - 11:33\nReligion som ideologi nærmer sig regulær politisk vanvid, ren og skær stationær lovgivning defineret i nogle gamle bøger. 100% diktatur.\n04. oktober, 2009 - 11:34\nselve begrebet ‘sækulær’ indeholde en a priori om Guds eksistens, så når man taler om sækularisme, taler man på præsternes præmisser.\nNej, begrebet sekulært forudsætter intet om guds eksistens - men blot, at nogle tror på en gud, dyrker en religion. Forudsætningen handler om mennesker, ikke om guder.\nOg det er disse menneskers mærkværdige forestillinger, som nogle af os ønsker skal holdes uden for politik og landets styre i det hele taget.\nGud blander sig jo ikke, så ham kan vi ateister være aldeles lideglade med. Det er værre med de folk, der tror på ham.\n04. oktober, 2009 - 11:35\n04. oktober, 2009 - 11:37\nHvis du læser koranen, så vil du hurtigt opdage at den adskiller sig væsentligt fra kristendommen, netop i spørgsmålet om gud blander sig i vores handlinger.\n04. oktober, 2009 - 11:39\nMen som ateist ser jeg sådan på det, at adskillelsen af stat og kirke ikke er væsensforskellig fra adskillelsen af f.eks. stat og partiapparat eller stat og fagforbund. Ved at give adskillelsen af stat og kirke sit helt eget ord, accepterer man at kirkens ideologi og organisation er kvalitativt anderledes end andre politiske organisationer.\nOg så er du i øvrigt agnostiker, hvilket jeg synes lidt er at smyge sig udenom spørgsmålet. At sige at ateisme er en religion er som at sige at det er en sport, ikke at spille golf.\nDer findes ikke den allermindste indikation af, at der skulle eksistere en Gud, så selv om man selvfølgelig ikke helt kan afvise det, er den ateistiske position langt mere rationel end den religiøse. Det kan jo heller ikke afvises at forømtalte herre med det røde tøj og det flotte skæg ikke eksisterer, men det betyder ikke at man kan sidestille julemandsateisme med julemandstro.\n04. oktober, 2009 - 11:40\nnu er Koranen jo cirka lige så pålidelig som Ekstrabladet eller mindre.\nSelv har jeg oplevet, at nogen gud har blandet sig i nogen som helst. Mennesker kan være slemme til at blande sig i hvad som helst, men det kan man ikke beskylde Gud for, en meget diskret person.\n04. oktober, 2009 - 11:41\nHans Hansen skriver,\n"Jeg er ateist, men til forskel fra andre ateister er jeg af den opfattelse at ateisme også er en slags tro, alene af den grund af guds eksistens hver han bevises eller modbevises."\nDet er en noget uheldig definition af "tro". I så fald tror du nemlig lige så aktivt på at Odin, julemanden, irske nisser, varulve og Repudnek den Fashionabelt Uobserverbare Balrog ikke eksisterer. Ligesom "gud" kan ingen af disse hverken bevises eller modbevises.\nDer kan vel først være tale om tro i religiøs forstand, når man aktivt "tror på" noget, ikke når man "ikke tror".\nJeg er ikke agnostiker, jeg tror 100% ikke på gud. for mit vedkommende er jeg overhovedet ikke i tvivl.\n04. oktober, 2009 - 11:43\n"Selv har jeg aldrig oplevet, at nogen gud har blandet sig i noget som helst."\n- somme tider går det lidt for stærkt.\n04. oktober, 2009 - 11:45\nOg i øvrigt kan jeg da sagtens modbevise Guds eksistens. Bare definér ham for mig, så skal den sag snart være ekspederet.\n04. oktober, 2009 - 11:47\nJeg forstår din pointe. Jeg bruger kun begrebet tro i erkendelse af at det ikke er viden. Ikke tro i religiøs forbindelse.\nJeg vil ikke gøre mig til herre over om andre skal tro på en gud, og jeg forbinder ikke religion med ideologi, men jeg bryder mig absolut ikke om at nogen gør det, netop fordi ideologier kun er acceptable for mig hvis de ikke vil fratage mig min ret medbestemmelse til at påvirke politik.\nIkke engang Darwin var så dum at han ville prøve på det. Han beskæftigede sig ikke med arters oprindelse, men kun med arters udvikling.\nMen forsøg du bare ;-)\n04. oktober, 2009 - 11:51\nDarwin betegnede sig selv som agnostiker.\n04. oktober, 2009 - 11:52\nEmil har skrevet en god kronik. Som gymnasieelev er han imponerende velformuleret og han siger det rigtige og det man skal mene, hvis man vil frem i verden. Han får sikkert høje karaterer og et klap på hovedet af sine lærere.\nAlligevel er hans kornik på trods af de mange fine ord en imponerende opvisning i påståelighed.\n1: Det er vanskeligt at påstå, at kristendom og demokrati skulle være hinandens modsætninger. At der er opstået demokrati i vesten er der mange grunde til. Man kan godt argumentere for, at en indre reformation af kristendommen kunne være en af forudsætningerne. En del af reformationen i 1500 tallet var, at man lagde vægt på mennesket som individ. Og at ethvert menneske var lige for Gud. Der ikke forskel på jøder eller græker, kvinde eller mand, som Paulus siger.\nDenne tanke lever og udvikler sig efterfølgende ind i oplysningstiden....\n2: Det er temmelig forenklet at sige, at Højre var det eneste religiøse parti i Danmark. Der har ikke været religiøse partier i dette land undtagen Kristeligt FOlkeparti.\nVenstre, Radikale osv. bestod af mennesker, der i vid udstrækning så sig selv som kristne. De mænd, der var med i den første grundlovsgivende forsamling var i øvrigt kristne. Grundtivig og Monrad bare for at nævne nogle.\nGrundtvig har om nogen været fortaler for absolut frihed til at tænke, tro og tale - værdier, som vi i dag ser som uopgivelige i vort demokrati. Grundtvig begrundede iøvrigt sine frihedstanker teologisk!\n3: Hvis forudsætningen er, at demokrati og kristendom er hinandens modsætninger, hvorfor er demokratiet så opstået i netop de dele af verden, hvor kristendommen har slået rod? At sige, at det er på trods, er for nemt! De steder, hvor man har fornægtet kristendommen som forudsætning for demokratiet og som Emil har fremhævet det rationelle menneske, som forudsætningen for samme - hvad har man da fået? Spørg i Albanien, Sovjetunionen, DDR, Rumænien, Polen....\nHvorfor ikke være lidt selvkritisk...????\n4: Det er fair ikke at ville bekende sig til kristendommen. Men, når den skal kritiseres, så gør det dog ordentligt, istedet for at lufte en masse fordomme og direkte usandheder. Det er sgu deprimerende!\n04. oktober, 2009 - 11:58\n"Ved at give adskillelsen af stat og kirke sit helt eget ord, accepterer man at kirkens ideologi og organisation er kvalitativt anderledes end andre politiske organisationer."\nSammenblandingen af stat og kirke er jo sædvanligvis meget betændt, da magthavere uafladeligt benytter kirkens magt til at legitimere sig selv.\nGad vide f.eks. hvor mange despoter i overvejende muslimske lande, der kunne have så fast et greb om sadlen, hvis det ikke var fordi de havde fået udråbt deres nation som en islamisk republik, og dermed udnyttet folkets religiøse overbevisninger til at legitimere despotens politiske magt?\nFor slet ikke at nævne krige og konflikter, som jo sjovt nok alle udråbes til at være religiøse eller hellige (uanset om begrundelser påstås at kunne udledes af religiøse eller ideologiske dogmer).\nJeg synes derfor, at sekularitet fortjener at have et navn. Særligt, idet ganske få regimer indtil videre med en vis troværdighed kan påstås at være sekulære, og at de få sekulære regimer der findes, har meget forskellige tilgange til det.\nNår sekularitet forhåbentligt om nogle århundreder er en helt naturlig og indlysende indretning, fordi det er gennemført overalt, kan ordet jo pensioneres.\nDet samme med magtens tredeling. Dette koncept, med mere end 260 år på bagen, er vi jo nødt til til stadighed at beskæftige sig med, fordi det endnu ikke er blevet rodfæstet, hverken i lovgivning, i tankegang eller på anden vis.\n04. oktober, 2009 - 12:00\nDarwin var ateist, hvilket allerede dengang ikke var nogen særlig kontroversiel indstilling blandt overklassen, men hans kone var dybt religiøs og for hendes skyld gav han læbernes tvivlsomme bekendelse. Noget kirken var helt på det rene med, uden at man af den grund fordømte Darwin.\nOg igen; bare definér krabaten for mig, så skal jeg nok modbevise ham.\n04. oktober, 2009 - 12:01\nJeg har selvfølgelig heller aldrig oplevet at nogen gud blander sig i noget som helst.\n04. oktober, 2009 - 12:02\nEller rettere: Darwin BLEV ateist.\nDer er mange myter om alt muligt, også om Darwin. Vil du tage Aalborg universitets udlægning som bevis?\n04. oktober, 2009 - 12:04\nJeg foretrækker selv at sige det samme på en lidt anden måde: påstanden om guds eksistens er aldeles tom og meningsløs. Den siger intet om verden.\nVerden ser ligedan ud, hvad enten man hævder, at Gud eksisterer eller ikke eksisterer, følgelig er der ikke tale om en påstand om virkeligheden, men varm luft, det rene nonsens.\nSå ud med det sludder.\ndet glæder mig at høre. Jeg var ellers ved at blive bekymret for dig ...\n04. oktober, 2009 - 12:05\nHeinrich:Jeg må ud fra et sprogfilosofisk standpunkt jeg protestere. At adskille kirke og stat er ikke anderledes end at adskille stat og politik. Kirken har en særegen fremtrædelsesform, men der kunne ligeså godt være tale om en politisk organisation.\n04. oktober, 2009 - 12:06\nDu spørger om vi er enige om, at kristendommen ikke fordrede udviklinge af demokratiet. Nej, det er vi ikke. Jeg er kun enig så langt, som at den kristne kirke modarbejdede demokratiet. Men det er en politisk kamp, og ikke en følge af nogen modsætning mellem demokrati og kristendom som sådan. Faktisk mener jeg, at kristendommen var med til at skabe en kultur, der faktisk var befordrende for demokratiets udvikling.\nDu skriver, at demokratiet krævede et opgør med den kristne suverænitetsfilosofi. Det er netop her din fejl ligger. For kristendom og suverænitet har intet med hinanden at gøre. "Giv kejseren hvad kejserens er, og Gud hvad Guds er". Kristendommen er en religion der siger, at suverænitet er et menneskeligt anliggende, Gud er et religiøst anliggende.\nDet er klart, at der var en politisk kamp om suverænitet. Men det var fordi kirken var blevet en institution med politisk magt. Og det er klart, at det er problematisk set ud fra et demokratisk synspunkt. Men det har intet med kristendom som sådan at gøre.\nSå en sidste ting. Og det er egentlig kun fordi, jeg synes du virker ret hovmodig. Du skriver bl.a. at jeg er dybt inkonsekvent, og at mine idéer er filosofiske idéer uden historisk evidens.\nDu må være en meget klog gymnasieelev. Jeg er absolut ikke sikker på, at jeg har ret. Vi bliver jo klogere hele tiden. Men lige præcis de pointer jeg har skrevet, er der nu udbredt enighed om blandt forskere - som jo så åbenbart ikke er så kloge på historie. Hvis du begynder på universitetet en dag, vil du opdage det.\nMen det kan da godt være, at du har ret alligevel! Jeg tror det bare ikke.\nMen fortsæt det gode arbejde. Det er jo en vigtig diskussion.\nÅlborg Universitet er jo et omfattende begreb. Show me the money, så skal jeg svare sig.\n"Og så er du i øvrigt agnostiker, hvilket jeg synes lidt er at smyge sig udenom spørgsmålet."\nDet absurde er, at formodentligt godt og vel 80% af landets befolkning nøgternt set gør brug af agnostisk tænkning, og teknisk set burde kalde sig agnostikere, men ikke har erkendt dette som en erkendelsesmæssig bastion.\nTeister og ateister bliver ved med at hævde, at der kun findes to positioner - nemlig deres. Deres tilhængere evner sjældent at forstå, at tvivl, objektiv erkendelses umulighed e.a., kan bruges positivt til noget.\nAgnosticisme er ikke nødvendigvis en måde at smyge sig uden om at tage stilling. Det kan sagtens være en stillingtagen, at vælge et helt tredje synspunkt. Det er alene teisterne og ateisterne, der i deres begrænsede begrebsverden, har opfattelsen af, at andre sætter sig mellem to stole.\n04. oktober, 2009 - 12:13\nDet er rigtigt Heinrich\nAgnosticisme er kun et udtryk for at man ikke har taget stilling\nSpørgsmålet er i sagen natur dikotomisk: eksisterer der en Gud eller ej? Jeg tror du bliver nødt til at give et eksempel på en tredje position.\nDin hjemmesiden nævner ikke noget om, hvorvidt Darwin var (eller blev) ateist eller ej, men om han var ude på at omstyrte kirken, og det nævnes at hans religion kom til at betyde mindre og mindre for ham, som årene gik.\n04. oktober, 2009 - 12:16\nTaget stilling til hvad? En meningsløs påstand, som man slet ikke kan tage stilling til?\n04. oktober, 2009 - 12:18\n"Og i øvrigt kan jeg da sagtens modbevise Guds eksistens. Bare definér ham for mig, så skal den sag snart være ekspederet."\nEn tankegang, der også er agnostisk. En variant, der lidt morsom kaldes ignosticisme, der siger, at det først er relevant at beskæftige sig med spørgsmålet om guds eksistens, i det øjeblik nogen har formuleret hvad der konkret menes med gud, således at der er mulighed for at forsøge af påvise eller afvise det.\nSom ateist, har du besluttet dig for hvad svaret måtte blive i en sådan situation. Du har nok ret, men alt andet lige kunne du jo blive mødt med en definition af gud, som du måtte anerkende.\nHvis jeg påstod, at gud er den mystiske tyngdekraft, der konstant forsøger at bremse universets udvidelse, og uvægerligt vil lykkes med at samle al masse i et punkt, hvor big bangs vil gentage sig, gang på gang, ville det jo være lidt vanskeligt entydigt at fastslå, at det ikke var sandt. Hvilket det i øvrigt måske ikke er. Det er blot en tese.\nDen tredje stilling er ærligt at indrømme at man ikke ved om man vil tro eller ej, at man ikke er færdig med at tænke over det, til forskel fra ateisten og teisten, der begge mener deres.\nAlt dette har dog ikke noget at gøre med demokrati vs religiøs politik.\n04. oktober, 2009 - 12:23\n"Måske" er ikke en tredje position, det er en erklæring om, at man ikke føler sig i stand til at besvare spørgsmålet.\nDu har nok ret, men alt andet lige kunne du jo blive mødt med en definition af gud, som du måtte anerkende.\nI så fald måtte det være en meningsløs definition, der lød noget i retning af, at Gud er uudgrundelig, eller at Gud er lig med naturen, en definition der med tungen i mundvigen, omhyggeligt skriver sig udenom al rationalitet og videnskabelig erfaring.\nNu sjusker du - Allerede i fjerde afsnit står det klart og tydeligt.\nMYTE: Darwins teori handler om livets oprindelse:\nDen holdning, som Darwin udtrykte, kalder man videnskabelig agnosticisme – et udtryk, der blev introduceret af Darwins gode ven og kollega, Thomas Henry Huxley\nFindes der vand på Mars?\nJa, kan man meningsfuldt svare. Og, nej kunne være lige så meningsfuldt.\nSamt Heinrichs: det ved jeg sgu ikke, men hvis der er, så vil jeg gerne have en slurk.\nHer kan man hverken med mening svare det ene eller det andet. Spørgsmålet er uden ethvert indhold. Rent nonsens.\nKan I da for pokker ikke se forskellen?\n04. oktober, 2009 - 12:25\nDer findes såmænd vand på månen ;-)\nJeg har da også en kort overgang været religiøs, da det gik op for mig, at når jeg spekulerede over, hvilken tilstand der herskede før Big Bang, var det svært at skelne konklusionerne fra en moderne, filosofik definition af Gud. Men det bare er et sprogligt betinget narreværk, som kreationister lever højt på.\n04. oktober, 2009 - 12:26\n"Kirken har en særegen fremtrædelsesform, men der kunne ligeså godt være tale om en politisk organisation."\nHvilket kirkerne i øvrigt jo også er ;-)\nDet centrale for mig, er at jeg gerne set, at en nation besinder sig på sine egne dogmer, sine egne forestillinger om sig selv. At staten selv definerer sine grundholdninger m.v.\nDet lyder fascistoidt og totalitært, og er det måske også, men jeg ser ikke nogen anden meningsfuld måde at etablere en civiliseret nation på, end ved at definere hvad denne er baseret på. Og så naturligvis med den vigtige krølle, at der må være mulighed for at ændre på dogmerne løbende, på nogenlunde fredeligvis, så en civilisation løbende kan udvikle sig, i stedet for at den afgår ved døden på et tidspunkt.\n04. oktober, 2009 - 12:29\nOg du snyder på vægten. Det operative ord er 'man'. Det er altså ikke Darwin selv, der har formuleret det sådan, og i øvrigt er der jo ikke tale om en beskrivelse af noget religiøst, men om et videnskabeligt aksiom.\n04. oktober, 2009 - 12:32\nOm jeg snyder på vægten eller ej vides jo ikke med sikkerhed. Ifølge afhandlingen fra Aaborgs uni, mente Darwins ven det nævnte. Så formoder jeg de har talt om det.\n04. oktober, 2009 - 12:33\nTouché. Godt spottet.\nMin holdning vil være, at vi må lære at leve uden grundholdninger, uden ideologi, om ikke andet så af praktiske årsager, for alle ideologier er efterhånden døde.\n04. oktober, 2009 - 12:36\nHuxley var ikke Darwins ven i den forstand at de kendte hinanden personligt, de to mænd beundrede og respekterede hinanden, men jeg tror man skal være forsigtig med at anvende Huxley som vidne om Darwins sjæleliv.\nAnyway, Darwins tro er komplet ligegyldig, ligesom Newtons eller Gallieos er det. Evolutionsteorien er et stykke ateistisk tænkning af højeste kaliber.\nDøde og døde, er måske så meget sagt, men her er tilbøjelig til at give dig delvis ret. Af samme årsag tilstræber jeg mig på at forholde mig politisk uvildig.\n04. oktober, 2009 - 12:37\n"Jeg tror du bliver nødt til at give et eksempel på en tredje position."\n1) da objektiv erkendelse/sansning ikke findes, men alene subjekt ditto gør, giver det principielt ikke mening for at subjekt at udtale sig om objektive sandheder. Spørgsmålet er irrelevant, og kan ikke besvares.\n2) vis mig en definition på gud, og jeg vil først da\n3) det er i praksis ligegyldigt, da de guder der bliver talt om, tilsyneladende ikke griber ind i, endsige udviser interesse for mennesker. Ergo er spørgsmålet ikke værd at forsøge at besvare.\n4) jeg har valgt at erklære mig som teist/ateist, fordi det er en komfortabel måde ikke at blive konfronteret med min agnosticisme, af teistiske og ateistiske fundamentalister, der hævder at kende Sandheden?\n04. oktober, 2009 - 12:40\nTynd is igen Erik - De levede på samme tid, og skulle efter sigende være venner, men jeg har jo ikke bedre forudsætninger end andre for at vide det.\n04. oktober, 2009 - 12:43\nEvolutionsteorien er et stykke ateistisk tænkning af højeste kaliber.\nSiger du, men kan du bevise det? Du har under alle omstændigheder fået noget at bide i.\n04. oktober, 2009 - 12:44\nda objektiv erkendelse/sansning ikke findes ...\nSkal det forstås sådan, at du, rent objektivt, ikke aner, hvor du bor, hvad du hedder, hvem din kone er og så videre?\nDet lyder ikke rart. Jeg havde slet ikke fornemmelsen af, at det stod så galt til.


Ved første levering\nMagasinet BÅD udkommer 8 gange om året, torsdag i hver 6. uge i ugerne 6-12-18-24 og så fremdeles. Din bestilling skal være abonnementsafdelingen i hænde min. tre uger før udgivelse, for at nå med i div. adressekørsler samt trykte oplag - alternativt får du leveret dit første magasin udgaven efter.\nEgen online profil\nHUSK, at du som abonnement straks kan oprette din helt egen profil, og se udgaverne online - også selv om du ikke har fået leveret din første udgave.\nHvornår skal du have mit blad\nI Danmark +- 2 dage fra udgivelsesdagen. Op til en til to uger senere i udlandet afhængig af postens leveringstid.\nHvis dit blad er forsinket\nHvis dit blad gentagne gange er forsinket, bør du kontakte os via brev, e-mail eller telefon. Ved enhver henvendelse sætter vi stor pris på, at du oplyser os dit abonnemnetsnummer.\nHvornår får du opkrævning og hvordan\nVed fornyelser udsendes opkrævninger med posten, således at du modtager det mindst en uge før, du skal betale.\nHvordan kan du betale\nPosthuset er altid en mulighed. Men det er langt lettere og billigere at benytte andre måder. Du kan tilmelde dig PBS og du kan betale via netbank.\nDu betaler forud. Perioden afhænger af din abonnementsform, hvor du kan vælge mellem 4 eller 8 udgaver. Altså et halvt- eller et helt år.\nHvor længe varer dit abonnement\nEt abonnement hos os er, som det er normalt for abonnementer i Danmark, løbende. Det betyder, at det fortsætter, indtil det opsiges. Når et abonnement er opsagt, leverer vi de blade, der er betalt for, hvorefter det stopper. Dog tegnes gaveabonnementer, hvor modtager og betaler ikke er samme person, til ophør, når der ikke er flere blade tilbage på kontoen, med mindre andet er aftalt ved oprettelsen.\nHar du bestilt abonnement på hjemmesiden og fortryder købet\nSåfremt du fortryder bestilling af et abonnement, kan du blot give os besked inden 14 dage via brev, e-mail, eller telefon, hvorefter vi annullerer købet, og har du forudbetalt dit abonnement, tilbagebetaler vi dig det indbetalte beløb fratrukket eventuelle leverede blade.\nHvordan opsiger du dit abonnement\nOpsigelse kan ske pr. brev, e-mail eller telefon. Det er ikke en gyldig opsigelse blot at undlade betaling, når du får en opkrævning. For at vi kan nå at registrere din opsigelse rettidigt skal den være os i hænde senest 5 dage før sidste udgave, der er betalt for.\nÆndringer af abonnementet


NLP står for Neuro Lingvistisk Programming.\nNeuro er oplevelser, der bliver behandlet, filtreret og bearbejdet i vort nervesystem af vore sanser:\nBilleder, lyde, kropsfornemmelser, lugte, smag, ord og disses kombinationer / sammensætning.\nProgrammering er den måde, vi anvender vores oplevelser på – oplevelser som er bearbejdet, ordnet og behandlet i vort nervesystem via sanser og sprog - til at kommunikere med os selv, og andre for at opnå de resultater, vi ønsker.\nNLP er psykologiske og pædagogiske værktøjer, der sætter os i stand til at finde og bruge de ressourcer, som vi er i besiddelse af, men ikke anvender.\nDe fleste af vore ressourcer og strategier er ubevidste.\nNLP giver mulighed for at forstå og udvide vor måde at tænke på og dermed opleve på.\nVi oplever hver især hverdagens situationer forskelligt.\nGennem NLP lærer du at forstå dig selv og andre mennesker bedre.\nDu lærer, at udvide dit sanseapparat, og får mulighed for, at ændre din måde at opfatte tingene på.\nNLP giver dig mulighed for, at anskue situationer fra flere synsvinkler, og det bliver lettere for dig, at nå dine mål.\nNLP giver dig mulighed for at lære, hvordan du opnår personlige og faglige resultater, at få større indflydelse på den fremtid, du ønsker dig, at skabe et liv, hvor du helt bevidst kan vælge løsninger frem for at stivne i fastlåste mønstre, at forbedre din kommunikation med andre mennesker, og derigennem opnå bedre relationer.\nGennem NLP uddannelse får du kendskab og evne til at bruge teknikker til at skabe positive forandringer for dig selv og andre, samtidig med, at du udvikler nye sider af dig selv, og forbedrer de sider, som du allerede er god til.\nMennesker reagerer ud fra deres model af verden, og ikke ud fra virkeligheden selv.\nKilde: Dansk NLP Institut A/S


Drue: Grillo \n2019 Grillo, IGP Terre...\n5 stjerner Vinavisen: Flot hvidvin med en intens, frisk og cremet druesmag. I smagen mineralitet og et fint strejf af træ efter tre måneder på fad. En kraftig eftersmag gør vinen oplagt til mad. Flasken har skruelåg. 5 stjerner Den korte Avis 4,5 Thumbs up på Houlbergs Vinblog: Duftmæssigt flyder det over med masser af tropisk frugt, ananas, fersken, abrikos, hyld, modne æbler, lemon, mandler … meget rund, venlig og imødekommende duft. Grillo er en af de lokale sicilianske hvidvinsdruer, der trives fantastisk i det varme klima, og som formår, at bevare noget syre og friskhed - varmen til trods. Druerne er håndplukket, og dernæst bragt til nedkøling til 4 grader i en ståltank, hvor mosten har fået lov til at trække aromaer af skindet i 18 timer. Det har skabt en fyrig blomsterbouquet med akacie og rapsmark i fuldt flor. Let cremet frugt på tungen, suppleret med stringent mineralitet. Dvælende flintet frisk bid i enden. Formidabel vin til lettere fiskeretter. Alkohol: 13%


Kystflue - Fiskebøger - Jægeren og Lystfiskeren\nOven på succesen med grundbøgerne af Steen Ulnits, en af Danmarks største lystfiskere, sættes en ny Ulnits-serie i søen. Den nye serie går i dybden med særligt udvalgte emner, og første bog på banen er Kystflue. Kystflue er bogen til fluefiskeren, der ønsker at forfine sine teknikker og komme tættere på blandt andet de sølvblanke havørreder, som findes de fleste steder langs Danmarks lange kystlinje.\nAlt det lærer man i bogen Kystflue, der bygger på forfatterens 40 års erfaring og langt over 1000 kystflueørreder!Den nye serie er holdt i samme lækre kvalitet og layout som grundbøgerne.\nSteen Ulnits er et veletableret navn i lystfiskerverdenen. Han er uddannet fiskeribiolog og erfaren lystfisker med adskillige bøger om lystfiskeri bag sig, blandt andre bestselleren Lystfiskerens Felthåndbog og den populære grundbogsserie fra Turbine.Ny serie af Steen Ulnits!


Pakkeliste til caminoen - få styr på udstyret - Backpackerlife.dk\nForside / Blog / Rejsemål / Europa / Caminoen / Pakkeliste til caminoen – få styr på udstyret\nPakkeliste til caminoen – få styr på udstyret\naf Emilie Jøhnke | i: Caminoen, Europa, Rejsemål | 0\nDet er en god idé at have styr på din Pakkeliste til Caminoen. Du skal have for øje at du skal gå meget, og for at hjælpe dig lidt på vej, har vi lavet en pakkeliste.\nVi siger altid, at når du skal på længere ture hvor du selv skal slæbe din bagage, så skal du pakke let. Med det er det en god start, at pakke din bagage i en rygsæk der ikke vejer for meget. Vi anbefaler dig en vandrerygsæk du kan holde ud at have på ryggen, og der samtidig giver støtte til både dine hofte og skuldre. Vango’s vandrerygsæk på 35-40 liter er en god rygsæk at have med. Justerbare skuldre- og hoftebælter samt komfortablt alp-fit rygsystem gør, at du nemt kan indstille tasken til din højde. Tasken tilgås gennem en ”muslinge åbning” foran, der gør det nemt for dig at finde dit udstyr. Skulle regnvejr opstå, er der indbygget regnslag.\nMen hvad skal du pakke af udstyr, udover dit pas, flybilletter og evt. hotelreservationer. Vi har lavet en pakkeliste til din tur til Caminoen:\nOpdelingsposer til din rygsæk\nVandrestave hvis ønsket\nSokker – vandresokker + alm.\nEn toilettaske er meget individuel efter behov, men vi har listet de mest gense genstande der bør være i din toilettaske, når du vandre i Caminoen:\nTandtråd, pasta og tråd\nSolcreme + aftersun (gerne solcreme der er forbeholdt til sport + høj faktor)\nMyggespray (40 % DEET)\nOplader til dit kamera\nSkal du sove i det fri under din tur?\nØnsker du en tur i Caminoen, hvor du ikke tilbringer de fleste tætter på hotel eller hostels, bør du overveje at pakke yderligere ting med i din rygsæk udover de ovenstående forslag. Er dette situationen, bør du være opmærksom på, at den samlede vægt vil stige – og det er naturligvis nødvendigt med en vandrerygsæk med større kapacitet. Hav i tankere, at en rygsæk med ekstra påspændingsmuligheder her kan være en klar fordel – for med hænderne frie, har du bedre stabilitet når du går – ja, og går du med vandrestave, så gør du det nemmere for dig selv. Vi anbefaler dig at du tager følgende med, hvis nætterne skal tilbringes i det fri:\nSovepose. Rejser du om sommeren, bør du overveje en sovepose egnet til et varmere klima\nEt lille trangia-sæt\nGaffatape og strips\nSkal du overnatte i det fri, kan det være en god idé at holde dig opdateret på vejret løbende – og måske tag en ekstra varm trøje med, da temperaturen kan falde om natten.\nLæs de andre artikler i serien omkring vandring i Caminoen\nVil du læse mere om Caminoen, kan du med fordel tage et kig på vores to andre artikler i samme serie. Her finder du guide til valg af ruter, samt yderligere information om det at vandre i Caminoen – tips og gode råd.\nCaminoen: Guide til din pilgrimsvandring\nHvilken rute skal du vælge? Camino-ruten er lang – for at være helt præcis er hele ruten omkring 800 kilometer. Pilgrimsruten kan tilgås på flere…\nCaminoen – Alt du bør vide om at gå Caminoen i 2020\nEr du en af mange som drømmer om at gå Caminoen, og ønsker du samtidig at blive klogere på hvad Caminoen egentlig er? Vi har…\nFAQ – ofte stillede spørgsmål om udstyr til Caminoen\nEr det nødvendigt at have vandresko med, når man skal gå i Caminoen?\nVi kan kun anbefale sig at have vandrestøvler med, hvis du planlægger en tur til Caminoen – og det er også selvom du måske ikke har planer om at gå den store rute. Vi anbefaler vandrestøvler grundet den bedre ergonomiske støtte, som kan gøre en verden til forskel på lange vandreture. Er du mere til et par gode sneakers, så sørg for at det er sneakers der sidder perfekt og har den rette sål.\nEr det nødvendigt at have telt med når man vandre i Caminoen?\nNej, det er ikke nødvendigt at have telt med når du vandre i Caminoen. Teltet skal bruges hvis du planlægger at tilbringe nætter i det fri – og dette gøres hjemmefra. Er du ikke bekvemt med overnatning i naturen, så er der massere af hotels/homestays/hoteller på alle ruter.\ncamino, caminoen, pilgrimsvandring, vandreture\nBlackthorn 2 - Telt 899 kr 599 kr


Bruseafskærmning glas efter mål – Bordben jern\nBestil brusevægge i glas efter mål med flotte unikke og originale beslag. Hvis du har en bruseafskærmning i klart glas er det vigtigt at du ikke ridser overfladen . Brusevæg efter mål produceret i mm personsikret hærdet glas med polerede kanter og kvalitets glasbeslag.\nMangler du brusevæg som brusedør som afskærmning til din bruseniche? Søg blandt vores mange modeller og mål i forskellige glas . HUSK at vi kun arbejder med færdige GLASMÅL på vores glas. Bech har vi stor erfaring med bruseløsninger i glas.\nVi leverer derudover den færdige bruseløsning efter mål og med beslag – lige til at montere. Vi tilbyder et stort udvalg af brusevæg efter mål. Vi sælger både enkelte glasplader og hele brusekabiner.\nBrusedør – Satin glas – Udført på dine mål her. Du kan vælge mellem flere typer hængsler, alt efter hvad der passer bedst til dig. Se det store udvalg af Brusekabiner bruseafskærmning hos BAUHAUS. BRUSEVÆG FROST DV 1SMC 115X2CM KLART GLAS – NORO. Her på siden finder du altså med sikkerhe hvad du leder efter.\nEn fast brusevæg eller bruseafskærmning som der også hedder finder du til markedets laveste priser og hurtigste.\nAlle, Special mål, cm, cm, cm, cm, cm, 1cm, 1cm. Strømberg Font Walk-in brusevæg i frostet glas – cm. Hvis du leder efter en fast brusevæg, så finder du den hos VVS-Shoppen. Vi tilpasser vores brusevægge på mål individuelt efter dine ønsker, så du får en brusevæg der passer præcist . Hos os kan du købe din nye brusedør i glas på specialmål uden merpris.\nBADEVÆRELSEBruseafskærmning BrusekabineBrusedør. Brug de minutter, det tager at skrabe døren efter brug, så står den altid flot. Total Glas ApS forhandler godkendte brusedøre efter mål samt i mange.\nDet røde glas er monteret på væggen, og som bruseafskærmning er der brugt 8mm . Vi tilbyder mange forskellige vægløsninger i glas til dit badeværelse. Alle glasvægge er lavet efter mål, og derfor passer de 1 til dit . Multiglas er leveringsdygtige i standardløsninger inden for glas til bad og bruseløsninger til. Vi tilskærer på mål i eget værksted i alle tykkelser.\nStandardprodukterne er fremstilllet af høj kvalitets sikkerhedsglas efter mål, der. BO har produceret og markedsført bruseafskærmninger i mere end år.


Uheldsportalen imponerer igen med nye analysemuligheder | City Creators\n20. august 2018 by cowibyudvikling\tSkriv en kommentar\nCOWI har opdateret Uheldsportalen med en masse nye features. Denne artikel præsenterer et par stykker af de større ændringer.\nUheldsportalen indeholder nu en let tilgængelig og intuitiv kollisionsdiagramoptegner. Ved hjælp af Uheldsportalens kortvisning kan brugeren foretage en geografisk søgning og udpegning af trafikulykker, der efterfølgende kan manipuleres hurtigt, nemt og informativt til et kollisionsdiagram. Kollisionsdiagrammet giver adgang til rådata om den enkelte trafikulykke og kan tilpasses efter brugerens ønske. Fx. kan rådata give anledning til at ændre i både uheldssituation, retning og skadesgrad, hvorfor optegneren giver mulighed for at ændre dette. Desuden kan der tilføjes “nye” trafikulykker, så fx. skadestueregistrerede trafikulykker, der ikke er en del af vejman.dk, kan supplere diagrammet. Kollisionsdiagrammet kan printes til en billedfil, der kan anvendes i afrapportering, årsrapport mv.\nKollisionsdiagramoptegneren er ideel til trafiksikkerhedsinspektioner og i øvrigt i kommunernes sortpletarbejde foruden fase 2 programmeringer.\nUheldsportalen giver nu brugeren mulighed for at overskue sorte pletter på kort. Til forskel fra vejman.dk bruger Uheldsportalen ikke oceaner af tid til at beregne de sorte pletter. Uheldsportalen viser de sorte pletter direkte på kort og brugeren kan tilmed skrue på årrækken for det ønskede ulykkesgrundlag og se udviklingen i antal og alvorlighedsgrad af trafikulykkerne på den pågældende lokalitet med det samme. Desuden kan brugeren efterfølgende i samme billede markere de trafikulykker, der giver den sorte plet og lave et kollisionsdiagram Potentiel sort strækning (eksempel – ≥5 trafikulykker på 400 meter) Potentiel sort plet (eksempel – ≥5 trafikulykker i et kryds)\nRådata, spidering og grundrapporter\nI Uheldsportalens menu om uheldsanalyse får brugeren grupperet trafikulykker i samme punkt (se sortpletudpegningen). Ved at trykke på gruppen, bredes punkterne for de grupperede trafikulykker ud, og nu kan brugeren klikke på den enkelte trafikulykke og få vist rådata i menuen til højre for kortet.\nDesuden kan rådata printes til pdf som grundrapport – som man kender det fra vejman.dk. Man kan både printe rådata som grundrapport for den enkelte trafikulykker eller for flere trafikulykker på en gang. Uheldsportalens grundrapporter vil inden længe også indeholde en kortvisning, hvilket ikke er muligt på vejman.dk’s grundrapporter. Det er brugervenlighed og overskuelighed i samme program.\nUheldsportalen har fået såkaldte afgrænsningsfiltre, således at brugeren kan udvælge et specifikt datasæt at foretage analyse på baggrund af. Fx. kan et afgrænsningsfilter være cyklistulykker eller kurveulykker. Afgrænsningsfiltrene giver tilmed mulighed for at vælge flere filtre på samme tid fx. cyklistulykker i kryds eller kurveulykker i åbent land. Så snart der er valgt afgrænsningsfiltre, opdateres det tilhørende kort, så kortet kun viser de udvalgte trafikulykker. Samtidig opdateres alle standardgraferne, så de kun afspejler det valgte datasæt. Hurtigt og nemt – lysår mere elegant og fleksibelt end mulighederne på vejman.dk.\nUheldsportalen har også en artikelbaseret Vidensbase, hvor brugeren har adgang til viden om trafiksikkerhed og andet relevant. Vidensbasen er nu udvidet til at indeholde næsten 100 unikke artikler om alt fra løsningsforslag vedrørende en bestemt uheldssituation til gennemgang af den enkelte færdselstavle, herunder opsætningsvejledning, til begrebsforklaringer og konkrete anbefalinger til bredder af elementer på vejarealet. Vidensbasen er et fremragende opslagsværk, der foruden at minimere søgningen i vejregler også giver henvisninger til kilden for denne viden, så brugeren hurtigt kan finde frem til den oprindelige kilde og læse mere bl.a. i vejreglerne, men også international viden.\nFind ud af mere om Uheldsportalen ved at kontakte Thomas Rud, COWI (tsrd@cowi.dk).


Landets første borgerråd: Tal ordentligt om offentligt ansatte | Odense | fyens.dk\nPlaceret blandt borgerrådets medlemmer lyttede borgmester Peter Rahbæk Juel og repræsentanter fra næsten alle byrådets partier i weekenden til rådets ni anbefalinger. Foto: Michael Bager\nEt lokaldemokratisk stykke historie er nu skrevet, efter landets første borgerråd har afleveret ni anbefalinger til Odense Byråd. Giv større anerkendelse til kommunens ansatte, gør det mere fleksibelt at være på arbejdsmarkedet og hjælp sårbare unge, er blandt rådene.\nLad nu være med at tale nedsættende om kommunens medarbejdere. Drop sammenligningen med privatansattes effektivitet og anerkend i stedet det offentliges indsats.\nSådan lyder en af de ni anbefalinger, Odenses borgerråd i weekenden har lagt i hænderne på byrådet, efter de 99 repræsentativt udvalgte odenseanere sammen med formand Stig Holmelund Jarbøl tre hele lørdage med tal og med diskussioner er blevet klædt på til at levere velfærdsråd til politikerne.\n- Vi har i samfundet en tendens til at omtale offentligt ansatte som mindre effektive end dem på det private arbejdsmarked, men det er vanvittig komplekse arbejdsopgaver, offentligt ansatte sidder med - for eksempel arbejdet med unge, der har ondt i livet, understreger borgerrådet:\n- Vi anmoder derfor byrådet om at gå foran som det gode eksempel, så lover vi at følge efter.\nEn større anerkendelse skal blandt andet gøre det lettere at skaffe de 1100 ekstra medarbejdere, der de kommende 10 år bliver brug for i daginstitutioner og plejecentre til det stigende antal børn og ældre.\nOg borgmester Peter Rahbæk Juel (S) tager godt imod idéen.\n- Vi skal ikke undervurdere, at forslaget kommer fra et borgerråd. Hvis vi som politikere sagde "tænk over, hvordan I taler om offentligt ansatte", så ville vi bare få at vide, at vi så måtte sørge for, at der kan tales pænt om dem, siger han.\nKort fortalt om borgerrådet\nOdenses borgerråd er det første af sin slags i Danmark og er inspireret af Irland, hvor et borgerråd for få år siden var med til at bane vejen for en ny abortlovgivning. Også Canada og Belgien har erfaring med på den vis at involvere borgerne.Ved telefonrundringninger er 99 repræsentativt udvalgte odenseanere blevet del af borgerrådet, og HF & VUC Fyns rektor Stig Holmelund Jarbøl var på forhånd udpeget som formand.\nHver ottende, der er blevet spurgt, har sagt ja til at være med, de er mellem 18 og 80 år, repræsenterer alle kommunens postnumre, og der er både studerende, selvstændige, arbejdsløse, pensionister, håndværkere og akademikere i blandt.\nFormålet er med indspark fra borgernes hverdag at højne kvaliteten af de byrådsbeslutninger, der skal sikre velfærd til det stigende antal børn og ældre.\nBorgerrådets medlemmer har ikke fået løn for at være med.\nBorgerrådets øvrige anbefalinger kredser især om, hvordan man med mere fleksible rammer kan få flere ind på arbejdsmarkedet, og hvordan sårbare unge skal have mere hjælp, og formand Stig Holmelund Jarbøl, der også er rektor for HF & VUC Fyn, er stolt over resultatet.\n- Det har været fantastisk at opleve, at 99 engagerede borgere går ind og debatterer noget så komplekst som velfærdsudfordringerne i Odense Kommune i 2030. Det er en svær opgave, konstaterer han og giver anbefalingerne videre til byrådet med følgende ord:\n- Borgerrådet er ikke eksperter i samfundsøkonomi, men de er eksperter i at være borgere. Og sådan skal I modtage forslagene.\n- Flere borgere har sagt, at det er godt, det ikke er os, der er politikere. Nu håber vi, I vil gøre det godt at være at være borger frem mod 2030.\nPeter Rahbæk Juel lover, at anbefalingerne bliver del af arbejdet med den velfærdens 2030-plan, han har ambition om at skrive.\nDet samme bliver ekspertrådene fra velfærds-taskforcen og de indspark, der er kommet fra de hundredvis af borgere, som er mødt op til de seneste ugers borgermøder.\n- Nu er vi der, hvor det er os som politikere, der skal gøre det, vi er valgt til og træffe de rigtige og svære beslutninger. Det vil også være op til den politiske vilje og de økonomiske muligheder, siger borgmesteren med en tak til det, der er landets første borgerråd:\n- Tak for inspiration og for at kaste jer ind i eksperimentet. Ingen har gjort det her før i Danmark.\n- I har været med til at skrive et lille stykke lokaldemokratisk historie.


FAQ | Optimal Sundhed\nSlut med at betale for meget og bruge kost- og træningsvejledning som ikke er lavet på dine premisser.\nSlut med utroværdig viden, som ikke er baseret på noget.\nMed den nyeste forskning og erfaring fra vores sundhedseksperter lærer vi dig at bygge dine egne effektive planer, og tage kontrol over din egen sundhed! Vælg en eller flere manualer efter dit mål og få al den viden du har brug for, i rejsen mod dine mål.\nVi har personligt vejledt over 300 mennesker siden vi startede. Vi kan med sikkerhed også hjælpe dig!\nHvad hvis jeg gerne vil have personlig vejledning?\nVi forstår at udfordringerne i et forløb kan være overvældende. Derfor tilbyder vi også personlig træning og vejledning, til dig som har brug for et ekstra skub, teknikvejledning eller coaching. Det er dog ikke sikkert at vi har frie pladser. Vi specialiserer i at ændre din adfærd til sundere vaner, og vi vil med sikkerhed skabe resultater, i samarbejde med dig. Se mere under "personlig vejledning".\nOptimal Sundhed er stiftet af personlige træner og kostvejleder Albert Stærbo. Som EHFA certificeret træner, er han dedikeret til forskningsbaseret fitness og har hjulpet over 300 mennesker de seneste 5 år med at nå deres mål. Vores manualer bliver udarbejdet i samarbejde med fysioterapeuter og diætister, for at sikre viden af højeste kvalitet.\nHvorfor bruge vores fitness manualer?\nVores fitness manualer indeholder alt den viden du har brug for, på under 30 sider. Forskningsbaseret, effektivt og overskueligt og til en god pris. Med denne viden kan du skabe nye vaner, på dine premisser, med et forløb som du helt selv har lavet. Du lærer at bygge dine egne effektive forløb og programmer, og bliver derfor ikke afhængig af dyre personlige trænere eller utroværdig viden fra nettet.\nHvad er vores fitness manualer?\nDu skal have mulighed for at få den viden du har brug for, på en måde som er overskuelig i din hverdag. No bullshit - understøttet af forskning. Vores manualer består af 30 siders effektiv, forskningsbaseret og overskuelig viden om træning og kost. Vi sikrer viden af højeste kvalitet, som med sikkerhed vil få dig i mål.\nKan jeg kontakte jer ved eventuelle spørgsmål?\nDet er vigtigt for os at du når dine mål og forbedrer dig. Derfor bliver du helt automatisk en del af vores familie, når du har bestilt en manual, og du vil altid kunne kontakte os ved spørgsmål. Helt gratis og uforpligtende. For eksempl hvis du skulle have spørgsmål omkring manualerne, eller din træning og kost. Du kan få fat i os på:\nHvordan downloader jeg en manual? Hvad hvis jeg har mistet min e-bog?\nEfter betaling får du et download. Mister du filen, eller har du problemer med download, kontakt os venligst på


Film / Top 60 / Feedback\nGUTTEN BACH / 345 DJEMBER / NOVO NORDISK\nGUTTEN BACH / 134 DJEMBER / ORLIK / Part 1\nGUTTEN BACH / 134 DJEMBER / ORLIK / Part 2\nGUTTEN BACH / 134 DJEMBER / ORLIK / Part 3\nGUTTEN BACH / 19 DJEMBER / TDC\nSe alle kunder under `Reference liste`\nNordea (Unibank) x 46 Københavns Kommune x 10 ABB x 6\nTDC x 38 NCC x 10 Danisco x 6\nCOOP (FDB) x 34 NESA x 10 Dansk Management Forum x 6\nNykredit x 20 ISS x 9 Jyske Bank x 6\nDONG x 17 DR x 9 SAP Danmark x 6\nDIEU x 17 Arbejdsmarkedsstyrelsen x 8 Tryg x 6\nHK x 16 Finanssektorens Uddannelsescenter x 8 Ankerhus x 5\nKøbenhavns Amt x 15 Siiger Ledelsesudvikling x 8 Digital x 5\nÅrhus Amt x 14 Amphion x 7 Janssen Cilag x 5\nStorstrøms Amt x 12 Coloplast x 7 Merkantildata x 5\n“Sjovt - ledelse når det er bedst.” / “Tænk at kunne få farmaceuter til at slå sig løs.” / “En sand fornøjelse - en ekstrem glad eftermiddag.” / “Super godt - et indslag der vil give genlyd lang tid fremover !“ / “Utroligt at Gutten Bach på så kort tid kunne etablere et samspil.” / “Tromme-eventet var rigtig godt. Utroligt hvad man kan opnå på så kort tid.” / “Dejligt anderledes, han havde noget på hjerte og styrede forløbet glimrende.” / “Overraskende og meget positivt at se sine kolleger og sig selv fra en ny side.” / “Meget underholdende og tankevækkende, hvor langt vi kunne komme på 1,5 time.” / “Nu har jeg i hvertfald én god oplevelse med musik - udført selv. - En anderledes pædagogik !” / “Pragtfuldt at blive kastet ud på "gyngende, gungrende grund", når instruktøren er så suveræn !” / “Rigtig god øvelse i samarbejde, selvkontrol og motorisk koordination. Også en god social kontaktskaber.” / “Kanon samarbejdsøvelse - vi evnede på kort tid at lytte til hinanden, finde hinandens rytme og samtidig ha’ det enormt sjovt.” / "...Du formåede at involvere og begejstre denne meget brogede og forskellige skare mennesker - og det er lidt af en præstation..." / "... Jeg kan fortælle dig, at der ikke tidligere et blevet talt så meget, så længe og så positivt, om et arrangement i personaleforeningen ..." / “En kanon god instruktør. Vi glemte helt at vi "kun" er kedelige bankfolk. Når alle finder rytmen, kører det bare deruda’. Tiden fløj bare afsted.” / "...Det blev en helt suveræn aften takket være din ekstra klaver-optræden, og eleverne har talt meget om musikindslaget og rost det i høje toner ..." / “Man har en fællesnævner - et usynligt bånd via musikken og sangen. Stor underholdningsværdi. LEG og LÆRING når det er bedst ! Det varstort.” / "Du må endelig 'hilse fra mig' i fremtidig dukumentation og sige, at du var et helt igennem fremragende og underholdende indslag til min fest.Alle havde en herlig oplevelse." / “Trommeeventen var rigtig god til så mange mennesker, hvor det kan være meget svært at lave "team-building" - men den gav os en kanon mulighed for på kort tid at få musikken til at spille og skabe noget sammen allesammen.” / “Fra mig er der 5 smileys for et positivt, lærerigt og tankevækkende arrangement. Sjovt at se, at mønstre fra hverdagen kan genfindes i en helt anderledes sammenhæng. Og godt at se kolleger "blomstre", når en udfordring, grænse overvindes. Der var en ægte halleluja-stemning bagefter :-)” / "... Og du kan sikkert forestille dig, hvilke forventninger et reklamebureau har til et kreativt og anderledes input på en udviklingsdag og hvor kritisk et publikum vi er ... Du har på den måde skabt et fællesskab, som vi fortsat bygger på. og det er præcis det udbytte, jeg havde håbet at få ... Det har ganske enkelt været en af de bedste investeringer, vi endnu har gjort ..." / "... Mange tak for din indsats på introduktionsseminaret, hvor du gav vores deltagere en smuk oplevelse. Ja, nogle mener endda, at det var helt ekstatisk... Jeg spurgte en deltager om hun syntes at dit indlæg havde været relevant. Det syntes hun sandelig, det havde jo rystet os sammen. På den måde formulerede hun præcist vores mål med dit indslag: at skabe et fællesskab ..." / “5 Smileys ! Uddybning: Var gået sukkerkold, da vi var nået til eventen. Da han lagde ud med sin provokerende attitude, var jeg mildelst talt irriteret. Denne irritation blev dog vendt til en helt overvældende entusiasme, ikke kun fra min, men fra alles side. Sjældent har jeg følt mig så godt tilpas fredag ved fyraftenstid, og mixet mellem fagligt og underholdende indhold på dagen var således helt i top.” / "... I hverdagen har vi måske ikke de store muligheder for alle at være sammen om noget, der sætter gang i kreativiteten og humøret, samt sætter os ud over de sproglige og kulturelle barrierer vi ind imellem har, da vi er af mange forskellige nationaliteter. Derfor var det en stor glæde for os at opleve, hvordan vi swinger sammen på et helt andet plan end det faglige. Samtlige medarbejdere - og ikke mindst ægtefæller og kærester siger dig derfor TAK for den måde, hvorpå du "åbnede" vores julefest og gjorde det til en forrygende fest ! Vi kan på det varmeste anbefale dit trommekursus til sjov, alvor, udvikling, kommunikation, spænding, leg; stort set alt hvad vi voksne har for lidt af i vores hverdag ..." / "Tak for arrangementet på Fuglsøcenteret. Bagefter fik jeg mange positive tilkendegivelser fra deltagerne. Det er jo ret genialt det du laver. Det viser hvor nemt det er at samarbejde om et konkret projekt, at det slet ikke gør ondt at dumme sig, og at man lige så godt kan skrotte sine fordomme om folk - med en tromme ved hånden viser de sig pludselig fra en helt anden side. Kort sagt, du var den perfekte opvamning til en rigtig god aften med snak på kryds og tværs. Det eneste jeg ærgrer mig over er at vi ikke havde et kamera ved hånden. Jeg ville godt have haft et billede af folk da du trådte ind og alle stod og blev lange i spyttet - et par billeder mens vi øvede os, og en video af det endelige resultat. Du må meget gerne henvise til mig hvis du har kunder der vil høre lidt mere om hvordan seancen virker. Halleluja."\nReaktion på din præstation på Ungdomsinstitutionen Egelys årlige personaledag:\nNu kan enhver jo frit og efter eget temperament mene hvad de vil.\nOg det er ganske vist, at hos os førte øvelserne (som vanen tro) til diskussion.\nEfter nu at have deltaget et par gange er jeg selv af den opfattelse, at det, du leverer, er et\nintenst studie i ledelse og pædagogik. Og samtidig en kunstnerisk præstation.\nDet sidste forstået således at du kommer, leverer varen og så er det op til os at tolke oplevelsen ind i vores\nDet er efter min opfattelse en særlig kvalitet ved dit arbejde, at vi ikke efterfølgende skal have tyggget og\nfordøjet oplevelsen af dig. Men at vi netop - hver især og sammen - selv må finde ud af, hvad vi kan og vil\nbruge den til.\nHos os satte det i den grad gang i diskussioner om ledelse og pædagogik på institutionen og i forhold til de\nunge. Hvordan forholder vi os i hverdagen overfor de unge mennesker ? Og såmænd også overfor hinanden ?\nHar vi i institutionen en opgave, som er så betydningsfuld at den kræver vores fokusering og nærvær 100% ?\nEller er opkald på min private mobil til enhver tid vigtigere ? Hvad forventer vi af hinanden og tør vi\nkommunikere det klart ? Osv., osv.\nSammenfattende: en intens og tankevækkende vitaminindsprøjtning til det daglige samarbejde i\nvirksomheden, og med masser af stof til både gode grin og eftertænksomhed i tiden fremover. Tak for det.


Jubilæumskomite søger om lov til brug af byvåben | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\nJubilæumskomite søger om lov til brug af byvåben\n18. januar 2011 - kl. 0:26 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\n“Jubilæumskomiteen for fejringen af Skagens 600 års købstadsjubilæum” spørger byrådet om lov til at bruge Skagen Kommunes logo i perioden 1. januar 2011 til og med 1. september 2014. Skagen Kommunes logo og Skagen Kommunes byvåben er i forbindelse med kommunesammenlægningen blevet registreret i Patent- og Varemærkestyrelsen. De historiske Logo og våben er beskyttet mod andres brug til kommerciel anvendelse. Byrådet kan give tilladelse til, at andre bruger våbenet og logoet. Dog kan byrådet ikke tillade en kommerciel anvendelse af kommunens logo og våben (heller ikke det historiske) til fx porcelænsplatter, nøgleringe eller T-shirts. Derimod kan kommunen selv lade fremstille sådanne effekter med kommunens våben og logo med henblik på byjubilæer, kommunale arrangementer mv. Jubilæumskomiteen vil gerne bruge logoet på korrespondance og programmer samt på T-shirts og produkter til salg, fx særlig bjesk, særlige flasker mv. Såfremt der skal produceres diverse produkter med logoet på, skal Frederikshavn Kommune således selv stå købet.\nLigeledes ønsker komiteen bekræftet, at det er Frederikshavn Kommune, der står for den officielle jubilæumshøjtidelighed den 22. januar 2013, herunder invitation af Dronningen og værtskabet i forbindelse hermed. Det anslås, at udgifterne i forbindelse med besøg af dronningen vil være ca. 1 mio. kr.\nSkagen kunstprojektgruppe Skagen2013 søger om brug af Skagen Kommunes byvåben i forbindelse med et nummereret kunstværk, hvor kunstværket skal indeholde byvåbnet og markeringen af 2013. Kunstværket skal samtidig være i tråd med det kunstværk, som kunstprojektgruppen forventer, bliver realiseret som en markering af Skagen som ny kunstnerkoloni og året 2013. Kunstværket skal produceres i et begrænset antal. Kunstværket vil blive solgt enten via auktion eller ved bestilling og de eventuelt overskydende midler vil blive anvendt til realiseringen af kunstprojektet.\nDirektøren for Centralforvaltningen indstiller, at:\nJubilæums Kommiteen gerne må bruge logoet på korrespondance og programmer. Jubilæums Kommiteen må ikke bruge logoet på produkter til salg, men Frederikshavn Kommune er villig til at indgå i et samarbejde med Jubilæums Kommiteen om dette.\nØkonomiudvalget imødekommer ansøgningen og budgetterer 1. mio. kr. til Dronningebesøget i 2012 budgettet.\nAnsøgningen fra Kunstprojektgruppen Skagen 2013 om brug af Skagens Logo ikke kan imødekommes i forbindelse med fremstilling af produkter til salg, men at Frederiskhavn Kommune er villig til at indgå i et samarbejde med Kunstprojektgruppen Skagen 2013 om dette.\nØkonomiudvalget tager onsdag stilling til sagerne.\nEmail en kopi af 'Jubilæumskomite søger om lov til brug af byvåben' til en bekendt