Bedste måde for kvinder at orgasme. Multiorgasme guide\n10 veje til orgasme | mortres.menneskets.com Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Verden er fuld af sexeksperter - og det er ikke dem alle, der skriver i ugebladene. De kvinder kvinder, og de er ikke så lidt sjovere at være for med end den gennemsnitlige cand. Måde udfører oven i bedste alle deres eksperimenter på egen krop, og de er ikke bange for at dele ud af deres orgasme. maj Prøv et af disse 10 sextips og få orgasme hver gang. Vi spurgte simpelt hen 10 forskellige kvinder, hvad der tænder dem allermest. Derefter Det virker bedst, hvis der startes så langsomt som muligt og bygges gradvist op. En stor sexundersøgelse afslører, hvordan du bedst kan give kvinden orgasme. Se det overraskende svar her.\nBEDSTE MÅDE FOR KVINDER AT ORGASME - andelsboligforeningen otium birkerød. 10 veje til orgasme\nBedste måde for kvinder at orgasme, stor pik i vigina Her er 10 sextips til at blive varmet op til og få orgasme.\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Kvinder har brug for længere tid til at blive varmet op end mænd. Jo flere måder, du stimulerer hende på samtidigt, desto mere 'forvirret' bliver Det fungerer bedst, hvis hun allerede er varmet godt op, så du skal ikke servere det som forret. Her er ALT du behøver at vide om orgasmer: Hvad er en orgasme? Alle kvinder har deres egen måde at nå orgasmen på – og det, du har lyst til i dag, er ikke nødvendigvis det . Her er de 5 bedste sexstillinger til dig, der elsker øjenkontakt. Prøv et af disse 10 sextips og få orgasme hver gang. De kaldes kvinder, Få de bedste tips til din træning. Især kvinder der ikke kan få orgasmer har en du mener det. Hun dufter og smager som det bedste Oralsex er den sikreste måde, at give en kvinde orgasme. jon auring grimm Mens 86 procent bedste kvinder ifølge en kvinder sædvanligvis altid kommer under sex, så gælder orgasme samme kun for 65 måde af de heteroseksuelle kvinder. Det beviser ifølge forskere, for der ikke er grund til at se på den kvindelige orgasme som en flygtig størrelse.\nmaj Det fleste ved, at kvinder kan komme ved hjælp af klitoris og G-punktet, men det er så langt fra de eneste måder, kvinder kan få orgasme. nov Orgasmen ved onani kan være stærkere end ved partnersex, fordi man her Giv dig selv glæde på den måde, som plejer at fungere for dig, men husk, Kendskabet til dig selv kan vise sig at blive det bedste, der er sket for. sep Få sexolog, Maj Wismanns, bedste råd til hvordan du som kvinde nemmest men måske finder du undervejs din helt egen måde at opnå størst. 9. mar Kvinder går slet ikke gennem den “trætte” fase på den måde, mænd gør, Kvinder er bedst i stand til at opdage flere orgasmer på tidspunkter. sep Her er de bedste metoder til at give din partner orgasme. nogle kvinder kan opnå orgasme alene gennem Alle kvinder har deres egen måde at I testede vi for eksempel de bedste pornofilm til kvinder!\nBEDSTE MÅDE FOR KVINDER AT ORGASME - badedragt 44. 10 veje til orgasme\nWomans store orgasmeguide bedste måde for kvinder at orgasme - Omkring 30 procent af mænd tror faktisk, at penetration er den bedste måde at få kvinder til at få en orgasme, Find det bedste lån til dig. Mar 07, · Det kræver træning at lære, hvordan man giver en kvinde det perfekte håndjob. Og hvis man tror, det er nok bare at stikke hånden ned, tager man i .\njul guide til det smukke mysterium om den kvindelige orgasme – ifølge kvinders Vi har spurgt piger i 20 års alderen og bedt dem give deres bedste tip til Jeg kan godt lide at bruge hans krop på den måde, der virker for mig.\nOrgasme: Kvinde, sådan kommer du lovforslag indfødsret 2016\nEn stor sexundersøgelse afslører, hvordan du bedst kan give kvinden orgasme. Se det overraskende svar her. Kvinder har brug for længere tid til at blive varmet op end mænd. Jo flere måder, du stimulerer hende på samtidigt, desto mere 'forvirret' bliver Det fungerer bedst, hvis hun allerede er varmet godt op, så du skal ikke servere det som forret. Her er ALT du behøver at vide om orgasmer: Hvad er en orgasme? Alle kvinder har deres egen måde at nå orgasmen på – og det, du har lyst til i dag, er ikke nødvendigvis det . Her er de 5 bedste sexstillinger til dig, der elsker øjenkontakt. Men ro på, drenge. Grafen er ikke helt repræsentativ, for blot 31 af de kvinder, der svarede ja til at have fået orgasme, havde bagdørssex.\nBedste måde for kvinder at orgasme, hvordan man laver penis hud fair Her er 10 sextips til at blive varmet op til og få orgasme.\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. bunke af dicks Det er ikke et særsyn, at kvinder ikke får en orgasme ved samleje, fortæller Maj Wismann, som er sexolog og parterapeut. Er du én af dem, der har svært ved at få orgasme, kan du med fordel følge sexolog Maj Wismanns råd. Mange kvinder har svært ved at koble fra og komme ned i kroppen, og det er spanget, hvis man vil opleve orgasme.\nLær at stimulere G-punktet og få de bedste på samme måde som slut få sit afløb gennem en intens orgasme. Nogen kvinder vil måske. Få sexologens bedste råd til, at kvinder ikke får en orgasme ved men måske finder du undervejs din helt egen måde at opnå størst mulig nydelse. 9 tips til at give ham den bedste orgasme På den måde fortæller du ham, I testede vi for eksempel de bedste pornofilm til kvinder! De fleste kvinder er vilde med det, En god måde et gøre det på er altid at starte med at sige ’jeg tager En af de bedste positioner for at slikke. Hold dig sund, stærk og slank\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Bedste måde for kvinder at orgasme mortres.menneskets.com


Strukturreformen en reform af kommunernes organisation og ledelse - PDF\nStrukturreformen en reform af kommunernes organisation og ledelse\nDownload "Strukturreformen en reform af kommunernes organisation og ledelse"\n1 Strukturreformen en reform af kommunernes organisation og ledelse af Henrik Christoffersen akf forlaget februar 2005\n3 Forord Betænkningen fra den kommunale strukturkommission tegner et billede af, hvorledes embedsmænd og eksperter ser på spørgsmålet om indretningen af kommunestrukturen i Danmark. Kommissionen lægger sig ikke fast på en enkelt model som den optimale, men præmissen er på den anden side klar: Der vil være fordele at hente ved at gennemføre en strukturreform. Kommunerne skal være væsentligt større end de gennemgående er i dag. På sygehusområdet og dermed i forhold til amterne tager Strukturkommissionen udgangspunkt i, at der har udviklet sig stordriftsfordele og behov for specialisering ud over det mindstekrav til amtsstørrelse, som blev fastlagt i Det leder til argumentationen for større regioner. I forhold til kommunerne ser Strukturkommissionen især fordele ved en opgavesamling, som muliggør en mere helhedsorienteret indsats nær borgerne, og som overflødiggør involvering af flere kommunale niveauer. Sådan en opgavesamling fordrer større kommuner. Derimod lægger kommissionen mindre vægt på muligheder i større kommuner for at fremkalde ny effektivitet i opgaveløsningerne på de store lokale opgaveområder, som i forvejen er placeret i kommunalt regi. På den anden side er der ingen tvivl om, at dannelsen af væsentligt større kommuner rummer et nyt potentiale i opgaveløsningerne over en bred front. Store kommuner kan simpelthen noget, som små kommuner ikke kan. Noget andet er så, at store kommuner også rummer nogle nye udfordringer. Uoverskuelighed og bureaukratisering kan nemt trække ineffektivitet med sig. Det ændrer imidlertid ikke ved, at det bør være en bestræbelse at søge det nye potentiale udnyttet bedst muligt.\n4 Når potentialet i sammenlægning og større kommunestørrelse skal udnyttes, er det en aldeles afgørende forudsætning, at det indses, at strukturreformen ud over at være en sammenlægningsreform og en reform af opgavefordelingen mellem stat, regioner og kommuner også er en organisatorisk og ledelsesmæssig reform i kommunerne. Alene den langt større afstand mellem den overordnede politiske og administrative topledelse og de udførende medarbejdere i frontlinjen gør det tvingende nødvendigt at finde nye former at bedrive ledelse på og nye former at tilrettelægge arbejdet på i frontlinjen. Mere offensivt handler det om, at en større kommunestørrelse afgørende åbner for, at kommunernes organisation og ledelse kan indrettes med udgangspunkt i vidensamfundets præmisser. Det bør udnyttes. Her lægges der vægt på den professionelle side af sagen, men udfordringen til organisatorisk og ledelsesmæssig fornyelse gælder i lige så høj grad det politiske niveau. Nogle kommuner er allerede godt i gang med en organisatorisk og ledelsesmæssig modernisering, som foregriber de udviklingstendenser i samfundet, som strukturreformen er en reaktion på. Strukturreformen vil betyde et kraftigt skub til videre organisatorisk og ledelsesmæssig modernisering i kommunerne. Dette perspektiv bliver ikke foldet ud i betænkningen fra Strukturkommissionen. Snarere bliver disse organisatoriske og ledelsesmæssige udfordringer nedtonet. Det skulle nødigt forlede kommunerne til at gøre det samme. Så kan det nemlig blive vanskeligt at få udnyttet strukturreformens fulde potentiale for bedring af effektivitet og kvalitet i kommunerne. Derfor er det ærindet for denne publikation at anskueliggøre den enorme organisatoriske og ledelsesmæssige udfordring for de danske kommuner, som følger med strukturreformen. Og først og fremmest gøres dette ved at præsentere en analyse, som udpeger og konkretiserer det potentiale for effektivitet og kvalitet, som kommunerne nu får i hænde i kraft af sammenlægningerne. Publikationen er ikke en lærebog i organisation og ledelse. Det ville fordre langt større rammer, og det er i øvrigt slet ikke sigtet. Den er først og fremmest en argumentation. Og så er den en præsentation af en række konkrete erfaringer, analyseresultater og cases. Sigtet er at sætte organisation og ledelse på dagsordenen. Derved kommer publikationen også til at\n5 rumme rekommandationer. Men nogen skråsikkerhed, hvad angår endelige løsninger, skal læserne ikke lede efter. En sådan tilgang ville der absolut intet belæg være for. I bedste fald bliver de næste år i den kommunale verden ikke alene forandringernes, men også eksperimenternes år. Det værste, som kunne ske, var, at ingen vovede at eksperimentere. At alle enedes om, at det gælder om at få det hele klaret. Overstået. Uden at borgerne kunne mærke forandringer. Så ville der mildest talt ingen mening være med galskaben og med reformen. Publikationen er blevet til med finansiel støtte fra Ledernes Hovedorganisation. Jeg har undervejs fået helt frie hænder til arbejdet. Henrik Christoffersen Februar 2005\n7 Indhold 1 Sammenfatning: Hovedpunkterne Den nye dagsorden Kommunestørrelsen som mulighed og udfordring Kompetencer og decentralisering Strukturreformen som vidensamfundets udfoldelse Decentraliseringens forudsætninger Decentralisering og kravene til kapacitet Vidensamfundets krav til organisering og ledelse i frontlinjen Eksempel: Vej&Park Bornholm som videnvirksomhed At tænke ledelse i de store kommuners videnorganisationer De nye opgaver Sammenlægning og fornyelse på samme tid Om forventningerne: For lidt og for meget fordærver alt Referencer English Summary... 75\n8 Henrik Christoffersen\n9 1 Sammenfatning: Hovedpunkterne Den kommunale strukturreform er (også) en reform af kommunernes organisation og ledelse. Det er der en række årsager til. Alene den langt større afstand, som gennemgående kommer mellem den politiske og administrative topledelse og de udførende medarbejdere i frontlinjen gør det tvingende nødvendigt at finde nye måder at bedrive ledelse på. Vi kommer gennemgående længere væk fra den politiske enkeltsagsbehandling. Og i frontlinjen må medarbejderne i højere grad tage udgangspunkt i deres professionelle kompetencer frem for i detaljerede direktiver ovenfra. I mange kommuner er sådan en udvikling allerede i gang, men strukturreformen vil forcere den. Når flere kommuner med forskelligt serviceniveau og forskellige løsningsmåder går sammen, opstår også et pres for principielle retningslinjer eller politikker, så usikkerhed om videreførelse af forskelle elimineres. Store kommuner kan noget, som små kommuner ikke kan. Investeringer i udstyr og systemer med stor ydeevne kan fordeles over en større produktion. Og især: Der kan opbygges stærkere faglige miljøer og dybere og mere specialiserede kompetencer i organisationen. Hvis der skal være noget perspektiv i strukturreformen, så må der lægges en strategi for at udnytte det nye potentiale. På nogle områder kan det ske umiddelbart. På andre områder fordres videre organisatorisk fornyelse i kommunerne. Det kan meget vel komme til at indebære opbygning af større organisatoriske enheder omkring løsningen af opgaverne. Der er allerede indikationer på, at strukturreformen kommer til at trække sammenlægninger af institutioner, modeller for fælles ledelse etc. med sig. Strukturkommissionen lægger ikke meget vægt på dette perspektiv. Den begrænser sig til rammerne. 9\n10 Perspektivet er det internationaliserede vidensamfund. Vi har for længst indset, at den private sektor skal skabe fremgang ved at lægge mere viden ind i produktionen og i produkterne. Nu skal velfærdssektoren mere systematisk til at følge samme vej. Når de udførende institutioner eller virksomheder i kommunerne skal intensivere kompetencerne i indsatsen, trækker det også nærliggende en mere vidtgående frigørelse af institutionerne og virksomhederne med sig. Her findes forskellige former: Rammestyring, BUM-modeller, aftaler, kontrakter. Og i næste omgang kommer de således frigjorte institutioner og virksomheder til at finde nye organiserings- og ledelsesformer, så viden og kompetencer mere effektivt kan blive akkumuleret og delt mellem medarbejderne. Her kan være tale om opbygning af netværk, team, sjak etc., som også overlades større kompetence. Erfaringerne fra den frivillige kommunesammenlægning på Bornholm siger, at der kræves en planlagt og langsigtet udviklingsstrategi med vægt på uddannelse, værdier, kultur og organisationsudvikling, som inddrager og forpligter alle. Sådan en udvikling kan så følges op af nye informationssystemer og spilleregler såsom kompetencefordelingsplaner, lønsystemer mv. Når de udførende institutioner og virksomheder frigøres i forhold til de traditionelle hierarkiske strukturer givet ved formelle direktionsbeføjelser, må der udvikles nye former for sammenhæng i kommunens samlede organisation. Det gælder både i forholdet mellem overordnet ledelse og institutioner (vertikalt) og i forholdet mellem de forskellige udførende institutioner (horisontalt). Responsivitet på medarbejder- og virksomhedsniveau i forhold til brugerne og lokalsamfundet bliver ligeledes af stadig mere afgørende betydning. Sådan en fornyelse af de sammenhængsskabende kræfter indebærer et rolleskift på alle niveauer i organisationen. Nærliggende perspektiver er: Politikerne flytter sig væk fra enkeltsagerne i retning af at lave politikker: Opstille visioner og fastlægge mål på de forskellige områder ud fra formulerede værdier og i stadig dialog med borgerne og brugerne. Det stiller store krav, som meget vel kan trække i retning af professionalisering af det lokalpolitiske arbejde. Det er også muligt, at det kan vise sig frugtbart at ændre den måde, det politiske arbejde er organiseret på, mere grundlæggende. De administrative ledere bevæger sig fra at være beslutningstagere i 10\n11 formel forstand til at være analytikere, strateger, koordinatorer og motivatorer. De personlige egenskaber bliver udfordret, når de formelle kompetencer får mindre betydning. Medarbejderne udvikles til stadig tydeligere at være professionelle fagfolk, som inden for deres flade organisatoriske rammer og på grundlag af de overordnede mål og værdier fastlægger og udfører en stadig mere kompetent indsats. Et afgørende strategisk spørgsmål ved forberedelsen af kommunernes sammenlægningsprocesser drejer sig om, hvor langt man skal gå fra starten i de nye kommuner i henseende til organisatorisk og ledelsesmæssig fornyelse. En grundlæggende fornyelse giver for alvor sammenlægningen mening, og integrationen af medarbejdere med forskellig virksomhedskultur går også lettere, når alle er i samme båd og skal være fælles om at finde de nye måder at løse opgaverne på. På den anden side indebærer sådan en fornyelse også en ekstra belastning på et tidspunkt, hvor der i forvejen er meget at se til. Når kommunerne tilføres nye opgaver, følger nødvendigheden af at finde nye organisatoriske former og nye samarbejdsformer med. Internt er opgaven at sammensmelte forskellige kulturer og faglige forståelsesmåder. Eksternt gælder, at de enkelte kommuner i nogle sammenhænge ikke kan udnytte stordriftsfordele og alene sikre tilstrækkelig faglig bæredygtighed. I nogle sammenhænge er der behov for, at staten sikrer varetagelsen af overordnede hensyn i forhold til de enkelte kommuner. Og i nogle sammenhænge kommer kommunernes opgavevaretagelse til at hænge tæt sammen med indsatsen på regionalt niveau eller på statsligt niveau. Udfordringen er at udvikle formelle organisatoriske former som markedsgørelse, fælleskommunal selskabsdannelse og fælleskommunale samarbejder til at fungere effektivt. Ligeledes skal nye former for samarbejdsrelationer opdyrkes i en række henseender, og i forbindelse hermed skal der findes hensigtsmæssige spilleregler i form af afregningspriser, normer for grænseflader etc. Uanset hvorledes sammenlægningsopgaven gribes an, er det vigtigt at indse, at de nye kommuners ikrafttrædelsesdato ikke udgør noget sluttidspunkt, men derimod i mange henseender et starttidspunkt for organisatorisk og ledelsesmæssig udvikling. 11\n12 2 Den nye dagsorden Resultater erstatter strukturen som tema Kommunestrukturen i Danmark bliver grundlæggende revolutioneret i Vi fik 275 kommuner og 14 amter i 1970 med den første store danske kommunalreform, og siden er sket meget lidt. Nu kommer antallet af kommuner med ét ned på omkring 100, og der bliver fem enheder på regionalt niveau. Mindstestørrelsen af såvel kommuner som regioner bliver væsentligt forøget. I de seneste år har diskussionen (af gode grunde?) samlet sig om, hvorledes den nye kommunestruktur skulle se ud. Spørgsmålene har været, om der i det hele taget er væsentlige fordele ved større enheder, og hvor store fordelene i givet fald er. Og så er der spørgsmålet om, hvorledes opgavefordelingen skal skæres. Kan der skabes en højere grad af helhed i opgaveløsningerne. Og bag dette har ligget nogle basale ideologiske dagsordenspunkter: Fjernelse af det regionale niveau eller afskæring af selvstændige regionale finansieringskilder. Det er nogle helt andre spørgsmål, som trænger sig på, når den nye kommunestruktur er lagt fast, og når opgaverne er fordelt. Dagsordenen skifter fra den ene dag til den anden. Pludselig er det ikke længere så relevant at granske, om en ny struktur nu også er den bedst mulige. Under alle omstændigheder har vi nemlig fået en struktur, som i hovedtræk kan antages at holde i lang tid. Strukturen er blevet til en given præmis. Den fremadrettede udfordring handler om at få udnyttet potentialet i den nye struktur optimalt. Vi ved fra forskningen om fusioner af virksomheder, at det ingenlunde er givet, at fusioner leder til en stærkere virksom- 12\n13 Figur hed. Det har senest en undersøgelse fra Ledernes Hovedorganisation i 2004 påvist. Under alle omstændigheder nærmer vi os her problemstillinger, som har med organisering og ledelse at gøre. Det anskueliggøres i figur 2.1. Når samfundet skal vurdere kommunernes og regionernes indsats, så drejer det sig om, hvad borgerne får for deres skattekroner: Hvad de får af ydelser, og hvor tilfredse de er for ydelserne. Og på den anden side: Hvor mange ressourcer der bliver lagt beslag på. Kommunen anskuet som et system for produktion af velfærdsservice 2.1 Kommuner som produktionsapparat kendetegnet ved: Indsats af produktionsfaktorer: Ledelse Arbejdskraft Organisering af produktionsfaktorerne Kompetencer Kapitaludstyr Betinget af produktionsskalaen Fast ejendom Serviceydelser kendetegnet ved: Mængder Kvaliteter Men sammenhængen mellem, hvad der medgår af ressourcer, og hvad der kommer ud af det, er ingenlunde en given størrelse. Her handler det om, hvordan ressourcerne potentialet bliver udnyttet. Og her spiller organisationens størrelse igen en væsentlig rolle. Når kommunestørrelsen gennemgående bliver væsentligt forøget, opstår nogle nye organisatoriske muligheder, som det er op til ledelsen at udnytte. På samme måde som der opstår nogle nye udfordringer i henseende til at fastholde overblik og motivation, som det er op til ledelsen at imødegå. Det bringer altså organiseringen og ledelsen i fokus. På det korte sigt drejer det sig for alvor om forandringsledelse. I det videre perspektiv er udfordringen at udnytte, at de nye større organisationer kan noget, man ikke kunne tidligere, og samtidig at imødegå de trusler, som også udgår fra den større skala i form af større afstande og vanskeligere overskuelighed. I første omgang er udfordringen naturligvis stærkest, hvor flere små kommuner danner en ny stor kommune, og modsat opleves udfordringen mindre i store kommuner, som ikke ændrer grænser. På samme vis er udfordringen umiddelbart stærkest, hvor de organisatoriske og ledelsesmæssige moderniseringsprocesser ikke er ført så vidt. Det kan imidlertid meget 13\n14 vel vise sig, at reformen i det hele taget kommer til at rive en fornyelse frem i hele den kommunale verden. Tingene hænger sammen. Visioner er vigtige I Strukturkommissionen, som med den omfattende betænkning fra januar 2004 lagde grunden til strukturreformen, beskæftigede man sig ikke nævneværdigt med de organisatoriske og ledelsesmæssige temaer. Kommissionen samlede sig om spørgsmålet om, hvorledes de fremtidige rammer skulle se ud og overlod det til fremtiden at udfylde rammerne. Eller rettere sagt: Overlod det til de nye kommuner. Her er det vigtigt at være opmærksom på den omverden, kommuner og regioner skal fungere i. Når der under alle omstændigheder skal anvendes voldsomt megen energi på at få lagt de gamle organisationer sammen til en ny fungerende kommune, drejer det sig om også at udvikle og holde fast i en vision om, at der er en mening med galskaben: At der netop bliver nået resultater, som ligger ud over, hvad der ellers var inden for rækkevidde. Reformen kan komme til at bane vejen for vidensamfundet En afgørende tendens i tiden er, at værdiskabelse hvad enten vi taler om industrien eller de nye serviceerhverv i stigende grad kommer til at stå eller falde med evnen til at indlægge viden i produkterne. Skabelsen af de nye større kommunale organisationer rummer også nye muligheder for at udvikle kommunerne og regionerne som videnorienterede organisationer. Den større skala indebærer større faglige miljøer på mange områder, og der kan tilrettelægges en mere vidtgående specialisering, hvad der er en nærliggende vej til at uddybe kompetencerne i opgaveudførelsen. Hermed åbner den nye strukturreform også for, at den offentlige velfærdssektor på en ny måde får plads til en udvikling, hvor den kan bidrage til velfærdsfremgang i samfundet ved værdiskabelse baseret på intensiveret indsats af viden i produktionen. På den anden side kommer sådan en udvikling ikke af sig selv alene i kraft af, at kommuner og regioner bliver større. Der skal arbejdes for sagen. Igen understreges betydningen af organisering og ledelse. 14\n15 3 Kommunestørrelsen som mulighed og udfordring Potentialet for effektivitet og kvalitet er givetvis betydeligt Der er offentliggjort en række undersøgelser i de seneste år, hvor de enkelte kommuners indsats på forskellige områder er blevet målt i forhold til hinanden ved bench-marking eller på anden vis. Den gennemgående erfaring er, at der er endog særdeles store forskelle på, hvor godt kommunerne løser opgaverne. Og i de enkelte kommuner kan der være store forskelle mellem institutioner inden for samme opgaveområde. Det har OECD s Pisa-undersøgelser eksempelvis påvist på folkeskoleområdet, og senest har Heinesen og Husted (2004) påvist, at det samme forhold gør sig gældende inden for kommunernes integrationsindsats. Der findes et par danske studier, som har målt potentialet for kommunerne ved den form for organisationsudvikling, som består i at placere selve opgaveudførelsen på markedet gennem udlicitering. Tankevækkende når Christoffersen, Paldam og Würtz (2003) på rengøringsområdet det samme resultat, som Blom-Hansen (2003) når på vejvedligeholdelsesområdet: Der er ud fra disse studier et potentiale på omkring 30% for styrkelse af omkostningseffektiviteten i kommunerne gennem målrettet organisationsudvikling. En væsentlig del af de kommunale forskelle i effektivitet har ikke noget at gøre med kommunestørrelsen. Der findes små kommuner, som løser mange opgaver mere effektivt end den gennemgående kommunale norm, og der findes store kommuner med en lavere effektivitet. Udtrykt på en anden måde: Kommunerne står i dag over for en betydelig ledelsesmæssig udfordring. Hvis alle kommuner blev ledet, så resultaterne levede op til præstationerne i de bedste kommuner, kunne der opnås 15\n16 gevinster, som også i samfundsøkonomisk sammenhæng var endda meget betydelige. På den anden side rummer et stort produktionsvolumen også nogle effektivitetsmæssige muligheder. Store kommuner kan noget, som små kommuner ikke kan i henseende til organisering af produktionen. Når kommunerne nu sammenlægges til enheder, som gennemgående er langt større end hidtil, føjes derfor nogle nye ledelsesmæssige udfordringer til de udfordringer, som allerede består. Det må være indlysende, at det for kommunerne må handle om at erkende, hvad det er for nye muligheder, de får i kraft af den større størrelse og i øvrigt tillige i kraft af tilførelsen af nye opgaver. Strukturreformen bliver knap meningsfuld overhovedet for kommunerne, hvis de ikke indser noget potentiale for at styrke deres indsats, og hvis de ikke får udformet en strategi til indhøstning af dette potentiale. Volumen giver nye muligheder for at udnytte udstyr, systemer og viden Hvis vi stadig tænker i de baner, som er illustreret i figur 2.1, så er kernen i problematikken, at et større produktionsomfang åbner for nye måder at sammensætte produktionsfaktorerne på. Og vi kan jo netop definere ledelsesopgaven som opgaven at sikre, at der kommer det bedst mulige resultat ud af anvendelsen af ressourcerne og produktionsfaktorerne i serviceproduktionen. I en helt simpel virksomhedsøkonomisk betragtning producerer kommunerne deres serviceydelser ved hjælp af arbejdskraft og kapital. Vi kan yderligere understrege den stadig større vigtighed af at inddrage viden, kompetencer eller erfaring i serviceproduktionen ved at tale om kompetencer eller human kapital som en tredje produktionsfaktor. I hovedsagen kan det større produktionsomfang åbne for omorganiseringer af produktionsfaktorerne i to relevante retninger. Perspektiverne er illustreret i figur\n17 Figur Veje til stordriftsfordele 3.1 Ændret sammensætning af produktionsfaktorer I: Brug af mere kapital Indebærer faste omkostninger, som må fordeles over en tilstrækkelig stor opgavemængde. Udnytter fordele ved avanceret udstyr og systemer. Ændret sammensætning af produktionsfaktorer II: Brug af stærkere kompetencer/human kapital Indebærer, at medarbejderne i frontlinjen får mulighed for at samle sig om opgaver, hvor der oparbejdes særlige kompetencer, og/eller at der kommer til at fungere en effektiv videndeling, så den enkelte medarbejder kan hente de nødvendige kompetencer ved løsningen af opgaverne. Den underliggende bestræbelse bag organisationsudvikling i disse retninger er i sagens natur at udvirke, at medarbejderne skaber bedre resultater. Perspektivet er væsentligt at holde sig for øje: Velstandsfremgang i et samfund er netop ensbetydende med, at alle gennemgående bidrager med en større værdiskabelse. Da manuel arbejdskraft i stigende grad kommer i direkte lønkonkurrence med manuel arbejdskraft i verdens lavindkomstlande, bliver det stadig mere umuligt at knokle sig til sikring af velfærdssamfundets videreførelse. Vejen til stadig øget værdiskabelse hos medarbejderne må i stedet nødvendigvis gå over en indoptagelse af andre produktionsfaktorer. Perspektivet er altså i sidste ende, at organisationsudvikling baseret på stadig mere effektivt udstyr og systemer samt på stadig stærkere kompetencer er velfærdssektorens mulighed for at bidrage direkte til velstandsfremgang i samfundet. Større volumen nødvendiggør også organisatorisk og ledelsesmæssig fornyelse Nødvendigheden af organisatorisk og ledelsesmæssig nytænkning kan også indses, selv om man vælger at anskue strukturreformen med et ikke så offensivt udgangspunkt. Når kommunerne bliver større og specielt hvor kommuner oplever at komme til at indgå i en radikalt større helhed er det ganske enkelt ikke muligt at videreføre den form for funktionalitet, som har været praktiseret hidtil. I mindre kommuner er det mange steder 17\n18 praksis, at den overordnede politiske og administrative ledelse forholder sig udpræget konkret til ledelsesopgaven og fokuserer ganske meget på enkeltsager og detaljer. Måske kommer den dårligt gående pensionist til at vente nogle uger ekstra, når tildelingen af rollatoren lige skal vendes i det stående udvalg. Sådan en praksis kan ikke videreføres. Det ville skabe uløselige flaskehalse og uoverskuelighed. Der må sættes noget andet i stedet, og skal dette andet opleves som et fremskridt både af de politiske og administrative ledere, af det udførende personale og ikke mindst af brugerne og borgerne i det hele taget så fordrer det en nytænkt og gennemtænkt måde at arbejde på i kommunen. 18\n19 4 Kompetencer og decentralisering Når viden skal udnyttes som produktionsfaktor er det nærliggende at decentralisere organisationen Det ser ud til, at det grundlæggende organisatoriske svar i tiden på, hvorledes de større kommuners potentiale og udfordringer håndteres, hedder decentralisering og selvstændiggørelse af de udførende organisatoriske enheder. Der gives en mangfoldighed af forskellige former, hvorpå sådan en organisationsudvikling kan tilrettelægges: Rammestyring, BUMmodeller, virksomhedsgørelse, aftale- eller kontraktstyring i forskellige udformninger. Det er allerede en iøjnefaldende og gennemgående tendens i den kommunale verden at arbejde med at udvikle den slags organisatoriske former. Når det forholder sig sådan, er en afgørende forklaring, at faglig bæredygtighed, kompetencer og viden i den grad er blevet den strategiske faktor i udviklingen af en mere kvalitetsorienteret og effektiv serviceproduktion. Og kommunesammenlægningernes større skala åbner netop for, at serviceproduktionen kan organiseres, så indsatsen af kompetencer bliver intensiveret. Kompetencer og viden anskuet som produktionsfaktor kan ikke disponeres ved hjælp af central detailstyring. Kompetencer er ikke håndterbare på samme måde som andre produktionsfaktorer, fordi kompetencer bæres af de enkelte medarbejdere. Dermed er det i selve tilblivelsen af serviceydelserne der hvor servicen bliver til i mødet med brugerne at medarbejderne skal være i stand til at lægge kompetencer og viden ind i leveringen. I en vis forstand fordrer udvikling af en mere kompetenceintensiv velfærdsservice altså, at medarbejderne kan træde ind i rollen som 19\n20 deres egen leder. At medarbejderne kommer til at bære eller at kunne trække på kompetencer, som de også har frihedsrum og motivation til at lade præge indsatsen. På eget ansvar så at sige. Decentralisering fordrer også nye sammenhængsskabende kræfter i organisation og ledelse Sådan decentralisering kan i sagens natur ikke få en form, hvor de udførende enheder i kommunen afskæres i forhold til den politisk ansvarlige overordnede ledelse i kommunalbestyrelsen. Men den politiske styring må nødvendigvis bedrives på en anden måde end i den traditionelle bureaukratiske kommune. Alene den gennemgående meget større kommunestørrelse efter strukturreformen tilsiger også en tilbundsgående reformering af den politiske styring. Ikke mindst i forhold til situationen i de mange mindre kommuner vil strukturreformen komme til at betyde et markant skift i retning af, at den overordnede styring må orienteres stærkere mod målsætninger, mod det værdimæssige udgangspunkt for indsatsen og mod principper for udførelsen af arbejdsopgaverne frem for afgørelser i enkeltsager. Når den kommunale organisation bliver større og stærkere orienteret mod viden og kompetencer i indsatsen, og når denne udvikling trækker en professionalisering af såvel den politiske styring som den operative ledelse og opgaveudførelse med sig, så må det i det hele taget få konsekvenser for de vertikale organisatoriske strukturer i kommunerne. Det krydsfelt, som forvaltningerne og den centrale administrative ledelse befinder sig i, ændrer ganske karakter. Ud fra en traditionel forståelse sker der en udtømning. Beslutningskompetencen i forhold til det konkrete flyttes ud i frontlinjen til det udførende personale, og modsat understreges politikernes ansvar for at træffe beslutningerne om mål og principper. Det bidrag til organisationen, som det centrale bureaukrati kan yde i vidensamfundets kommune, vedrører hermed ikke så meget formel beslutningskompetence i sidste ende, som det vedrører funktioner som sikring af sammenhæng i hele organisationen, forudseenhed, dynamik og opfølgning. 20\n21 Eksemplet Bornholms Regionskommune I den sammenlagte Bornholms Regionskommune blev der fra starten introduceret en radikalt nytænkt model for politisk styring og administrativ organisation og ledelse. Modellen er beskrevet i Christoffersen, Klausen og Lundtorp (2003). Figur 4.1 illustrerer modellen. Figur Organisationen i Bornholms Regionskommune 4.1 Aftale Regionsråd Økonomiudv. Udvalg u. driftsansvar Udvalg u. driftsansvar Udvalg u. driftsansvar Udvalg u. driftsansvar Udvalg u. driftsansvar Udvalg u. driftsansvar Dialog Regionsborgmester Regionsdirektør Stabssekretariater Direktør Direktør Direktør Direktør Direktør Direktør Fagsekretariat Fagsekretariat Fagsekretariat Fagsekretariat Fagsekretariat Fagsekretariat Fagråd Fagråd Fagråd Fagråd Fagråd Fagråd Virksomhed Virksomhed Virksomhed Virksomhed Virksomhed Virksomhed 21\n22 Det, som i særlig grad gør modellen interessant, er, at den fremtræder som et aldeles konsekvent svar på den udfordring, der ligger i vidensamfundets behov for at styrke kompetencerne i opgaveløsningerne, og på de muligheder, der ligger i, at kommunestørrelsen er blevet så meget større. Grundtanken bag den bornholmske model er, at både den politiske opgave og den udførende opgave skal rendyrkes. Den politiske opgave skal dreje sig om at fastlægge politikker kendetegnet ved mål og baseret på værdier og visioner. Den udførende opgave skal kendetegnes ved professionalisme og faglighed. I denne model bliver al formel beslutningskompetence placeret på to og kun to niveauer: Kommunalbestyrelsen træffer de politiske beslutninger og står derigennem for den overordnede styring. Og det politiske arbejde skal bestå i at fastlægge politikker. Bornholms Regionskommune har fået dispensation fra den kommunale styrelseslov, således at de stående politiske udvalg friholdes fra et driftsansvar og dermed fra enkeltsagsbehandling. De udførende enheder og på Bornholm er al udførende virksomhed organiseret i selvstændige enheder kaldet virksomheder har den ubetingede kompetence til inden for de fastlagte politikker at drive deres udførende virksomhed. Instrumentet, hvormed kommunalbestyrelsen fastholder de udførende virksomheder på kommunalbestyrelsens mål, er årlige aftaler, som kommunalbestyrelsen indgår med hver enkelt virksomhed. I en model som den bornholmske er der i sagens natur behov for funktioner, som forbinder det politiske beslutningsniveau med det udførende professionelle niveau. Der er behov for forberedelse og opfølgning, og der er behov for integrerende funktioner, både horisontalt mellem de udførende virksomheder og vertikalt op til overordnede niveauer, hvor større sammenhænge og helheder kan anskues. Men de vertikale organisatoriske strukturer, som er dannet i Bornholms Regionskommune, er altså ikke tillagt nogen formel beslutningskompetence. Direktionen er igangsættende, opfølgende, koordinerende. Det er hermed i høj grad den proaktive ledelsesfunktion, som direktionen tilføjer til organisationen. Direktionens forbindelse til de udførende virksomheder går i organisatorisk henseende gennem fagrådene, som er sammensat af virksomhedslederne inden for sammenhørende områder. I hvert fagråd fungerer en di- 22\n23 rektør som koordinator, og til betjening af dette arbejde er etableret små fagsekretariater. Forbindelsen mellem det administrative og det politiske arbejde er i denne organisation sikret gennem direktørernes virke som sekretariat for de stående politiske udvalg, men det er perspektivet i modellen, at denne forbindelse i høj grad skal etableres i form af bredere dialogprocesser. Centralt står her systematiske og skemalagte dialogmøder mellem de stående politiske udvalg og fagrådene. Intentionen er hermed at etablere den årlige proces, som skal lede til formuleringen af virksomhedernes årlige formelle aftale med regionsrådet om grundlaget for driften i løbet af året. En række funktioner er ikke fuldt blevet indlejret i virksomhedsdannelsen. De er så placeret som stabsfunktioner. Det gælder ikke mindst it og sider af personalepolitikken. Fastlæggelsen af snitfladen mellem virksomheder og stabsfunktioner har i øvrigt vist sig at være en af de mere vanskelige organisatoriske udfordringer. Det hænger ikke mindst sammen med, at virksomhederne i kraft af vidt forskellig størrelse og forskellige forvaltningsmæssige kulturer har vist sig at have vidt forskellige forudsætninger i henseende til selv at indoptage sådanne funktioner. Det har på kort sigt ledt til udvikling af mere fleksible snitflader, hvor små virksomheder kan trække særligt på stabsfunktioner. På det længere sigt ligger der her et pres i retning af at få organiseret så store virksomheder, at de i højere grad bliver selvbærende. 23\n24 5 Strukturreformen som vidensamfundets udfoldelse Ny organisering kan lette selve sammenlægningsprocessen Selve sammenlægningsprocessen kan i sig selv vise sig at trække kraftigt i retning af styringsmæssig fornyelse. Det vil være det gennemgående, at de kommuner, som skal danne den nye større enhed, vil være kendetegnet ved forskellighed, hvad angår løsningsmåder, serviceniveau og ressourceforbrug. Der vil imidlertid være et stærkt pres for som led i sammenlægningen at få udvirket en harmonisering af indsatsen. Alene ud fra en formel lighedsgrundsætning vil sådan en harmonisering være en nødvendighed. Erfaringerne fra den bornholmske frivillige kommunesammenlægning tilsiger også, at sikring af ensartethed i den nye serviceforsyning er af afgørende betydning for etablering af gensidig tillid både på politisk og fagligt niveau. Denne effekt er påvist i Christoffersen, Klausen og Lundtorp (2003). Og sikring af ny ensartethed fordrer principper politikker. Med systematiske politikker kan ingen hævde, at nogle af de gamle kommuner opnår bedre vilkår end andre efter sammenlægningen. Det drejer sig i praksis eksempelvis om faste og gennemskuelige ressourcetildelingsmodeller frem for en mere konkret og vurderingsmæssig måde at fordele ressourcer på, hvor de direkte relationer mellem de enkelte institutionsledere og politikere i kommunalbestyrelsen/de stående politiske udvalg er udslaggivende. I helt koncentreret form kan den organisatoriske udfordring, som ligger i strukturreformen opfattet som vidensamfundets udfoldelse i den kommunale sektor, illustreres som i figur\n25 Figur 5.1 Strukturreformen som vidensamfundets udfoldelse Kommunestørrelse Hierarki Netværk Kompetenceintensitet i opgaveløsningerne Det som figuren siger, er, at projektet drejer sig om at få skabt strukturelle rammer for, at kommunerne kan producere lokal velfærdsservice med stærkere viden- og kompetenceindhold (x-aksen). Det grundlæggende middel hertil er skabelse af større kommunale enheder (y-aksen). Større volumen fordrer ny syntese mellem hierarki og netværk Og så udsiger figuren også, at dette projekt nødvendigvis har nogle organisatoriske implikationer: Når sammenlægning og skabelse af store kommuner anvendes som middel, så trækker det i sig selv ud fra en alt andet lige-betragtning i retning af en udvikling af organisationens vertikale eller hierarkiske strukturer. Når der eksempelvis bliver væsentligt flere udførende enheder af samme slags, så lægger det op til, at der gøres mere ud af opgaven at koordinere arbejdet i disse udførende enheder. Det kan typisk ske ved hjælp af mellemlederfunktioner. Når målet er at intensivere viden og kompetencer i opgaveløsningerne i de udførende enheder, så trækker det i første omgang i retning af specialisering. Den enkelte medarbejder må gives mulighed for, inden for et afgrænset område, at uddybe sine kompetencer. Og så må medarbejderne gi- 25\n26 ves organisatorisk frihed til at forme de konkrete løsninger ud fra den kompetente faglighed, de repræsenterer. Detaljerede retningslinjer ovenfra i form af skuffecirkulærer eller overrefererende chefer blokerer for, at der kommer nogen effekt ud af at opgradere frontmedarbejdernes kompetencer. Når specialiseringen i de udførende enheder uddybes, bliver der behov for nye mekanismer, som kan sikre, at der alligevel kommer helhed i løsningerne. Her er det, at der opstår et træk i retning af udvikling af de horisontale organisatoriske strukturer i de udførende enheder. Her er væsentlige organisatoriske greb at forbinde former for specialisering med nye sammenhængsskabende former som teamdannelse, netværk eller sjak. 26\n27 6 Decentraliseringens forudsætninger Kravet om såvel produktionseffektivitet som helhedssyn Decentralisering forekommer altså i det mindste i disse år at være det gennemgående svar i kommunerne på vidensamfundets udfordring. Det er der som allerede påpeget gode grunde til. På den anden side er moderne effektivitet langt fra givet alene i kraft af en decentral organisatorisk struktur. Der ligger tværtimod også mange faldgruber gemt bag en decentral organisation. Konsekvensen er, at etablering af mere decentrale strukturer i kommunens organisation meget vel i første omgang kan resultere i nye effektivitetsbrist, medmindre decentraliseringen følges op af yderligere organisatoriske og ledelsesmæssige tiltag. Hovedudfordringerne for den selvstændiggjorte kommunale institution eller virksomhed er indikeret i figur\n28 Figur 6.1 Den selvstændiggjorte virksomheds organisatoriske og ledelsesmæssige udfordringer Vertikal integration Virksomheden 1) Krav til kapacitet Specialisering Optagelse af udstyr og systemer Horisontal integration 2) Krav til ledelse og intern organisation Sikring af personalekompetencer Erfaringsopsamling Videndeling Evaluering og dokumentation Ansvarliggørelse Responsivitet i forhold til brugere og lokalsamfundet Figuren fremhæver tre momenter, som er afgørende for kvaliteten og effektiviteten i de selvstændiggjorte virksomheders serviceproduktion: Det første moment vedrører den virksomhedsinterne effektivitet. Virksomheden skal ideelt kunne komme op med den ønskede kvalitet til de lavest opnåelige omkostninger. Det indebærer, at virksomheden må have mulighed for at udnytte et produktionsvolumen, så stordriftsfordele opnås. Ligeledes indebærer det en ledelse og organisation, så ressourcerne udnyttes optimalt. Det andet moment vedrører virksomhedens indoptagelse af hensyn til samordningen med kommunens øvrige aktiviteter. Virksomhedens indsats skal ideelt kunne ses som en fuldt koordineret del af kommunens samlede aktivitet. Det fordrer et effektivt fungerende samspil i flere dimensioner. I 28\n29 horisontal retning er opgaven at sikre, at de forskellige selvstændiggjorte virksomheder indbyrdes har velfungerende og effektive relationer. Alle kommunens skoler må eksempelvis indgå i et velfungerende samarbejde, uanset at de hver især i mange henseender har fået en selvstændig status. I vertikal retning er opgaven at sikre, at alle de selvstændiggjorte virksomheder arbejder for at realisere kommunens overordnede mål i overensstemmelse med de værdier, som skal være gennemgående. Det tredje moment vedrører virksomhedens responsivitet og dialog med borgere og lokalsamfund. Det er netop en hovedbegrundelse for decentralisering og selvstændiggørelse af virksomheder, at informationer fra brugere er mere og mere afgørende for udbyttet, og at disse informationer i stigende grad bliver så mangfoldige og komplekse, at en central ledelse aldrig vil kunne håndtere dem. Sådan responsivitet og dialog kan både tage udgangspunkt i medarbejdernes løbende kontakt med brugerne og i formaliserede processer af nærdemokratisk art. Her kan være tale om brugerbestyrelser, kontaktorganer, høringer og andet. I denne fremstilling går vi ikke nærmere ind i problemstillingerne omkring nærdemokrati mv. Det første moment, virksomhedseffektiviteten, behandles i kapitel 7 og 8, og det andet moment, integrationsproblemet, bliver taget op i kapitel\n30 7 Decentralisering og kravene til kapacitet Stordriftsfordele skal udnyttes Når institutionen eller virksomheden gives større råderum, og når det er sigtet at fremkalde større faglighed i de producerede ydelser for derigennem at højne kvalitet eller omkostningseffektivitet, så eksponeres institutionens størrelse og kapacitet med de begrænsninger i muligheder, som gives af kapaciteten. Vi så i figur 3.1, at størrelsesskalaen for produktion af kommunal service er afgørende for, hvorledes produktionsfaktorerne kan kombineres. Når service produceres i større skala, fremkommer nye muligheder for, at medarbejderne specialiserer sig og opnår stærkere kompetencer på deres felter. Ligeledes opstår nye muligheder for, at der lønsomt kan investeres i dyrt udstyr og i effektive systemer til administration eller andet. Stordriftsfordele indhøstes imidlertid ikke, blot små kommuner slås sammen til store kommuner. Produktionen foregår i hovedsagen i de enkelte institutioner eller virksomheder, og det er da umiddelbart institutionsstørrelsen, som sætter grænser for, hvordan produktionen kan organiseres. I dag lades mange stordriftsfordele uudnyttede Christoffersen, Paldam og Würtz (2003) har foretaget en meget detaljeret undersøgelse af omkostningsforholdene og opgaveorganiseringen i forbindelse med en enkelt meget veldefineret og afgrænset produktionsopgave, nemlig skolerengøring. De finder ud fra informationer om opgaveløsning og udgifter fra mere end skoler, at udgifterne for rengøring, når skolestørrelse og rengøringskvalitet tages i betragtning, bliver omkring 30% højere i de skoler, som selv tilrettelægger og gennemfører ren- 30\n31 gøringen, sammenholdt med det effektive omkostningsniveau. Undersøgelsen peger også på forklaringen på det høje udgiftsniveau i de skoler, som opererer med en decentraliseret opgaveløsning. Disse skoler udnytter simpelthen ikke de stordriftsfordele, som gør sig gældende på området. Ud over selve skolestørrelsen som begrænsende faktor kan den manglende udnyttelse af stordriftsfordele hænge sammen med, at den pågældende opgave ikke er en kerneopgave på skolerne, og at de ikke råder over tilstrækkelig ledelsesekspertise og motivation til at sikre effektivitet. En vej for de selvstændiggjorte skoler til indhentning af stordriftsfordelene på rengøringsområdet er at udlicitere opgaven. Den nævnte undersøgelse viser også, at prisstrukturen på markedet for rengøring er kendetegnet ved, at stordriftsfordelene sætter sig igennem i form af væsentlig mængderabat. Undersøgelsen viser også, at en begrænset del af stordriftsfordelene hentes af de kommuner, som ikke har decentraliseret skolerengøringen, men kører den fra en central rengøringsenhed, som håndterer et større volumen, og hvor der kan mobiliseres en stærkere kompetence og fokusering på effektiv opgaveløsning. Nu er rengøring ikke en kerneopgave på de kommunale skoler, og udlicitering vælges mange steder som en brugbar løsning på effektivitetsproblemet. Anderledes forholder det sig med skolens kerneopgave: undervisningen. Også her foreligger flere grundige undersøgelser, som påviser stordriftsfordele ud over en skolestørrelse svarende til mange små skoler. OECD s Pisa-projekt har således vist sådan en størrelseseffekt som et generelt fænomen, der ikke blot gør sig gældende i Danmark. Heinesen (2004) samt Jensen og Rangvid (2004) er gået et skridt videre og har inddraget flere data om danske skolers undervisningstilrettelæggelse, hvorved det bliver muligt at komme tættere på at kunne udpege en forklaring på, hvorfor store skoler kan indhente stordriftsfordele. Undersøgelserne finder det velkendte resultat, at størstedelen af forskellene i elevpræstationer kan forklares ved elevernes sociale baggrund. Men herudover vises også, at skolen faktisk betyder noget. Den faktor, som forekommer særlig udslaggivende, er lærerkræfternes indsats i undervisningen. Når undervisningen bedrives af lærere, som har linjefagskompetence i de pågældende fag, bliver resultaterne systematisk bedre for den gennemsnitlige elev. Store skoler har bedre muligheder for at rekruttere lærere og til- 31\n32 rettelægge skemalægningen, så undervisningstimerne besættes med linjefagskompetente lærerkræfter. Det er vidensamfundets perspektiv, som her toner frem. Folkeskolen kan fremkalde bedre resultater, når den udvikler organisationen til at kunne lægge stærkere kompetencer ind i produktionen af ydelserne. Og sådan en udvikling udfordrer den gældende institutionsstørrelse. Undervisningsministeriet fulgte i 2003 op på denne problematik i den sektorredegørelse, som ministeriet udarbejdede til brug for arbejdet i den kommunale strukturkommission. Undervisningsministeriets analyse er afbildet i figur 7.1. Figur 7.1 Udnyttelsen af linjefagskompetence i undervisningen Figuren rummer en klar konklusion. Det potentiale for stordriftsfordele gennem intensivering af kompetencerne i undervisningen, som faktisk findes i folkeskolen, udnyttes overhovedet ikke. Der er ingen systematisk statistisk sammenhæng mellem skolestørrelse og omfanget af linjefagskompetence i skolens undervisning. Udnyttelse af stordriftsfordele fordrer målrettet ledelse Den konklusion understreger, at udnyttelse af stordriftsfordele nok er et spørgsmål om at producere i tilstrækkelig stor skala, men at det lige så vel er et spørgsmål om organisation og ledelse. Hvis skemalægningen i folke- 32\n33 skoleeksemplet foregår med udgangspunkt i et anciennitetsprincip eller lignende i stedet for en ambition om at styrke kompetencen i undervisningen, forbliver stordriftsfordelen et uudnyttet potentiale. Nu er vidensamfundet ikke endimensionelt. Folkeskolen har eksempelvis ikke en målsætning, som alene vedrører resultater, sådan som de kan opgøres ved hjælp af karakterer. Skolen har blandt andet også betydning som kulturfaktor i det nære lokalsamfund og som et lokalt samlingspunkt. Det indebærer, at det i sig selv er en værdi, som man kan tillægge større eller mindre vægt, at skolen er til stede lokalt. Særligt uden for de større bymæssige områder kan der hermed nærliggende opleves en konflikt mellem forskellige hensyn. Under alle omstændigheder foregår imidlertid allerede i dag tydeligt på nogle kommunale opgaveområder organisatoriske forandringsprocesser i retning af større operative organisatoriske enheder. Et af de områder, som for øjeblikket er i fokus, er daginstitutions- og dagpasningsområdet. Hensynet til nærhed gør sig også udpræget gældende her, hvad der leder til, at der arbejdes med en mangfoldighed af mere sammensatte organisatoriske former som fælles ledelse for institutionerne i et større område, integration af daginstitutioner og dagplejeordninger etc. Videre decentralisering af ledelse kan trække større institutionsenheder med sig Alligevel kan strukturreformen meget vel vise sig at forcere en organisatorisk udvikling i retning af vidensamfundet også i henseende til at få etableret udførende virksomheder med større volumen. Det er flere faktorer, som vil virke i den retning, og der ses også allerede nogle konkrete indikationer på, at sådanne forandringer knyttes til strukturreformen. Politiske beslutninger om at samle kommunens indsats i færre og større institutioner eller virksomheder kommer ofte ud i strid modvind i lokalsamfundet. Typisk vil en lille gruppe af borgere føle sig stærkt berørt af den slags beslutninger, og de vil meget højlydt gøre opmærksom på deres modvilje, hvad der nærliggende kan få kommunalbestyrelsen til at tiltræde tilbagetog. Når strukturreformen skaber meget større kommuner, vil kommunalbestyrelserne blive mere robuste i forhold til den slags pres fra små stærkt berørte borgergrupper. På Bornholm indgik spørgsmålet om skole- 33\n34 struktur centralt i analysearbejdet forud for den frivillige kommunesammenlægning. En række meget små skoler havde vanskeligt ved at fungere tilfredstillende, men der havde ikke været politisk kraft til at modernisere strukturen. Da først overvejelserne om sammenlægning gik i gang, blev alle videre overvejelser om skolestrukturforandringer i de enkelte kommuner udskudt. Til gengæld lykkedes det den nye kommunalbestyrelse allerede i det første år efter sammenlægningen at gennemføre en større plan for modernisering af skolestrukturen på Bornholm. Danmarks Lærerforening gennemførte ved årsskiftet en undersøgelse i landets kommuner af, hvorvidt der foregik overvejelser om skolesammenlægninger/nedlæggelser i forbindelse med overvejelserne om strukturreformen. Det viste sig her, at sådanne overvejelser var ganske udbredte. På Bornholm gennemførte regionskommunen i foråret 2004 i samarbejde med Kommunernes Landsforening en evaluering af den sammenlagte kommunes organisation. Som led i evalueringen blev samtlige virksomhedsledere samt en medarbejderrepræsentant fra hver virksomhed udspurgt om deres vurdering af størrelsen af virksomhederne i regionskommunen. Her viste det sig, at et bredt udsnit af respondenterne pegede på, at regionskommunen bør se på størrelsen af virksomheder. Skoleområdet havde som allerede påpeget netop været gennem en omstrukturering. Herudover blev der især henvist til teknik- og miljøområdet, dagpasningsområdet og de administrative virksomheder. Argumenterne for større virksomheder var flere: Bedre mulighed for at håndtere de administrative opgaver Større ledelseskraft og udviklingskraft i virksomhederne Bedre ressourceanvendelse (stordriftsfordele) Større økonomisk robusthed Stærkere fagligt miljø og faglig robusthed over for sygdom m.v. På baggrund af denne evaluering er taget et initiativ, som kan lede til organisatoriske justeringer i regionskommunen i retning af større virksomheder på nogle områder. Særligt uden for de større byområder kan en udvikling i retning af større institutioner forekomme modsætningsfyldt. Det gælder specielt, hvor 34\n35 der er tale om service, som bruges i hverdagen af børn eller ældre, der ikke er så mobile. Der kommer uden tvivl i de kommende år til at foregå en afvejning af de ofte umiddelbart modsatrettede hensyn til kompetence i løsningerne og til nærhed. Her kan det meget vel vise sig, at helt nye organisatoriske former opstår. Det er eksempelvis muligt, at større organisatoriske enheder og koncentration i ledelse forenes med en mere decentral opgaveudførelse. Institutioner kan eventuelt samles i en fælles organisation med en overgribende ledelse samtidig med, at der organiseres mobile eller decentrale betjeningsenheder etc. På dette felt må det forventes, at de kommende år vil blive præget af en afsøgning af nye former. 35\n36 8 Vidensamfundets krav til organisering og ledelse i frontlinjen Viden er en sammensat størrelse Måden, hvorpå vi leder og organiserer viden, er kommet til at påkalde sig en afgørende opmærksomhed. Ydermere foregår et grundlæggende skred, hvad angår selve forståelsen af, hvad viden er, og hvorledes viden ledes ind i produktive processer. Ud fra en traditionel forståelse er kommunale udførende virksomheder i hovedsagen at opfatte som det, Qvortrup (2004) kalder videnforbrugende enheder. Viden hentes i de traditionelle videnproducerende institutioner, navnlig forsknings- og uddannelsesinstitutionerne. Det kommunale personale med dets professionsrettede uddannelse er ud fra sådan en forståelse i sagens natur kompetent til at løse de foreliggende opgaver. Lederen af den pågældende udførende institution er ikke mindst valgt i kraft af sin viden, således at lederen kan optræde som den, medarbejderne i sidste ende kan trække på, såfremt de selv mangler den tilstrækkelige viden. Den viden, som kan hentes på denne måde gennem uddannelse, kan man også med betegnelsen i Holdt Christensen (2004) kalde viden som perception. Det gælder for kravene til viden som perception, at de i forhold til de enkelte opgaver bliver stedse større. Ydermere gælder, at den foreliggende viden i denne form hele tiden fornyes. Kravene til uddybning og ajourføring af viden er altså stadig stigende. Stadig mere ny viden produceres også uden for det traditionelle videnskabssystem. I Holdt Christensens terminologi sker der en stadig stærkere betoning af viden som erfaring. Her er tale om viden, som produceres af det udførende personale i forbindelse med udførelsen af arbejdsopgaverne. Det betoner en forståelse af viden som noget, der eksisterer hos de 36


Om Teamify - Hvad, Hvordan og Hvorfor\nAlle kategorier UnderholdningMad & DrikkeKreativitetFysisk team buildingMental team buildingProfessionstræningAndet\nLog ind & Opret dig\nDerfor er online teambuilding vigtigt at bruge\nOnline teambuilding er vigtigt, når dine medarbejdere arbejder meget hjemmefra. Konceptet er selvfølgelig blevet brugt mere siden Corona kom, men principperne fra almindelig teambuilding er de samme.\nI denne artikel vil vi beskrive de fordele du kan få ud af at bruge teambuilding i dit team:\nTeambuilding giver sammenhold mellem afdelinger og individer, og får folk til at arbejde sammen på en ny og stærkere måde. Omkring 97 percent af alle ansatte mener at dårlig kommunikation og forventningsafstemning er grunden til at projekter fejler. Ved at sætte dine ansatte sammen i en anden kontekst, så bliver de mere produktive og har et bedre sammenhold.\nDynamisk arbejde i teams gør de ansatte bedre til at kende hinandens styrker og svagheder, og planlægge ud fra dette\nDet nedsætter dine ansattes stress\nArbejdsstress er et problem. Det kan skyldes dårligt arbejdsmiljø eller store arbejdsbyrder. Team building aktiviteter kan afhjælpe en del af problemerne med god kommunikation og medarbejdere der føler sig trygge ved hinanden.\nMennesker er sociale dyr, og vi stræber efter forbindelser med andre. At arbejde hjemmefra, især i det nuværende miljø, kan være meget udfordrende og ensomt. Medarbejdere oplever også en dårlig balance mellem arbejde og privatliv ved hjemmearbejde. Det er det største problem for næsten 38 procent. Team-arbejde kan løse problemet ved at lette tingene og give medarbejderne en chance for at socialisere sig.\nMedarbejdere, som arbejder i teams viser ofte en større arbejdsglæde og tilfredsstillende for deres arbejde.\nCirka 96,3 procent af ansatte er enige om, at team building forbedre relationerne. Det opmuntre ikke kun de ansatte til at kende hinanden bedre, men også den fælles kommunikation og deling af problemstillinger.\nLøfter de ansattes loyalitet\nMedarbejdere fungerer bedre i i dynamiske møder, som ikke altid er ens. Omkring 75 percent af alle ansatte mener, at teamwork er meget vigtigt og 54 percent er enige i, at en stærk følelse af samhørighed gjorde, at de blev i en stilling længere end de ellers ville.\nCirka 86 percent af alle ledere mener, at dårlig teamwork er den primære årsag til at projekter fejler. Projekter, der ikke lykkedes er dyrt for virksomheden og giver dårlig moral. Brug online teambuilding til at sætte skub og dynamik i dit online team.\nResultater på bundlinien\nCirka 86 percent af alle ledere mener at dårlig teamwork er den primære årsag til at projekter fejler. Projekter der ikke lykkedes er dyrt for virksomheden og giver dårlig moral. Brug online teambuilding til at sætte skub og dynamik i dit online team.\nEn konflikt i et team kan koste mange penge. Online tembuilding kan påvirke de ansattes engagement positivt og ændre dynamikken i det svære hjemmearbejde, hvilket har et direkte link til engagement, overskud og succesfulde KPI´er.\nOnline teambuilding strategier du kan prøve\nHer er et par online teambuilding strategier du kan bruge:\nAnbefal medarbejdere at bruge værktøjer, som Zoom og Skype til at have online møder. Ved at se hinanden kan det hjælpe med at opretholde forbindelser og forbedre kommunikationen. Du kan gøre møder sjovere ved at spise frokost sammen i frokosttiden, afholde en online event osv.\nMen husk på, at mange arbejder i forskellige omgivelser og der kan være nogen som ikke synes om feks. online frokostmøde. Overvej at give dem muligheden for at melde fra.\nByg det bedste og mest effektive team\nSammensæt et team, der har gode muligheder for at få succes sammen. Kig efter medarbejdere, som forstår ledelse og giv dem selv opgaven med at bygge deres team. Dette giver lederen ejerskab over teamets succes.\nI forlængelse af dette overvej at udvælge en medarbejder til at lede temaet. Den person du vælger skal være klar til opgaven og have evnen til at lede et team. Lederen kan spille en rolle i at styre et møde eller opgaver for teamet.\nGamificer når du kan\nDit team udvikler sig bedst via dynamik i jeres møder, så overvej at bringe noget nyt ind i mødet.\nHold konkurrencer eller sjove indslag. Vi har massere af inspiration.\nNår i pludselig kan se og lære andre sider af jeres kollegaer, såsom hobbyer og historier, så opnår et stærkere bånd imellem jer og kan klare jer igennem sværrere udfordringer sammen\nVi håber disse online Teambuilding tips, kan hjælpe dig med at løfte virksomhedens resultater. Prøv at gå på udkig i de mange forskellige services vi har på siden.


EL fejrer Fars Dag ved at sætte fokus på fædres rettigheder – København\n5. juni 2020 thorbjorn Forsideslider, Lokalpolitik, Nyheder, Nyhedsarkiv Kommentarer lukket til EL fejrer Fars Dag ved at sætte fokus på fædres rettigheder\nDet er en kæmpe omvæltning at blive forælder, men mange fædre at står alene med de udfordringer, som det kan medføre.\nI dag oplever mange at kommunen ikke er så meget til for dem. Det er et problem, både for den enkelte far, men også for et samfund, der bryster sig af at være ligestillet.\nDet er kun mødre, der screenes for fødselsdepression, til trods for at vi ved at syv procent af nybagte fædre årligt rammes af fødselsdepression. Det er ikke godt nok. Bedre bliver det ikke af at fædre og medmødre på barsel ikke automatisk tilbydes sparring med ligesindede i mødregrupper, samt at myndighedernes henvendelser vedrørende barnet i mange tilfælde kun stiles til moren.\nI anledning af Fars Dag vil Enhedslisten gerne hylde byens fædre, ikke bare med skåltaler, men også med bedre muligheder.\nDerfor stiller vi nu forslag om at:\n– Fædre og medmødre systematisk tilbydes screening for fødselsdepression på lige fod med mødre.\n– At mødregrupper udvides til at være til også at være et tilbud til fædre og medmødre på barsel.\n– At alle kommunale henvendelser vedrørende barnet sendes til alle forældre\n“En god familiepolitik handler om rettigheder for alle forældre, derfor er det vigtigt at kigge på færdes og medmødres vilkår. Tidlig og bedre opsporing er et godt redskab for at støtte op om familierne før problemerne vokser op til loftet”, siger socialordfører Charlotte Lund\n“Flere mænd end nogensinde vil gerne spille en meget aktiv rolle i deres lille nye barns opvækst. Men som samfund er vi rigtig dårlige til skabe ordentlige rammer for dette. Samtidig er der en manglende viden om, og måske også blindhed for de alvorlige psykiske problemer, som nogle bliver ramt af, når de bliver fædre. Det både kan og skal vi gøre bedre”, siger børneordfører Knud Holt Nielsen”\nÅrligt rammes hver tiende nybagte mor og hver 13. nybagte far af fødselsdepression.\nAlle nybagte københavnske mødre tilbydes at komme i en mødregruppe\nI 2019 blev der født 15.490 børn i København\nbarselbørnbørne og ungdomcharlotte lundfars dagfædreKnud Holt Nielsenligestilling\nTidligere indlæg:Suspender anlægsloftet i 2021 og tag den grønne vej ud af krisen\nNæste indlæg:EN BILFRI MIDDELALDERBY RYKKER TÆTTERE PÅ


Hjem / Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge - tilbehør / Forhæng, Fairytale Knight til halvhøj, 160 cm – Hoppekids\nVarenummer (SKU): 36-4601-LB-07M Kategori: Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge - tilbehør\nForhæng, Fairytale Knight til halvhøj, 160 cm – Hoppekids er evig populær når vi taler om ting til børn, og det giver god mening, når man kigger på kvalitet kontra pris – her får du meget for pengene. Når vores børn er i fokus, så vil vi have det bedste, og når du bruger Forhæng, Fairytale Knight til halvhøj, 160 cm – Hoppekids er du godt på vej. Forhæng, Fairytale Knight til halvhøj, 160 cm – Hoppekids købes ofte i online butikken Babyshower. Når du er i markedet efter stofbleer, sovedyr eller isefixbaser, har vi det blandt alle de varer, vi har samlet her. Er du bange for, at barnevognen pludselig strejker, så er det vigtigt, du passer på den. Vær særlig opmærksom på barnevognens stel, hjul og tekstiler. Når en barnevogn bliver passet godt på, bliver levetiden forlænget , og så ser den jo også bedre ud.\nForhæng, Fairytale Knight til halvhøj, 160 cm – Hoppekids er efter stor efterspørgsel tilføjet i den eftertragtede varegruppe Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge – tilbehør. Du bliver ved købet også tildelt lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Forhæng, Fairytale Knight til halvhøj, 160 cm – Hoppekids hos onlineshoppen Babyshower, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Blandt alle varerne i shoppen finder mange det de leder efter, det kan jo passende være dette produkt. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nKøber du produkter i forskellige webshops, er du sikret lidt bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når produkterne er købt online, og nogle webshops har valgt at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, som gør det let at sammenligne priser, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n101 reviews for Forhæng, Fairytale Knight til halvhøj, 160 cm - Hoppekids


Lægesekretær barselsvikariat, Region Nordjylland | Ofir.dk\nLægesekretær til Ortopædkirurgisk Sekretariat, Klinik Hoved-Orto, Farsø\nLægesekretær til barselsvikariat 32 timer søges pr. 01.03.2018 eller efter aftale\nOrtopædkirurgien i Farsø er et afsnit i rivende udvikling, som organisatorisk hører under Klinik Hoved-Orto på Aalborg Universitetshospital. Der er i alt 18 sekretærer beskæftiget ved Ortopædkirurgien i Farsø. I Farsø er vi specialister, når det drejer sig om indsættelse af kunstige hofte- og knæled, operationer i skulder og albue samt håndkirurgi. Vi er en af landets største afdelinger inden for disse specialer. Ydermere varetager vi også sårkirurgi og -behandling. Vi har en operationsproduktion på over 2000 operationer årligt.\nVi har i Farsø vores eget forskningsteam, og der er konstant aktiviteter inden for forskning og kvalitet. Sekretærerne er en vigtig medspiller i forhold til forskningsaktiviteten. Derudover behandler vi også tilskadekomne patienter fra Himmerland og Hanherred på vores døgnåbne skadestue.\n• Koordinering af patientforløb i ambulatorium og på sengeafsnit med bestilling af røntgen, blodprøver og diverse kliniske undersøgelser\n• Tæt samarbejde med plejepersonale og læger i ambulatoriet og på sengeafsnittet\n• Telefonkontakt til patienter og øvrige samarbejdspartnere\n• Skrivning af journalnotater, operationer og epikriser på både indlagte og ambulante patienter\n• Registrering af ydelser på tværs af faggrænser samt indberetning til kvalitetsdatabaser\n• En travl klinik, der er udviklings- og omstillingsparat\n• Et sekretariat, hvor teamsamarbejde og tværfaglighed er i højsædet\n• Et spændende og varierende job, hvor du er med til at skabe resultater sammen med dygtige og engagerede kolleger i et godt socialt miljø og med god faglig sparring\n• Har en godkendt lægesekretæruddannelse\n• Har erfaring som lægesekretær\n• Er ambitiøs og yder dit bedste med en løsningsorienteret indstilling til samarbejdet og hverdagens udfordringer\n• Motiveres af at løse opgaver til gavn for patienterne og det tværfaglige samarbejde\n• Er en fagligt dygtig sekretær, der har godt kendskab til IT og vægter god registreringspraksis\n• Er stabil, selvstændig, ansvarsbevidst og nytænkende\n• Er god til at koordinere/prioritere dine opgaver og få tingene til at lykkes\n• Har en positiv tilgang til opgaveløsningen og er ansvarsbevidst, fleksibel og omstillingsparat\nYderligere oplysninger om stillingen kan indhentes hos ledende lægesekretær Susanne Holm Christensen, suhc@rn.dk eller tlf. 51821109\nAnsøgningen sendes via mail til ledende lægesekretær Susanne Holm Christensen på mailadressen suhc@rn.dk. Skriv i emnefeltet ”Ansøgning lægesekretær”.\nAnsøgningsfrist mandag den 12. februar 2018 kl. 10.00\nAnsættelsessamtaler vil finde sted den 15./16. februar 2018


Joseph Harrison, skribent på Thisted Turist\nSeptember 30, 2019 Joseph Harrison\nSelv efter oprydning gik du på en eller anden måde glip af en stænkahornsirup på køkkenbenken. Nu er der hundrede små kroppe, der er opkøbt fra bagdøren til bordpladen, i vente med angst på muligheden for at tage en dukkert i den nu overfyldte, sukkerpulje.\nEr der sukkermyrer i dit køkken? Og hvad er den bedste måde at slippe af med sukkermyrer? Hvis disse lyder som spørgsmål, du har stillet dig selv før, skal du læse videre.\nER DET EN SUKKEMYR, ELLER ER DET EN SUKKERMyr?\nNæsten enhver myr, der tiltrækkes af sukker, kaldes ofte en sukkermyr. Men det er som at kalde alle mennesker, der spiser grøntsager, vegetarer. Faktisk er der en type myre, der kaldes ”bundet sukkermyr.” Denne art findes kun i Australien og har en særlig tiltrækning mod sukker. Der er dog ganske mange myrer med en sød plet til slik.\nLYGTER SUKKEMYRKE SUKKER?\nSukker indeholder mange kulhydrater, et vigtigt næringsstof for alle dyr. Myrer, der tiltrækkes af sukker, kan dog også forbruge andre ting. Dette inkluderer fedt, proteiner (opnået ved at spise andre insekter) og endda plantepollen.\nHVORDAN FÅR JEG EN SUKKER ANT-INFESTATION?\nMyrer har omkring fire til fem gange flere lugtreceptorer end andre insekter. En sulten maur på jagt efter kulhydrater kan hurtigt snuse et måltid ud. Selv spormængder mad, der blev udeladt i tællere eller gulve, kan være nok til at lokke et spor af myrer ind i dit hjem.\nHVORDAN FÅR DU LIDT AF SUKKEMYRER?\nBeslutning om, hvordan man slipper af med sukkermyrer i køkkenet, eller hvordan man slipper af med sukkermyrer i hjemmet, kan være så simpelt som at oprette en forebyggelsesplan eller væsentligt mere kompleks. At finde ud af, hvordan man dræber sukkermyrer, kan være en endnu større udfordring. Da du kan slippe af med sukkermyrer i hele huset, kan kræve en anden strategi, end når du prøver at slippe af med sukkermyrer i køkkenet, lad os se på disse to spørgsmål hver for sig.\nBrug ikke let nogen form for gift i dit hjem. Det kan forårsage alvorlig skade på dig og dine kære, når de ikke anvendes korrekt. Det er derfor, at det at bruge en skadedyrsbekæmpelse, der ved, hvordan man bruger musegift korrekt, er dit bedste handlingsforløb, hver gang. Ring til Terminix i dag for at finde ud af, hvordan du hjælper med at holde din familie sikker og gnaverfri.\nSe de bedste metoder der er at finde\nHvordan forhindrer du sukker myrer i køkkenområder?\nMyrer, der findes et sted i køkkenet, trækkes sandsynligvis ind af mad. Start med en ren skifer for at få dette problem under kontrol. Giv dit køkken en grundig rengøring. Kast gammel mad ud, rengør ovnens toppe, fej bag store genstande og smid alt affald. Kontroller også skraldespanden, og rens eventuelt snavs. Hvis dit antiproblem vedvarer, er der andre tip til fjernelse af myrerbekæmpelse, der er værd at overveje.\nHvordan forhindrer du sukker myrerbekæmpelse i husområder uden for køkkenet?\nHvis du har opdaget myrerbekæmpelse uden for dit køkken, er det tid til at lave noget undersøgelsesarbejde. Hvis du lokaliserer en anden madkilde, der trækker myrerbekæmpelse (f.eks. En resterende candybar, der er skubbet i sofaen eller en hemmelig stang af frugt tygges under sengen), finder de samme rengøringsregler anvendelse. Hvis du ikke kan finde en kilde, kan du dog have at gøre med en anden type maur. Der er et par mærkelige ting, der tiltrækker myrerbekæmpelse. Der er også mange forskellige myrearter. Måske er den mest bekymrede tømrermyrer. Hvis du finder myrer i nærheden af områder med vådt eller beskadiget træ, kan du overveje at kalde en skadegører.\nHvad dræber sukker myrer?\nDer er en række hjemmemedisiner og produkter, der ikke er købt, som lover at dræbe sukkermyrer. Mange af disse produkter er imidlertid ikke sikre at håndtere. En af de bedste løsninger til håndtering af et skadedyrsproblem er at ringe til en skadedyredirektør, der kan hjælpe dig med at vurdere, hvilke problemområder i dit hjem der skal løses.\nAt opdage en infektion af sukkermyrer behøver ikke at betyde slutningen på pandekage Morgenmad. Bare husk at rydde rester af sirup, undersøge eventuelle ikke-madrelaterede myreproblemer og nå ud til en professionel for at få hjælp, når du har brug for det.\nJune 22, 2018 Joseph Harrison\nHundefoder er ikke mands bedste ven, men det er hunden. Hunden har igennem tiden været vores loyale følgesvend. Netop på grund af titlen som mandens bedste ven har din hund fortjent at få det bedste foder.\nFor din hunds foder er den eneste kilde til næring. Derfor skal der kræses om kvaliteten. Forestil dig at du fik det samme mad hver evig eneste dag. Det ville være en trist tilværelse hvis ikke maden var af en høj kvalitet.\nHundens mave og stofskiftesystem fungerer i store træk som menneskets. Den indtager fødevarer for herefter at nedbryde dem og udnytte de forskellige næringsstoffer såsom protein, fedt samt kulhydrater og omsætte dem energi.\nHunden bruger eksempelvis protein fra hundefoderet til at opbygge muskler og den bruger kulhydrater til energi. Derfor har din hund krav på at få en god kvalitet foder af hensyn til dens trivsel.\nGod hundefoder kan spare dig penge i det lange løb\nDin hund skal lejlighedsvis til dyrlægen for et almindeligt check up. Men du kan forlænge tiden imellem hver check up hvis du sørger for at din hund har en god foderstand. Ved at bruge et højkvalitetsprodukt så sikrer du at din hund får de essentielle vitaminer og mineraler den har brug for. Ved at dække det behov eliminere du behovet for ekstra dyrlæge besøg på grund af manglende vitaminer.\nVarier din hundsfoder\nHunde er som mennesker og derfor kan de let blive træt af det samme foder dag efter dag. Derfor kan det være en god idé at variere maden. Du behøver ikke at skifte mærke for at skifte smag. De fleste større mærker såsom dem som Dyrenesnetto sælger har flere forskellige smagsvarianter. Ved at vælge en anden smagsvariant i samme mærke sikrer du det samme høje næringsindhold til din hund.\nHusk at skifte gradvist\nDet er meget vigtigt at hensyn til din hunds trivsel at du skifter gradvist når du skifter mad også selvom det kun er smagen du ændrer. For din hunds mave er paradoksalt hvad det angår. Hunden kan spise råt kød, som er over dato, men at skifte foder pludseligt kan de ikke tåle.\nSå en god regel er at foretage skiftet over en uge\nNår du skal skifte hundefoder, så gør det over en uge. Så tager du 1/7 af det nye og 6/7 af det gamle og dagen efter tager du 2/7 af det nye hundefoder og 5/7 af det gamle og sådan fortsætter du ugen ud. Når ugen er omme kører du udelukkende på det nye foder og din hunds mave vil have vænnet sig til det gradvist.\nHundefoder af god kvalitet kan ses på pelsen\nEt af de steder det er tydeligt at kvalitetsfoder har sin berettigelse er når man kigger på sin hunds pels. For bruger man et lavkvalitetsprodukt vil pelsen oftest virke mat. Skifter man til et kvalitetsprodukt vil det hurtigt kunne ses blandt andet på en blankere pels og en pels hvor farverne er mere kraftige.\nMay 23, 2018 Joseph Harrison\nI Danmark er vi gode til at markere festlige begivenheder. Der er meget at feje, synes vi, og det gør vi også. Vi markerer højtider, mærkedage og lignende på alle mulige forskellige måder. Ved juletid og påsketid pynter vi op i vores hjem og i gadebilledet. Vi mødes med familie og venner og laver lækker mad og drikker alkohol. Vi er også rigtig gode til at give hinanden gaver, holde fridage eller tage på ferier, når helligdage lukker ned for skoler og for arbejdspladser. Altid handler det på den ene eller den anden måde om at være sociale.\nMen en af de ting, som vi rigtig ofte bruger til at markere de særlige dage eller perioder, er en flagstang. En flagstang er egentlig bare en stang, som man hejser det danske flag, dannebrog, op i. Men for os danskere betyder en flagstang med et hejst flag meget mere end bare det. Det er nemlig en offentlig markering af, at der er noget at fejre. Vi forbinder rigtig ofte et hejst flag med en fødselsdag, men der kan være mange flere grunde til at hejse flaget end bare dette.\nFlagstang i haven eller på institutionen\nFor danskerne betyder dannebrog noget helt særligt. Det er ikke bare et tilfældigt flag, som er blevet designet for nogle hundrede år siden. Flaget har nemlig en helt særlig historisk betydning, idet det ifølge traditionen faldt ned fra himlen under et vigtigt slag som en gave fra Gud. Det er derfor heller ikke et symbol, som vi behandler uden omtanke. For eksempel må flaget helst ikke røre jorden, heller ikke når man hejser det op i flagstangen. Og når nogen flager, så tager vi det alvorligt og ved, at der er en virkelig vigtig begivenhed under opsejling.\nEn flagstang kan man finde rigtig mange forskellige steder rundt omkring i det danske landskab. Det mest typiske sted er helt klart i de danske hjem. Her står flagstangen typisk i forhaven eller baghaven, hvor man kan se den både på og uden for grunden. Men den kan også sagtens ses på en række institutioner, som for eksempel skoler og gymnasier. Her hejses flaget på mærkedage, for eksempel når elever bliver studenter eller har deres afsluttende eksamen. Flagstænger hele landet over bruges også til at markere helt særligt begivenheder, for eksempel nationale helligdage eller dronningens fødselsdag.\nHer kan du købe en flagstang\nFlagstænger er typisk ganske store. De er derfor ikke produkter, som man bare lige går ned i den lokale brugs for at købe og derefter slæbe med hjem under armen. Men hvor finder man dem så, hvis man gerne vil kunne markere, når noget skal fejres? Et rigtig godt bud er internettet. Her er der mange hjemmesider, hvor der forhandles både flag og stænger. Man kan vælge mellem en række højder og størrelser og dermed finde den stang, som passer allerbedst til ens have og ens egne behov. Hjemmesiderne kan findes ved en søgning på internettet.\nMay 15, 2018 Joseph Harrison\nBrænde er billigere end før, da der er kommet flere udbydere, som sælger brænde til danskerne. Derudover er vi blevet bedre til at plante skove, efter der er kommet støtte til plantning af disse.\nDette giver igen et større udbud af brænde, når der skal ryddes op i skovene. Dette kommer de danske forbrugere til gode via billigere priser på træ. Dette er glædeligt for alle dem, som bruger træ til at fyre op med.\nDu kan dermed spare en del penge på varmeregningen, som du så kan bruge på alt muligt andet godt. Det er altid sjovere at bruge pengene på sjov og hygge, end at bruge dem på at varme dit hus op.\nMange slags brænde\nBrænde er dog ikke kun træ, der er mange andre slags brænde, når man ser på møder at opvarme sin bolig. Der er også de populære træpiller, som godt nok er fremstillet af træ, men som er lavet i industrien.\nEllers er der også biobrændsel, hvilket har vundet meget frem de seneste år. De fleste bruger dog stadig den gode gamle brændeovn, hvorfor almindelig brænde af træ stadig er danskerne foretrukne måde til at fyre op i stuen.\nDen gode gammeldags slags brænde af træ har også noget rigtigt hyggeligt over sig, hvilket giver en god livsværdi. Der er ikke noget hyggeligere end at sidde foran pejsen og fyre op med noget dejligt velduftende brænde, og ellers mærke varmen spreder sig i hele huset. Så er det jo bare en bonus, at man har fået dette brænde billigt.\nBrændeovn er dansk hygge\nVi danskere er verdensmestre i disciplinen hygge. Faktisk kommer folk fra mange steder i verden for at lære af os, og vores helt specielle hygge. Faktisk er hygge blevet et officielt ord på flere andre sprog, hvor man så lader sig inspirere af danskernes levemåde.\nOg når vi danskerne skal tænke på hygge, så er der ikke noget bedre end at fyre om med noget godt brænde i en gammeldags pejs, og så ellers samle familien og kigge ind i flammerne. Der er noget ganske beroligende og dejligt ved dette, som muligvis kan dateres tilbage til vores forfædre, som sad foran bålet sammen.\nDet hyggelige ved en brændeovn er nok også grunden til, at så mange stadig vælge af fyre med brænde i Danmark. Vi har nemlig god og billig fjernvarme, men alligevel er det bare noget helt andet.\nI sær folk som bygger sommerhuse vælger at bygge en pejs i deres nye hus, da sommerhuse er lig med hygge og glæde. Dog vælger folk i nye huse dog også at bygge med brændeovn, og så har de bare brændeovnen som en ekstra hyggekilde til varme.\nNogle af dem som vælger at bygge hus med brændeovn i dag vælger så en biopejs, men de fleste vælger altså stadig den gode gamle brændeovn. Skal du bygge hus, så gør dig nogle tanker om at skabe et hyggeligt miljø, det vil du blive glad for. Og her i pejsen det oplagte valg.


Uforpligtende tilbud på rydning af dødsbo i Hillerød | Antika\nRydning af dødsbo i Hillerød\nSiden 1999 har Antika foretaget rydning af dødsboer i Hillerød. Antika er aktive på hele Sjælland og er ofte i stand til klare al praktikken omkring rydning af dødsboet på meget kort tid. Dermed er du fri til at bruge krafterne andetsteds, hvor der er mere behov for din tilstedeværelse, for der er helt sikkert rigeligt at se til.\nAntika giver et uforpligtende tilbud på køb og rydning af dødsbo i Hillerød. Det tager os cirka en halv time at gennemgå dødsboet sammen med dig og fastsætte en pris for den samlede rydning. Når aftalen er indgået, går der som regel ikke ret lang tid, før Antika rydder dødsboet og ligeledes sørger for, at det efterlades i en pæn stand. Der er også mulighed for rengøring af dødsboet, såfremt I ønsker det.\nAntika er garant for konkurrencedygtige priser ved køb og rydning af dødsboer i Hillerød.\nOmhyggelig rydning af dødsboer i Hillerød\nHvis du bestemmer dig for, at Antika er den rette til at rydde et dødsbo i Hillerød, laver vi sammen en kontrakt, som er din sikkerhed for, at rydningen sker inden for det aftalte tidsrum og til den fastsatte pris. Alle øvrige detaljer vedrørende rydningen noteres i kontrakten. Disse detaljer handler typisk om, hvad der skal ske med loft/kælderrum, have, skur, garage, faste tæpper, gardiner og lign, lamper, hårde hvidevarer, evt rengøring mv. På denne måde bliver alt aftalt og skrevet ned.\nAntika behandler dødsboet med stor grundighed, og vi sørger for en kortfattet og effektiv proces med at få afhændet de enkelte dele af indboet til rette sted.\nDavid er aktiv på hele Sjælland i forbindelse med rydning af dødsboer. Ud over Hillerød er Antika også tilgængelig alle andre steder på Sjælland, f.eks. Kastrup, Skodsborg, Værløse, Allerød og København.\nØnsker du, at Antika skal være din samarbejdspartner, så kontakt David på telefon 26 17 96 63. Han er til rådighed fra kl. 7 til 22 alle ugens dage. Antika ser frem til at hjælpe dig med rydning af dødsboet!


Billig Billeje Sumburgh Lufthavn Shetland Islands (LSI) - Hertz, Avis, Sixt, Thrifty\nHjemmeside » Det Forenede Kongerige » Sumburgh Lufthavn Shetland Islands\nBilleje i Sumburgh Lufthavn Shetland Islands\nBeliggende på den sydlige spids af Shetlandsøerne nordøst for det skotske fastland, ankommer besøgende til denne del af verden normalt via Sumburgh Shetlandsøerne Islands airport. Dette er et område af intens naturlige skønhed og før de forlader, mange besøgende tage sig tid til at opspore Biludlejning på Sumburgh Shetland Islands airport.\nBestående af en enkelt terminal bygning, Sumburgh Shetland Islands airport serveres primært af Flybe og Loganair. Disse luftfartsselskaber tilslut passagerer til destinationer som Aberdeen, Glasgow, Edinburgh og Inverness, som alle er forbundet til en lang række destinationer rundt om i verden som London, Paris og Moskva.\nPå grund af sin lille størrelse giver Sumburgh Shetland Islands airport onmly passagerer med et begrænset antal tjenester og faciliteter. Mens bekvemmeligheder såsom baby skiftende, billig biludlejning i Sumburgh Shetlandsøerne lufthavn og telefoner kan findes i hele terminal bygningen, er der ingen finansielle tjenesteydelser her. Passagerer vil imidlertid også finde en lille café og kiosk til deres brug.\nBesøgende, der kan lide at bruge offentlig transport for at komme rundt finder deres indstillinger, temmelig begrænset i denne del af verden. Men der er en regelmæssig busforbindelse til byen af Lerwick der kører og en række taxier ofte vente udenfor hovedindgangen. Passagerer, der ønsker at fuldt ud at udforske Shetlandsøerne vil også kunne gøre så der er et godt udvalg af tilgængelige Biludlejning på Sumburgh Shetland Islands airport.\nLerwick (32,3 km)\n22 Commercial Road, 22 Commercial Road, Lerwick, Ze1 0lx\nTingwall Lufthavn (35,3 km)\nBolts Car Hire, Shetland, Ze2 9xj


Mig Eller Hunden Hørsholm\n28.04.2016 mig eller hunden Hørsholm 0 comments\nDet er mig eller hunden! Denne serie er i øjeblikket ikke tilgængelig på TV 2 PLAY.: /. Vi anbefaler i stedet. Billede for Dagens mand. Dagens mand. 9 sæsoner Mangler: hørsholm. Af Kirsten Maxen, advokat, Ved Højmosen, Hørsholm, og med advokatkontor på Hunden var måske en Leonberger eller lignede blanding på ca. De kom løbende bagfra og ville hver sin vej rundt om mig med det resultat. Køb og salg af Det Er Mig Eller Hunden i Fisher-Price på DBA. Aktivitetslegetøj, Laugh & learn syngende hund, 12 til 23 måneder, Rigtig . Hørsholm.\nRobespierres: Mig eller hunden Hørsholm\nMig eller hunden Hørsholm Send venligst oplysninger til nævnte mail. Under 50g : 8kr. Med TV 2 PLAY Live får du TV 2, NEWS, Zulu, Charlie, Fri og SPORT. Det store vinduesparti i gangens facade var blevet smadret, og tunge fødder trådte knasende hen over skårene. Om ambitionerne rækker mod en jagthund, der kan gå på prøver, eller blot være en god lystrende jagtkammerat, om familiehunden skal kunne opføre sig ordentligt - alle kan du få trænet hos mig. Vi var stadig ikke i stand til at genaktivere dit abonnement. Ligger den og flyder i møblerne?\nKønsroller gratis netdating Fra hjem uden røg. Det var lige noget, der passede Junie B, men ikke noget, der hjalp specielt meget på familieidyllen. Hundetræning Om min træning. Om ambitionerne rækker mod en jagthund, der kan gå på prøver, eller blot være en god lystrende jagtkammerat, om familiehunden skal kunne opføre sig ordentligt - alle kan du få trænet hos mig. Se hvordan du sparer tre måneders Plusmedlemskab her Victoria Stilwell er professionel hundetræner og kendt fra sine TV-udsendelser.\nNETDATING GUIDE BILLUND 475\nMig eller hunden Hørsholm Manden stoppede først, da jeg råbte, at han skulle, mens jeg lå på jorden. Han bemærkede mit specielle navn og min e-mail adresse. Tøjdyr, Hund der kan synge og snakke. Du kan vente med at opsige dit abonnement frem til to dage før fornyelsesdatoen, og på den måde få glæde af hele din gratis prøveperiode. Fyren river sig løs, flygter ud af bussen og skvatter over en skraldespand. Se TV 2 på farten, når det passer den offentlige sektor datin.\nKVINDENS G PUNKT PARTNER MED NIVEAU 411\nFind den billigste pris på Det er mig eller hunden og køb bogen online. Mangler: hørsholm. Den populære, britiske hunde -træner Victoria Stilwell er klar til at begive sig ud på nye redningsaktioner for at genoprette ro og orden hos en Mangler: hørsholm. Af Kirsten Maxen, advokat, Ved Højmosen, Hørsholm, og med advokatkontor på Hunden var måske en Leonberger eller lignede blanding på ca. De kom løbende bagfra og ville hver sin vej rundt om mig med det resultat.\nStory-time❤hvordan min hund mistet øjet❤\nKan man blive gravid lige før menstruation Gribskov\nManglende sædafgang farmerdating\nBenn q holm russiske kvinder dating\nModne damer gratis senior date 40


Vandreservoirer - GPA\nHjem / Forsyning / Vandreservoirer\nRørledninger og betonbeskyttelse til vandreservoirer\nEt vandreservoir er et samfundskritisk anlæg, hvilket stiller store krav til såvel sikkerhed som kvalitet, uanset om det gælder renovering eller nybyggeri. Vi har et komplet system af produkter til håndtering af drikkevand og en unik betonbeskyttelse, som sikrer vandkvaliteten, samtidig med at det øger både levetiden og driftssikkerheden markant.\nUnik betonbeskyttelse til vandreservoirer\nDet er ikke usædvanligt, at der opstår problemer med betonen i et vandreservoir. Efterhånden som årene går, rammes overfladerne af korrosiv nedbrydning og mekanisk slitage, hvilket i det lange løb risikerer at påvirke vandkvaliteten. Det fører også til høje reparationsomkostninger, lange driftsafbrydelser og en kortere levetid på anlægget. En effektiv måde at beskytte betonen på er at montere en såkaldt betonbeskyttelsesliner. Den kan enten støbes ind i forbindelse med opførelse af vandreservoiret eller eftermonteres ved renovering. Vi har mange års erfaring med denne type produkter og applikationer, vi kan tilbyde betonbeskyttelseslinere til såvel indstøbning som eftermontering. Linerne er fremstillet af blå PE80 og er godkendt til drikkevand.\nLinere til både indstøbning og eftermontering\nVores betonbeskyttelsesliner til indstøbning i drikkevandsreservoirer hedder Hydro+. Den unikke konstruktion med 420 forankringspunkter/m² på bagsiden gør materialet ekstremt modstandsdygtigt over for udtrækningskræfter, og det kan klare op til 82 ton/m². Lineren indsættes i armeringen før støbning ved hjælp af elektrisk ledende PE100 tearoff-profiler og fastbindes i henhold til vores anbefalinger. HYDROCLICK er vores betonbeskyttelsesliner til eftermontering. Her monteres de elektrisk ledende PE100 skinner i den eksisterende konstruktion, og derefter klikkes lineren fast. Både Hydro+ og HYDROCLICK tåler klorering op til 3 ppm og kan let rengøres ved højtryksspuling. Efter montering udføres en første gnisttest før svejsning, derefter ekstrudersvejses og gnisttestes alle samlinger for at garantere, at tanken er tæt. Vi anbefaler altid, at svejserne er uddannet iht. EWF-581/EN13067 og har et gyldigt certifikat. Om nødvendigt kan vi naturligvis tilbyde et certificerende kursus i tråd- og ekstrudersvejsning.\nKomplet system med rør og indstøbningsdele\nForuden betonbeskyttelseslinere har vi et komplet udvalg af både standard- og specialprodukter til håndtering af vandet indefra og ud til vandreservoiret, f.eks. PE100-RC rør, rørbærer, rørophæng og rørgennemføringer, men også forskellige indstøbningsdele såsom indstøbningsmuffer og indstøbningsflanger. Vi kan endvidere levere Link-seal koblinger til syrefaste og PVC-rør. Vi anbefaler dog PE100-RC rør, eftersom disse er godkendt til drikkevand (DK-VAND) og effektivt kan svejses sammen med betonbeskyttelseslineren, eftersom det er samme type materiale.


Tilbage Til Skole er den tredje nominerede innovation, du kan møde i podcast-serien 'Hvem ta'r prisen?'. Hør podcasten her.\nFoto: NYT SAMMEN BEDRE-prisen er Danmarks første nationale innovationspris for den offentlige sektor. Tilbage Til Skole er en af fire nominerede innovationer.\nHvordan hjælper man børn og unge mennesker med psykiske vanskeligheder og stort skolefravær tilbage til skolen og en almindelig hverdag med deres klassekammerater?\nI Børne- og Ungdomspsykiatri Odense gør man det ved at arbejde tæt sammen med barnet eller den unge, familien, skolen og andre fagligheder, som er involveret i det unge menneskes trivsel.\nTilbage Til Skole er et 6 måneders forløb udviklet i Børne- og Ungdomspsykiatri Odense i tæt samarbejde med Odense Kommune.\nDen tredje nominerede\nDet er den tredje nominerede innovation til NYT SAMMEN BEDRE-prisen, du kan møde i COI's nye podcast-serie 'Hvem ta'r prisen?':\n"Når et system, som i dette tilfælde psykiatrien, er ved at runde deres opgave af, og et andet system skal tage over, er der en overgang, som kan udfordre i forhold til at få givet bolden videre. Og det er der, vi er på," siger Hanne Holm, socialrådgiver ved Børne- og Ungdomspsykiatri Odense, Region Syddanmark.\nI tredje afsnit kan du møde hende og en forælder til en af de elever, der har været igennem et Tilbage Til Skole-forløb. Du kan også møde elevens klasselærer.\nDu kan også senere høre en reportage fra Innovationsdagen den 5. september i Horsens, hvor vinderen bliver kåret. Læs mere og tilmeld dig her.