Skat.dk: Grundværdiansættelse og godkendelse af nedslag for ekstrafundering\nGrundværdiansættelse, nedslag, ekstrafundering, genoptagelse, fradrag, forbedringer\nVed en 5-etagers ejendom med kælder fandt Landsskatteretten ikke, at vurderingen af nedslag for ekstrafundering kunne ske på baggrund af den dagældende SBI-anvisning. Det fandtes endvidere ikke tilstrækkeligt dokumenteret, at posten "ekstrafundering og pilotering" i byggeregnskabet uden yderligere specifikationer nødvendigvis var sammenfaldende med størrelsen af de udgifter, som efter vurderingsloven berettiger til et nedslag for ekstrafundering som følge af jordens beskaffenhed. Repræsentanten havde derudover vedlagt et oversigtskort over foretagne boreprøver uden yderligere beskrivelse af de foretagne funderingsarbejder.\nEndelig bemærkede retten, at der var tale om påstand om nedslag af mindre størrelse, sammenholdt med grundværdiansættelsen. Retten skønnede, at et eventuelt nedslag af den påståede størrelse selv efter fremskrivning til genoptagelsesårerne ville ligge indenfor skønsusikkerheden ved ansættelse af grundværdien i det omhandlede genoptagelsesår.\nSkatteforvaltningsloven § 33\nVurderingsvejledningen 2012-2, afsnit C.1\nKlagen vedrører grundværdiansættelsen for så vidt angår godkendelse af nedslag for ekstrafundering. Klagen vedrører endvidere genoptagelse af fastsættelse af fradrag for forbedringer i vurderingsårene 2001, 2002 og 2004.\nVurderingsankenævnet har givet afslag på genoptagelse af fradrag for forbedringer, og har desuden ikke godkendt af nedslag i grundværdien for ekstrafundering.\nSKAT pålægges at genoptage vurderingen pr. 1. januar 2001, 1. januar 2002 og 1. oktober 2004, jf. § 17, stk. 4 i forretningsorden for Landsskatteretten.\nDet fremgår af sagen, at ejers forrige repræsentant R1 den 29. april 2005 indsendte anmodning til SKAT (masseanmeldelser for flere ejendomme) om ansættelse af fradrag for forbedringer fra og med vurderingen pr. 1. januar 2001.\nDen 15. august 2005 fremsendte R1 opgørelse samt specifikationer over fradrag for forbedringer, vedlagt kopi af byggeregnskab i form af Boligministeriets skema 3 (godkendelse af den endelige anskaffelsessum efter byggeriets færdiggørelse) af 24. oktober 1979:\n"På vegne af grundejeren, skal jeg herved anmode Vurderingsmyndigheden om at ændredet fastsatte fradrag for forbedringer i overensstemmelse med lov om vurdering af landets faste ejendomme af 03.09.2002 § 17 og § 18, samt landsskatterettens kendelser af 24. marts 1986 og 28. februar 2002. Kapitel 4 i Vurderingsprincipperne, vurderingsvejledningen samt forannævnte bidrager til den vedlagte specifikation af fradragsretten.\nForhøjelsen af fradrag for forbedringer bedes foretaget med virkning 5 år tilbage jf.\nSkattestyrelseslovens § 35 stk. 1 pkt. 1 og 2."\nHeraf fremgår det også at grundudgravning påbegyndtes den 25. oktober 1977 og byggeriet afsluttedes den 15. december 1978. Endvidere blev vedlagt kopi af skøder i forbindelse med overdragelsen.\nGrundenes samlede areal udgjorde ved købet 3.707 m², heraf vej 508 m², approbation den 6. oktober 1981 til 2.588 m². Iflg. BBR er der på ejendommen opført 3 bygninger i 1978.\nDer findes ikke nogen lokalplan for området.\nVurderingsmyndighedens traf følgende afgørelse af 27. oktober 2006, hvor der blev givet afslag på genoptagelse:\n"De har i breve af 29. april 2005 og 15. august 2005 på vegne af grundejerne anmodet om genoptagelse af vurderingen som følge af manglende ansættelse af fradrag for forbedringer. De anmoder om at vurderingerne ændres til 5 år tilbage.\nSKAT Ejendomsvurderingen kan ikke imødekomme Deres anmodning. Vi mener ikke der er fremlagt oplysninger som kan begrunde en genoptagelse af vurderingen efter skatteforvaltningsloven § 33 stk. 2.\nGrunden udgør en størrelse på 2.588 m2. Af de medsendte skøder fremgår det at grunden tidligere har været bebygget. Det fremgår også at ejendommen bestod af fire matrikler som siden hen er blevet sammenlagt. Det skønnes derfor at der er sket byggemodning på grunden i forbindelse med opførslen af de ejendomme som er nævnte i de medsendte skøder.\nUnder visse betingelser skal vi ved vurderingen give fradrag i grundværdien for forbedringer, der bevirker en stigning i grundværdien. Fradraget kan gives, hvad enten forbedringerne består i kapitalanvendelse eller i ejers arbejde.\nVi mener ikke at det arbejde som er foretaget på grunden i forbindelse med opførslen af byggeriet har bevirket en stigning i grundværdien. Kravet om, at forbedringerne skal medføre en stigning i grundværdien betyder, at der kun kan gives fradrag for forbedringer, hvis forbedringerne medfører en stigning af værdien afgrunden i ubebygget stand.\nSom regel gives der kun fradrag for udgifter, der vedrører arbejder uden for grunden.(...)\nEn anmodning om genoptagelse af ejendomsvurdering behandles efter § 33, stk. 2 i Skatteforvaltningsloven. I henhold til denne kan ejere få ændret en ansættelse af en fast ejendom, såfremt man senest den 1. maj i det 4. år efter vurderingsårets udløb fremlægger oplysninger af faktisk eller retlig karakter, der kan begrunde ændringen. Der er derfor ikke hjemmel til at genoptage tidligere end 2001."\n"Nedslag for ekstrafundering og pilotering.\nVurderingsankenævnet finder at der kan ske genoptagelse jf. skatteforvaltningsloven § 33 stk. 2 vedrørende ekstrafundering jf. afgørelse fra Landsskatteretten den 13. oktober 2009. På grund af den store tidsforskel fra vurderingsmyndighedens oversendelse af klagen til vurderingsankenævnet, behandles punktet i nævnet frem for at tilbagesende den til fornyet behandling i vurderingsmyndigheden.\nDer foreligger ikke en geoteknisk rapport på ejendommen der kan dokumentere jordbundsforholdene.\nNævnet finder ikke at det er dokumenteret eller sandsynliggjort, at jordbundsforholdene på ejendommen er af sådan beskaffenhed, at en normal udnyttelse af grunden kræver ekstrafundering/pilotering, hvorfor der ikke gives nedslag i grundværdien for ekstrafundering/pilotering, jf. vurderingslovens § 13. Der er endvidere henset til, at ejendommen er opført med fuld kælder, hvorfor den afholdte udgift betragtes som hørende til byggeriet."\nDer er ikke godkendt fradrag for udgifter til interne veje, parkeringspladser, stianlæg, fællesarealer og grønne områder, kloakforsyning, vandforsyning, fjernvarmeforsyning, forsyningsanlæg, stikledninger samt projektering og tilsyn, jf. dagældende bestemmelser i vurderingslovens §§ 17 og 18.\n"Nævnet bemærker, at der er tale om ny bebyggelse på en allerede tidligere bebygget grund, der er beliggende i et mange år gammelt og fuldt byggemodnet område. Bebyggelsen ligger ud mod gaden med direkte adgang.\nDe foretagne foranstaltninger inde på grunden, kan ikke betragtes som et hovedanlæg. Jf. kendelse fra LSR af 24. juli 2007. Den kendelse af 17. december 2008 der henvises til af R1, omhandler bygninger på areal, hvor ikke alle har direkte adgang til en ekstern vej.\nVurderingsankenævnets anser, at der ved de nye bygninger ikke er foretaget foranstaltninger af materiel karakter, som må antages at have øget handelsværdien af grunden i ubebygget stand. Endvidere anser nævnet ikke, at der af det indsendte materiale fremgår udgifter, der kan henføres til foranstaltninger foretaget uden for grunden, som forbedrer grunden i ubebygget stand, jf. vurderingslovens § 17 og 18.\nNævnet anser at udgifterne jf. det fremlagte byggeregnskab, alene er udgifter der kan henføres til selve byggeriet.\nI R1 indsigelse over det fremsendte forslag henvises til LSR-kendelse af 4. november 2009 (07-02394) vedrørende Peter Bangsvej 21-25, Frederiksberg.\nAf kendelsen fremgår det, at Retten ikke finder, uanset ejendommen tidligere har været bebygget, og der allerede var etableret forsyningsledninger i området, at dette ikke udelukker at en del af de afholdte udgifter kunne anses at vedrøre foranstaltninger der berettiger til fradrag for forbedringer. Retten havde bl.a. lagt vægt på, at en del af arealet var nyudstykket, samt at ikke alle bygninger har direkte vejadgang.\nNævnet finder, at denne kendelse kan sammenlignes med kendelsen af 17. december 2008. Hvorimod, at den kendelse nævnet har lagt til grund ved vurderingen, er kendelsen af 24. juli 2007, hvor denne ejendoms bygninger er beliggende med facade ud mod vejens fortov, benævnt randbebyggelse, som også er tilfældet for den påklagede ejendom.\nNævnet stadfæster herefter SKAT's afslag på genoptagelse, da der ikke er fremlagt oplysninger af faktisk eller retlig karakter, der kan begrunde ændringen. Jf. skatteforvaltningslovens § 33 stk.2."\nVurderingsankenævn København har den 8. juni 2011 fremsendt følgende udtalelse til klagen ved Landsskatteretten:\n"Fradrag for forbedringer:\nNævnet har ingen bemærkninger til dette punkt.\nI forbindelse med Vurderingsankenævnets høring af sagen har klager ikke fremsendt den geotekniske rapport. Ved klagen til Landsskatteretten ses dele af den geotekniske rapport at være indsendt. De fremsendte dele af rapporten indeholder ikke den geotekniske konklusion på, om der er et behov for ekstrafundering for det projekterede projekt.\nGrundværdien ansættes efter vurderingslovens § 13, stk. 1, og udgør grundens handelsværdi i ubebygget stand under hensyn til beskaffenhed, beliggenhed og til en i økonomisk henseende god anvendelse.\nFor grunde til bebyggelse, spiller navnlig bundforholdene (jordens bæreevne) en rolle. Såfremt bebyggelse på et areal kræver ekstrafundering, pilotering eller andre særlige foranstaltninger, vil arealets værdi være reduceret i forhold til arealer, hvor sådanne foranstaltninger ikke er nødvendige.\nI klagen til Landsskatteretten henvises der til, at det af s 129 i Statens Byggeforskningsinstituts SBI-anvisning 181 vedrørende fundering af mindre bygninger fremgår, at normalfundering antages at bestå af et fundament under ydervæggene ført 0,9 meter under eksisterende terræn og af en gulvkonstruktion/terrændæk umiddelbart under muldlaget, dvs. ca. 0,3 meter under terræn.\nDet fremgår endvidere af samme anvisning at: "Det betragtes således som ekstrafundering hvis AFRN for gulvet er beliggende mere end 0,3 m under eksisterende terræn, eller hvis OSBL for fundamenterne forekommer dybere end 0,9 m under terræn.\nIdet der i 6 ud af 7 borringer på H1 blev fundet overside af bæredygtigt underlag imellem 1,2 og 2,4 m under terræn, konkluderes det af klager, at normalfundering defineret efter Statens Byggeforskningsinstitut ikke er mulig.\nNævnet skal gøre opmærksom på, at på side 128 i Statens Byggeforskningsinstituts SBI-anvisning 181 (Fundering af mindre bygninger), defineres et normalprojekt som fundering af et kælderløs, traditionelt byggeri, der opføres på et helt vandret areal.\nH1 er en grund beliggende i et boligområde på Y1 hvor naboejendommene, opført i 1934-1969, er i 4-5 etager. Uanset, at der ikke findes en lokalplan for området, må det formodes, at en eventuel bebyggelse af grunden ville skulle følge naboejendommenes højder.\nNævnet finder ikke, at Statens Byggeforskningsinstituts SBI-anvisning 181 vedrørende funderingsforholdene for en mindre bebyggelse uden kælder kan overføres til en grund/område, hvor er normalbebyggelse ikke ville være af den type.\nNævnet er derfor ikke enig med klager i at det kan sluttes, at allerede fordi OSBL findes dybere end 0,9 m, at der er et behov for ekstra fundering af grunden, og dermed en fastsættelse af grundværdien ud fra dette behov.\nH1´s beskaffenhed gør efter nævnets opfattelse ikke, at der er grundlag for et nedslag i grundværdien for ekstrafundering, idet grundens beliggenhed, samt den økonomiske gode anvendelse gør, at der i tilfælde af et byggeri, vil skulle bygges i 4-5 etager, samt at beboelsesejendomme i København som hovedregel bygges med fuld kælder, hvorefter man ved en bebyggelse under alle omstændigheder ville grave ned til under 2,4 meter for at fundere, og der derfor ikke ved et køb af denne grund i forhold til nabogrunden vil skulle påregne ekstra udgifter til fundering."\nDer er fremsat påstand om nedslag for ekstrafundering med 108.615 kr.\n"DEN RETLIGE VURDERING OG ANBRINGENDER - NEDSLAG SOM FØLGE AF GRUNDENS RINGE BESKAFFENHED\nMed andre ord skal grundværdien nedsættes, hvis grundens bæredygtighed (beskaffenhed) er ringe. Det følger af landsskatteretspraksis, at nedslaget i grundværdien for dårlige jordbundsforhold skal fastsættes som udgiften til udførelse af ekstrafundering samt jordbundsundersøgelser, og at denne udgift skal fremskrives efter byggeomkostningsindekset. Der kan dog også for nemheds skyld regnes med SKATs fremskrivningsfaktorer i de år, for hvilke disse faktorer er offentliggjort og korrekte. Der kan herved henvises til kendelse af 24. september 2009 vedrørende Ærøvænget 26, 7000 Fredericia, kendelse af 28. september 2009 vedrørende Askeåsen 38, 2765 Smørum, samt kendelse af 28. september 2009 vedrørende Kobbelgårdsvej 151, 7000 Fredericia.\nDet fremgår af byggeregnskabet (bilag 2), at klager har afholdt en udgift vedrørende "Ekstrafundering og pilotering" på 76.649 kr. og en udgift vedrørende "Geotekniker" på 31.966 kr. svarende til samlet 108.615 kr. Udgifterne må anses for at være afholdt i 1977, hvor grundudgravningen i forbindelse med byggeriet ifølge byggeregnskabet blev påbegyndt.\nAf s. 129 i Statens Byggeforskningsinstituts SBI-anvisning 181 (bilag 6) vedrørende fundering af mindre bygninger fremgår det, at normalfundering antages at bestå af et fundament under ydervæggene ført 0,9 meter under eksisterende terræn og af en gulvkonstruktion/terrændæk umiddelbart under muldlaget, dvs. ca. 0,3 meter under terræn.\nAf Geoteknisk Instituts oversigtskort af 1. juli 1976 over klagers ejendom (bilag 7) fremgår det, at oversiden af bæredygtige lag (OSBL) i 6 ud af 7 boringer blev truffet i dybder mellem 1,2 og 2,4 meter under terræn, og at afrømningsniveauet i boringerne blev vurderet til mellem 1,0 og 2,2 meter under terræn.\nNormalfundering som defineret af Statens Byggeforskningsinstitut var således ikke mulig.\nDet gøres på denne baggrund gældende, at såvel udgifternes afholdelse, som behovet for ekstrafundering er tilstrækkeligt dokumenteret, til at det skal indrømmes nedslag i grundværdien som følge af jordens ringe beskaffenhed svarende til de afholdte udgifter på samlet kr. 108.615, jf. vurderingslovens § 13, stk. 1.\nNedslaget fremskrives efter SKATs fremskrivningsfaktorer fra ekstrafunderingens påbegyndelse i 1978, og indsættes i genoptagelsesåret 2001 og derefter. For perioden 1984-1986 skal der dog fremskrives med faktor 120 og for perioden 1986-1992 med faktor 129, jf. Landsskatterettens kendelse af 29. april 2010 vedrørende Havslunde 1A-35D. Nedslaget er fremskrevet i overensstemmelse hermed i tabellen nedenfor. SKAT's fremskrivningsfaktorer er kun tilgængelige for perioden 1984-2008. Fremskrivning af nedslaget for perioden 1978-1984 er derfor udregnet efter byggeomkostningsindekset.(...)\nSubsidiært er der fremsat påstand om, at klagers fradrag i grundværdien for grundforbedrende udgifter forhøjes mest muligt, og der indrømmes højst muligt nedslag i grundværdien som følge af jordens ringe beskaffenhed, alt efter Landsskatterettens skøn.\nKlager har etableret to små veje ind på grunden. Det gøres gældende, at vejene er at betragte som hovedanlæg til betjening af flere, hvorfor klager ifølge vurderingsvejledningen og praksis har ret til fradrag for den afholdte omkostning, idet vejanlægget udgør en forbedring af grundens værdi i ubebygget stand.\nDer anmodes følgelig om fradrag svarende til de afholdte udgifter til anlæg af vej, som på baggrund af opmåling af vejen via luftfotos (bilag 8) og beregninger efter enhedspriserne i V&S-prisbogen er anslået til 66.153 kr. (bilag 9). Udgifterne til anlæg af intern vej må antages at være indeholdt i posten "Interne veje", som følge byggeregnskabet (bilag 2) er afholdt med 155.144 kr.\nIdet Landsskatteretten sædvanligvis nægter fradrag for udgiften til anlæg af parkeringspladser, har klager ikke fundet anledning til at opgøre udgifterne hertil via enhedspriserne i V&S-prisbogen, men vil foreløbig blot anmode om fradrag herfor med 1 kr., således at posten bliver behandlet af Landsskatteretten og dermed vil kunne blive prøvet af domstolene. Landsskatteretten anmodes således udtrykkeligt om at realitetsbehandle fradraget på sædvanlig vis og - som for de øvrige fradrag - meddele klager, om Landsskatteretten savner oplysninger, herunder til skønsudøvelsen.\nDet kan af Landsskatterettens praksis udledes, at udgifter til etablering af stisystemer berettiger til fradrag. Der henvises herved til Landsskatterettens kendelse af 18. december 1984, der godkendte fradrag for hovedstier og kvarterstier, der tjener adgangen til udstykningen. I afgørelsen SKM2009.70.LSR vedrørende Poppelhaven godkendtes fradrag for stianlæg som adgangsvej for gående trafik.\nKlager er ikke i besiddelse af fakturaer eller lignende, der belyser den nøjagtige udgift, der er afholdt i forbindelse med stiernes etablering, men på baggrund af opmålinger på luftfotos (bilag 10) og beregninger efter enhedspriserne i V&S-prisbogen (bilag 11) er udgiften anslået til 59.470 kr.\nDer anmodes om fradrag herfor.\nIdet Landsskatteretten sædvanligvis nægter fradrag for udgiften til anlæg af fællesarealer og grønne områder, har klager ikke fundet anledning til at opgøre udgifterne hertil via enhedspriserne i V&S prisbogen, men vil foreløbig blot anmode om fradrag herfor med 1 kr., således at posten bliver behandlet af Landsskatteretten og dermed vil kunne blive prøvet af domstolene. Landsskatteretten anmodes således udtrykkeligt om at realitetsbehandle fradraget på sædvanlig vis og - som for de øvrige fradrag - meddele klager, om Landsskatteretten savner oplysninger, herunder til belysning af fradraget størrelse eller skønsudøvelsen i øvrigt.\nDet er fast antaget, at udgifter til etablering af forsyningsanlæg er grundforbedrende og dermed omfattet af vurderingsloven § 17, jf. Landsskatterettens kendelser af 26. marts 1986 og SKM2008.143.LSR, hvor Landsskatteretten anså udgifter til etablering af varmeforsyningsanlæg i en parcelhusudstykning for fradragsberettigende. Af nyere praksis kan henvises til Landsskatterettens kendelser vedrørende Poppelhaven (SKM2009.70.LSR), Hyldestenten (afsagt 29. maj 2009 - ikke offentliggjort) og Bygmarken (afsagt 20. januar 2010 - ikke offentliggjort), hvoraf de to sidstnævnte er storparceller ligesom klagers.\nSom det fremgår af kloakledningskortet (bilag 12), eksisterer der på ejendommen et omfattende kloakanlæg, som må betegnes som et hovedanlæg til betjening af flere i tilfælde af udstykning.\nKlager er desværre ikke i besiddelse af fakturaer, der belyser den nøjagtige udgift til dette anlæg, men på baggrund af opmålinger af regnvandsledningerne på ledningskortet er udgiften til etablering af regnvandsledninger (ekskl. stikledninger) via enhedspriserne i V&S-prisbogen (bilag 13) anslået til 139.683 kr.\nDer anmodes om fradrag for denne udgift, der må anses for indeholdt i byggeregnskabets samlede entreprisesum på 8.964.888 kr.\nSom det fremgår af vand- og fjernvarmeledningskortet (bilag 14), er ejendommen forsynet med vand fra Y2 på ejendommes vestlige side.\nFra den vestlige bygning er der ført vandledninger frem til bygningen mod syd og videre fra denne bygning til bygningen mod øst.\nDe rørføringer, der forbinder bygningerne har karakter af hovedanlæg til betjening af flere i tilfælde af udstykning, hvorfor udgiften til etablering af rørene berettiger til fradrag.\nKlager er desværre ikke i besiddelse af fakturaer, der belyser den nøjagtige udgift til dette anlæg, men på baggrund af opmålinger af regnvandsledningerne på ledningskortet er udgiften til etablering af vandforsyningsledninger (ekskl. stikledninger) via enhedspriserne i V&S-prisbogen (bilag 15) anslået til 32.019 kr.\nIdet ledningerne efter Landsskatterettens praksis ville have karakter af stikledninger, såfremt der kun var opført en enkelt bygning på storparcellen, anmodes der blot om fradrag på skønsmæssigt 75 % af den beregnede udgift svarende til 24.014 kr., der må anses for indeholdt i byggeregnskabets samlede entreprisesum på 8.964.888 kr.\nSom det fremgår af vand- og fjernvarmeledningskortet (bilag 14), er ejendommen forsynet med vand fra Y3 på ejendommes sydlige side.\nFra den sydlige bygning er der ført fjernvarmeledninger frem til bygningerne mod øst og vest.\nKlager er desværre ikke i besiddelse af fakturaer, der belyser den nøjagtige udgift til dette anlæg, men på baggrund af opmålinger af fjernvarmeledninger på ledningskortet er udgiften til etablering af fjernvarmeforsyningsledninger (ekskl. stikledninger) via enhedspriserne i V&S-prisbogen (bilag 16) anslået til 75.876 kr.\nIdet ledningerne efter Landsskatterettens praksis ville have karakter af stikledninger, såfremt der kun var opført en enkelt bygning på storparcellen, anmodes der blot om fradrag på skønsmæssigt 75 % af den beregnede udgift svarende til 56.907 kr., der må anses for indeholdt i byggeregnskabets samlede entreprisesum på 8.964.888 kr.\nIdet Landsskatteretten sædvanligvis nægter fradrag for udgiften til anlæg af stikledninger, har klager ikke fundet anledning til at opgøre udgifterne hertil via enhedspriserne i V&S-prisbogen, men vil foreløbig blot anmode om fradrag herfor med 1 kr., således at posten bliver behandlet af Landsskatteretten og dermed vil kunne blive prøvet af domstolene. Landsskatteretten anmodes således udtrykkeligt om at realitetsbehandle fradraget på sædvanlig vis og - som for de øvrige fradrag - meddele klager, om Landsskatteretten savner oplysninger, herunder til belysning af fradragets størrelse eller skønsudøvelsen i øvrigt.\nVed Landsskatterettens kendelse af 26. marts 1986 knæsattes en praksis, hvorefter projekterings- og tilsynsopgaver i forbindelse med fradragsberettigende byggemodningsopgaver i sig selv berettiger til fradrag. Denne praksis er senest fulgt i Landsskatterettens afgørelser af 15. december 2009 og 20. januar 2010 vedrørende henholdsvis Rosenvænget og Bygmarken. Af afgørelserne fremgår endvidere, at i tilfælde, hvor udgiften ikke lader sig fastslå på baggrund af fakturaer eller lignende, indrømmes skønsmæssigt 10 % af anlægsudgifterne vedrørende vej-, sti- og forsyningsanlæg som fradrag for projektering og tilsyn.\nPå baggrund heraf anmodes om fradrag med 10 % af de afholdte anlægsudgifter til internt vejanlæg (66.153 kr.), parkeringspladser (1 kr.), stianlæg (59.470 kr.), fællesarealer og grønne områder (1 kr.), kloakforsyning (139.683 kr.), vandforsyning (24.014 kr.), fjernvarmeforsyning (56.907 kr.) og stikledninger i forbindelse med forsyningsanlæggene (1 kr.) på i alt kr. 346.231, svarende til 34.623 kr."\nRepræsentanten har derudover fremsendt følgende bemærkninger af 15. august 2011 til Landsskatteretten:\n"Vurderingsankenævnet bemærker i dets udtalelse af 8. juni 2011, at den økonomisk gode anvendelse af ejendommen vil være opførelse af bebyggelse i 4-5 etager med fuld kælder, og at der derfor under alle omstændigheder var behov for at grave til under 2,4 meter for at fundere, hvorved der ikke ved køb af den påklagede ejendom i forhold til naboejendommen vil skulle påregnes ekstra udgifter til fundering.\nDette bestrides imidlertid, idet det kan lægges til grund, at der ifølge de geotekniske boringer (bilag 7) sammenholdt med SBI-anvisning 181 (bilag 6) var behov for ekstrafundering. og at der rent faktisk blev ekstrafunderet, hvilket er dokumenteret ved byggeregnskabet (bilag 2), hvoraf udgifterne til ekstrafunderingen fremgår.\nDet i klagen anførte fastholdes på denne baggrund.\nEndvidere har repræsentanten anført følgende til Landsskatteretten den 11. juni 2013:\nHenset til, at den påklagede ejendom er bestående af i alt 3 bygninger i henholdsvis fire og fem etager med kælder, finder kontoret ikke, at nedslag for ekstrafundering kan ske på baggrund af SBI-anvisning nr. 181 fra Statens Byggeforskningsinstitut. SBI-anvisning nr. 181 vedrører - ifølge kontoret - fundering af små bygninger og lave boligbebyggelser på 1½ plan med kælder eller op til 2 plan uden kælder.\nSBI-anvisning nr. 181 er siden klagens indgivelse erstattet af SBI-anvisning nr. 231, der er en revision af SBI-anvisning nr. 181. Det fremgår af anvisningens (nr. 231) forord, at anvisningen er udformet med henblik på bygningskonstruktioner, der er omfattet af Bygningsreglementet 2010 (Erhvervs- og Byggestyrelsen, 2010).\nAf Bygningsreglementet 2010 (www.bygningsreglementet.dk) § 1, stk. 1, fremgår det, at reglementet gælder for alt byggeri, med mindre andet er bestemt i kap. 1.2. Endvidere fremgår det af Erhvervs- og Byggestyrelsens vejledning til reglementet, at hovedanvendelsesområdet for reglementet er etageboligbyggeri og alle former for erhvervs- og institutionsbyggeri, herunder de bygningskategorier, der er nævnt i byggelovens § 11, huse med én bolig til helårsbeboelse, enten som fritliggende enfamiliehuse eller som helt eller delvis sammenbyggede enfamiliehuse (dobbelthuse, rækkehuse, kædehuse, gruppehuse og lignende), sommerhuse i sommerhusområder, kolonihavehuse, campinghytter samt garager, udhuse og andet såkaldt sekundært byggeri.\nKontorets vurdering af godkendelse af nedslag for den afholdte udgift til ekstrafundering skal således ske på baggrund af SBI-anvisning nr. 231. Det fremgår af anvisningens side 43, at det betragtes som ekstrafundering, hvis det højest mulige funderingsniveau (AFRN) for gulvet er beliggende mere end 0,3 meter under eksisterende terræn, eller hvis overside af bæredygtigt lag (OSBL) for fundamenterne forekommer dybere end 0,9 meter under terræn. Der er således ikke sket nogen ændring af anvisningens definition af ekstrafundering. Den påklagede ejendom består af to bygninger med hver fire etager og en bygning med fem etager. Under alle tre bygninger er der etableret kælder. Der er dog ikke tale om kælder i fuld dybde, som Landsskatterettens kontor tilsyneladende har lagt til grund, men "høj kælder". Der henvises til det som bilag 7 fremlagte oversigtskort fra Geoteknisk Institut, hvoraf det fremgår, at overkant af kældergulvet er ca. 1,13 meter under terræn. Endvidere henvises til vedlagt billede af ejendommen fra Google Streetview, hvoraf det tydeligt fremgår, at der er tale om en ejendom med høj kælder. Det fremgår endvidere af bilag 7, at der ifølge aftale ikke er udfærdiget rapport over de indhentede undersøgelsesresultater, hvorfor Geoteknisk Institut ikke har vurderet de funderingsmæssige og de udførelsesmæssige konsekvenser af resultaterne af de foretagne boreprøver. Oversiden af bæredygtigt lag, afrømningsniveau og vandspejlet fremgår ligeledes af bilag 7 med følgende værdier (meter under terræn): (...)\nDet fremgår således af boreprøverne, at der ved boring 1, 3, 4, 5 og 6 skal funderes op til ca. 1,3 meter dybere end overkant af kældergulvet, at der ved boring 1, 3, 5 og 6 skal afrømmes op til 1 meter muld og muldholdige aflejringer forinden etablering af kældergulvet samt, at grundvandspejlet skal sænkes ved boring 1 og 5.\nFundering og afrømning til niveauer væsentligt under oversiden af kældergulvet må anses som ekstrafundering, idet den dårlige jordbund langt fra er elimineret med den udførte kælder. Der er altså med andre ord stadig et ikke uvæsentligt behov for ekstrafundering, selvom bebyggelsen er opført med kælder. Behovet for ekstrafundering er således fuldt ud dokumenteret med det som bilag 7 fremlagte oversigtskort, hvorpå resultaterne af de foretagne boreprøver er påført."\nAf vurderingsvejledningen 2012-2 C.1 følger:\nDer er af klageren henvist til normerne i dagældende "Statens Byggeforskningsinstituts SBI-anvisning 181" fra 1994. Det fremgår af denne anvisning, at den vedrører fundering af små bygninger og lave boligbebyggelser på 1½ plan med kælder eller op til to plan uden kælder.\nDa den påklagede ejendom er bestående af i alt tre bygninger, hvoraf bygning 1 og 2 er i fire etager (stuen, 1., 2. og 3. sal) samt bygning 3 i fem etager (stuen, 1., 2, 3. og 4. sal) og at alle har etableret kælder, finder Landsskatteretten ikke, at vurderingen af godkendelse af nedslag for ekstrafunderingen kan ske på baggrund af den dagældende SBI-anvisning.\nRepræsentanten har udover byggeregnskabet, hvoraf det fremgår, at der er udført "ekstrafundering og pilotering" for 76.649 kr. samt udgifter til geotekniker på 31.966 kr., fremlagt Geologisk Instituts oversigtskort af 1. juli 1976, hvoraf en række boreprøver fremgår uden yderligere beskrivelse af de udførte funderingsarbejder eller årsagen hertil. Det ikke har været muligt for repræsentanten at fremskaffe yderligere dokumentation.\nEfter en samlet vurdering finder retten i lighed med vurderingsankenævnet i udtalelsen til Landsskatteretten, at det med byggeriets omfang og karakter, byggeregnskabet samt oversigtskortet ikke er godtgjort, at posten "ekstrafundering og pilotering" alene eller delvist knytter sig til ekstrafundering udelukkende som følge af jordens beskaffenhed.\nRetten bemærker, at posterne i et byggeregnskab ofte dækker over en flerhed af arbejder, således at byggeregnskabets post "ekstrafundering og pilotering" ikke nødvendigvis er sammenfaldende med størrelsen af de udgifter, som efter vurderingsloven berettiger til nedslag for ekstrafundering som følge af jordens beskaffenhed.\nRetten skal endvidere bemærke, at der er tale om et nedslag for ekstrafundering af mindre størrelse sammenholdt med grundværdiansættelsen. Retten har skønnet, at et nedslag af den påståede størrelse selv efter en fremskrivning til genoptagelsesårene vil ligge indenfor skønsusikkerheden ved ansættelse af grundværdien i de omhandlede år 2001, 2002 og 2004.\nDet følger således af bestemmelsen, at der skal fremlægges oplysninger, som myndighederne ikke har været bekendt med, og som ikke har dannet grundlag for den afgørelse, som ønskes genoptaget, og at de nu forelagte oplysninger giver anledning til en ændret ansættelse.\nRetten bemærker, at det ikke generelt er udelukket, at der kan indrømmes fradrag for forbedringer i situationer, hvor der tidligere er sket byggemodning af den pågældende grund. Der henvises til Landskatterettens kendelse af 4. november 2009 offentliggjort i SKM2009.696.LSR.\nDet er rettens opfattelse, at det med de afholdte udgifter til eksempelvis tilslutning til forsyningsanlæggene ikke kan udelukkes, at en del af de i byggeregnskabet anførte udgifter vedrører foranstaltninger, der kan berettige til et fradrag for forbedring.\nRetten har herved henset til det af klageren fremlagte byggeregnskab, som indeholder oplysninger om bl.a. udgifter til tilslutningsafgifter. Der kan desuden henvises til rettens kendelse af 24. februar 2010 offentliggjort i SKM2010.793.LSR.\nDa Landsskatteretten herefter finder at genoptagelse i henhold til skatteforvaltningslovens § 33, stk. 2 (LBKG nr. 907 af 28. august 2006) burde have fundet sted, pålægges SKAT at genoptage vurderingerne for 2001, 2002 og 2004 med henblik på ansættelsen af fradrag for forbedringer, jf. § 17, stk. 4 i forretningsorden for Landsskatteretten (Bek. nr. 974 af 17. oktober 2005).\nDet bemærkes, at retten ved afgørelsen af spørgsmålet om genoptagelse ikke har taget stilling til sagens realitet.


Født: 14. december 1917 i København\nErik Brørup var militærmand. Allerede i 1934 påbegyndte han sin militære karriere, der skulle føre ham vidt omkring. Hans karriere i Danmark stoppede i foråret 1941, da det danske militær grundet besættelsen ikke længere kunne finde egne ben at stå på.\nBrørup er dog ikke arbejdsløs længere end et par måneder. Waffen-SS søger dygtige soldater og Brørup søger optagelse – endda med tilladelse fra tidligere chefer i Jydske Dragon Regiment.\nDet er meningen, at Brørup skal begynde sin karriere i Waffen-SS på Junkerskolen i Bad Tölz. Han er sat til at møde der den 15. juli 1941, men manglen på uddannet personel i det nyoprettede Frikorps Danmark gør, at Brørup mod sin vilje kommer til Frikorpset i stedet for. Så Brørup er altså med fra starten, da Frikorps Danmark samles for første gang den 19. juli 1941.\nDen 21. januar 1942 kommer Brørup endelig på SS-Junkerskole i Bad Tölz. Han følger undervisningen her indtil 8. maj 1942, hvorefter han kommer til Frikorps Danmarks reservekompagni i Posen-Treskau. Han er ved reservekompagniet fra 9. maj 1942 til 15. juli 1942.\nDen 16. juli 1942 kommer Eric Brørup til 4. kompagni i SS-Kavaleri-Regiment 3 i 8. SS-Kavaleri-Division "Florian Geyer". Divisionen er under opbygning i Polen, men i oktober sendes den til østfronten og Eric Brørup følger med. Herfra går turen 25. november samme år til 2. kompagni i SS-Aufklärungs-Abteilung 8 (en opklaringsenhed) i samme division. Her deltager Eric Brørup bl.a. i partisanbekæmpelsen. Fra den 21. marts til de 31. marts er Brørup overført til SS-Ski-Aufklärungs-Zug (en skiopklaringsdeling) i SS-Kampfgruppe "Zehender", der midlertidigt blev oprettet indenfor SS-Kavaleri-Division "Florian Geyer".\nDa Frikorps Danmark i april 1943 er trukket tilbage fra fronten for at blive omstruktureret til et regiment, så kommer Eric Brørup tilbage til den danske enhed, hvor han bliver tilknyttet staben.\nDen 2. september bliver det nye SS-Panzergrenadier-Regiment "Danmark" i den nyoprettede SS-Panzergrenadier-Division "Nordland" sendt til fronten i Kroatien. Brørup er med og deltager i kampene mod Titos partisaner indtil den 30. oktober 1943, hvor han såres og tvinges til at tilbringe de kommende måneder på lazaret.\nDen 16. februar 1944 er Brørup tilbage ved SS-Panzergrenadier-Regiment "Danmark". Regimentet forsvarer sig nu mod russernes angreb ved Narwa i Estland. Kampene er hårde og Brørup bliver midlertidig kompagnichef for 7. kompagni, da kompagnichefen Hauptsturmführer Heinz Hämel såres i kamp.\nDen 16. april 1944 bliver Brørup flyttet igen. Denne gang sendes han til Graz i Østrig for at deltage i træningen af nye rekrutter i Reservebataljonen i SS-Panzergrenadier-Division "Nordland".\nAllerede den 21. juli 1944 er forflyttes han igen. Denne gang til SS-Fallschirmjäger-Bataljon 500, der træner på en faldskærmsskole i Papa i Ungarn. Her er han kun ca. halvanden måned indtil den 8. september 1944, hvor han igen forflyttes. Denne gang tilbage til SS-Panzergrenadier-Regiment "Danmark", hvor han kommer til I. Bataljon, der er under genopbygning efter hårde kampe.\nI. Bataljon af SS-Panzergrenadier-Regiment "Danmark" er blevet uskilt fra resten af regimentet. Da Bataljonen i september er klar til indsats igen, sendes bataljonen ikke tilbage til Estland, men til SS-Panzer-Division "Wiking", hvor den bliver indtil krigens afslutning. Brørup er med nogle måneder, hvor bataljonen kæmper i Polen og er med i undsættelsesforsøget af Budapest.\nDen 31. januar 1945 bliver Brørup forflyttet igen. Denne gang til SS-Aufklärungs-Abteilung 5 i 5. SS-Panzer-Division "Wiking", hvor han bliver adjudant for kommandøren Sturmbannführer Fritz Vogt. Enheden er med i mange hårde kampe og tabstallene er store. Derfor bliver Brørup i marts kompagnichef for 2. kompagni i SS-Aufklärungs-Abteilung 5 i 5. SS-Panzer-Division "Wiking". Som sådan virker han indtil enheden kapitulerer den 8. maj 1945.\nBrørups enhed kapitulerede til amerikanske styrker og derfor kom han i amerikansk krigsfangenskab. Herfra blev han den 17. september 1947 overgivet til de engelske styrker, der den 9. november 1947 overgiver Brørup til de danske myndigheder.\nBrørup bliver i ´januar 1948 idømt 2½ års fængsel for sit medlemskab af Waffen-SS. Han bliver løsladt den 2. juni 1948. Efter løsladelsen genoptager han en gammel passion og begynder igen at flyve – denne gang med instruktører fra det engelske Royal Air Force.\nI 1956 emigrerede han til Canada.\nSS-Obersturmführer: 30. januar 1945\nSS-Untersturmführer: 1. september 1942\nTilknyttet Frikorps Danmark fra 19. juli 1941 til 21. januar 1942.\nFølger undervisningen på SS-Junkerskole Bad Tölz fra 21. januar 1942 til 8. maj 1942.\nTilknyttet Reservekompagniet i Frikorps Danmark fra 9. maj 1942 til 15. juli 1942\nTilknyttet 4. kompagni i I. Bataljon i SS-Kavaleri-Regiment 3 i 8. SS-Kavaleri-Division "Florian Geyer" fra 16. juli 1942.\nTilknyttet 2. kompagni i SS-Aufklärungs-Abteilung 8 i 8. SS-Kavaleri-Division "Florian Geyer" fra 25. november 1942 til 19. april 1943\nTilknyttet SS-Ski-Aufklärungs-Zug i SS-Kampfgruppe "Zehender" i 8. SS-Kavaleri-Division "Florian Geyer" fra 21. marts 1943 – 31. marts 1943.\nTilknyttet staben i SS-Panzergrenadier-Regiment 24 "Danmark" i 11. SS-Panzergrenadier-Division "Nordland" fra 19. april 1943 til 20. oktober 1943, hvor han såres. Herefter en tid på lazaret.\nTilknyttet 9. kompagni i SS-Panzergrenadier-Regiment 24 "Danmark" i 11. SS-Panzergrenadier-Division "Nordland" fra 16. februar 1944 – 16. april 1944\nMidlertidig kompagnichef for 9. kompagni i SS-Panzergrenadier-Regiment 24 "Danmark" i 11. SS-Panzergrenadier-Division "Nordland".\nTilknyttet Field-Ersatz-Bataljon 11 "Nordland" i Graz, Østrig.\nTilknyttet SS-Fallschirmjäger-Bataljon 500 på SS-Fallschirmjäger-Skolen i Papa, Ungarn fra 21. juli 1944 til 28. september 1944\nTilknyttet I. Bataljon i SS-Panzergrenadier-Regiment 24 "Danmark" i 5. SS-Panzer-Division "Wiking" fra 10. september 1944.\nAdjudant for Kommandør SS-Sturmbannführer Fritz Vogt i SS-Aufklärungs-Abteilung 5 i 5. SS-Panzer-Division "Wiking" fra 31. januar 1945 til marts 1945.\nKompagnichef for 2. kompagni i SS-Aufklärungs-Abteilung 5 i 5. SS-Panzer-Division "Wiking" fra marts 1945 til 8. maj 1945, hvor han overgav sig til amerikanske styrker.\n1939 Eisener Kreuz II: 1. december 1942\n1939 Eisener Kreuz I: 20. april 1945\nLandwehr, Richard & Thor Nielsen, Holger: "Nordic Warriors", Stahlhelm Series 124, Shelf Books Ldt. 1999.\nLandwehr, Richard: Siegrunen #32, 1983.


Johansens Journaler: Ny cykel til Mille\nNy cykel til Mille\nDet har længe været Milles tur til at få en ny cykel. Det har dog været svært at finde den helt rigtige, da den skulle være med gear (lige som storesøsters). Mille er ikke verdens største 7 årige, så cyklen skulle være være en 18". Og det at finde en 18" cykel med gear skulle vise sig at være overordentligt svært. Ja, faktisk kunne jeg kun finde én slags som vi så endte med at købe. Cyklen er af mærket Puky og er tyskproduceret. Umiddelbart en meget fin cykel med alustel, shimanogear og mange fine detaljer. Mille er superlykkelig og har kørt vores lille villavej tynd allerede.\nVi har dog advaret hende - og Maja - om, at der nok vil være nogle der vil nævne, at deres cykler er små (Majas er 20"). Men, som vi også siger til dem: "vi køber cykler til jer, der passer til jer i størrelsen".\nGør alle forældre ikke det spørger du måske.\nNej! Vi har set mange eksempler på børn fra 2. klasse køre på regulære damecykler. Det er helt skørt synes vi. Og farligt.\nStrømperne tager form\nHavedammen fyldes op\nTo på én pind: 1. forsøg\nWeekend med stort W\nAflivning af havedammen\nVæk med ovn, frem med terrasse\nFærdig med Öld\nGuds gave til katteejere...\nEt fund af de mere makabre\nStatus på Öld\nFy for et regnvejr\nLeg med kobberspray\nLamelgardiner en masse


Frankrig: Det er uacceptabelt at aflytte en allieret – Ekstra Bladet\nOnsdag d. 24. jun. 2015 - kl. 09:17 0\nFrankrig: Det er uacceptabelt at aflytte en allieret\nPræsident Hollande har hasteindkaldt til møde om amerikansk aflytning, og talsmand kalder sagen uacceptabel\nDen franske regering kalder det "acceptabelt", at en amerikansk efterretningstjeneste har aflyttet flere franske præsidenter, herunder den nuværende politiske leder, François Hollande.\n- Det er uacceptabelt mellem allierede, siger regeringens talsmand, Stéphane Le Foll, før et hasteindkaldt møde om sagen.\nDet er whistleblowernetværket WikiLeaks, som står bag afsløringen, der ramte offentligheden tirsdag.\nIfølge dokumenter fra WikiLeaks har den omstridte amerikanske efterretningstjeneste NSA overvåget de franske præsidenter Jacques Chirac, Nicolas Sarkozy og François Hollande i perioden 2006-2012.\nDokumenterne, der afslører aflytningen, er klassificeret "tophemmelige". De er blandt andet offentliggjort i den franske avis Liberation.\nAmerikanerne gik ifølge nyhedsbureauet Reuters målrettet efter at aflytte kommunikation til og fra de franske præsidenter, en række ministre og Frankrigs ambassadør i USA.\nDokumenterne indeholder således referater af samtaler om finanskrisen, den græske gældskrise og forholdet mellem præsident Hollandes regering og Tysklands regering under forbundskansler Angela Merkel.\nAfsløringerne har fået François Hollande til at hasteindkalde parlamentets forsvarsudvalg onsdag.\nI USA afviser NSA, at tjenesten lytter med i præsidentens telefonsamtaler, men efterretningstjenesten forholder sig ikke til, hvad den har gjort i fortiden.\nDa en tilsvarende aflytningsskandale kom frem i Tyskland, sagde NSA således, at man ikke længere aflyttede forbundskanslerens telefon.\nHeraf sluttede de fleste, at amerikanerne dermed indrømmede, at man tidligere har aflyttet kansleren. En domstol i Tyskland har for nylig slået fast, at man ikke kan føre sag om aflytningen, da den amerikanske "indrømmelse" ikke holder i retten.


Før var fankultur – det at lege med og digte videre på populærkulturelle fænomener, som fx. Twilight – for nørder og fans af boy bands. Nu er det en mainstream kultur med mange udtryk. Fanfiktion er den hurtigst voksende litterære genre i dag. Fankultur og fanfiktion sætter fænomenet ind i en pædagogisk sammenhæng og diskuterer de pædagogiske muligheder og dilemmaer.\nFankulturen er et udtryk for engagement i kultur, den er mainstream og den er en kultur som bliver brugt i markedsføring. Omkring fankultur ser man en mangfoldighed af udtryksformer som fan art og fanfiktion. det sker ikke mindst på internettet.\nBogen beskriver den sociale netværksbestseller, med hovedvægt på Twilight og The Hunger Games, og den behandler fanfiktionsgenrens betydning for unges identitetsdannelse og hverdagskultur, samt fanforskningens historie og begreber.\nFankultur og fanfiktion er opdelt i fem dele, der behandler emnet fra forskellige vinkler:\nFankultur og historieIdentitet og hverdagsæstetikVampyrer og kærlighedDen sociale netværks-bestsellerFanfiktion og pædagogikFankultur og fanfiktion henvender sig til lærere, pædagoger og studerende, men også til alle som interesserer sig for unge, moderne kultur, litterære diskussioner og hverdagskultur. Den er skrevet i et mundret sprog, så den også kan anvendes på gymnasieniveau.\nForfatter: Anne Petersen\nHome Bog & Papir Bøger Faglitteratur Pædagogik, børn og forældre Fankultur og fanfiktion Systime


E3 | Ubisoft annoncerer stuntspillet Steep - PSlife.dk\nE3: Ubisoft annoncerer stuntspillet Steep\nSkrevet af: Hoder Jensen - 14. juni 2016 - kl. 12:28\nUbisoft plejer at have en overraskelse med til deres E3 konferencer og i år var overraskelsen endda overraskende.\nSteep er Ubisoft's nyeste sportspil eller er det et action spil eller måske en social oplevelse? Steep er uden tvivl en svært størrelse at placere, da det går lige fra at være et snowboardspil, til på ski, paragliding og skydiving.\nLad os bare kalde Steep et ekstrem-sportspil, men det bliver lidt sin egen genre, fordi ud over de mange muligheder man har i de forskellige sportsgrene, så kan man udføre stunts i den åbne verden, dele de stunts med ens venner og lave udfordringer ud af det.\nMeget i sportens ånd, så er der også mulighed for at optage video af sine vilde stunts eller crashes og dele dem med andre. Hvis man vil prøve det af tidligt inden spillets udgivelse til December, så kan man skrive sig op til en beta på: steep.ubisoft.com.\nMed til annonceringen har vi fået hele 2 videoer, en 7 minutter lang gameplay video og en kortere annoncerings trailer.\nForrige E3: Tre Crash Bandicoot spil på vej til PlayStation 4\nNæste E3: Hideo Kojima afslører sit nye spil til PlayStation 4


• Køb Kanvas Stof på nettet – Klik for at se udvalget\nOutlets på nettet med kanvas stof\nRito.dk er i dag en af de førende internet virksomheder med kreative produkter. Butikkens udvalg omfatter mere end 15000 produkter fra en række mærker. Butikkens Trustpilot-score på 9,8 af 10 viser utrolig kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 4008 anmeldelser, hvoraf 3827 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 35104 personer tilhængere af Rito.dk, og her har de modtaget 597 ratings med en gennemsnitlig rating på 4,8 ud af 5, hvilket tillige er særdeles imponerende.\nHobbyshoppen.dk er nu en af de bedste e-forretninger der sælger kreative produkter. Virksomhedens udvalg spænder over på den anden side af 250 produkter fra en række mærker. Webbutikkens Trustpilot-score på 8,9 af 10 viser en høj grad af kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 70 bedømmelser, hvoraf 63 af disse giver topkarakter. På Facebook er 5224 brugere tilhængere af Hobbyshoppen.dk, og herpå har virksomheden modtaget 86 anmeldelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,5 ud af 5, som lige så vel er temmelig overlegent.\nSymaskineTorvet.dk er i dag iblandt de mest populære e-firmaer med kreative produkter. Webshoppens udvalg favner over 800 varer fra en række producenter. Netshoppens Trustpilot-score på 9,8 af 10 demonstrerer enorm tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 1353 anmeldelser, hvoraf 1255 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4398 personer fans af SymaskineTorvet.dk, og herpå har virksomheden modtaget 42 ratings med en gennemsnitlig rating på 4,9 af 5, som ligeså er vældig flot.\nCCHobby.dk er i dag imellem de mest benyttede e-forretninger der sælger kreative produkter. Butikkens udvalg udgøres af ca. 10000 produkter fra flere producenter. Webbutikkens Trustpilot-score på 7,3 af 10 indikerer stor kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 599 evalueringer, hvoraf 383 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 28853 personer fans af CCHobby.dk, og her har webbutikken modtaget 159 vurderinger med en middel score på 4,6 ud af 5, hvilket tillige er særdeles imponerende.\nHobbii.dk er aktuelt imellem de mest populære netshops der sælger kreative produkter. Netshoppens udvalg udgøres af omkring 9000 produkter fra en række brands. Forhandlerens Trustpilot-bedømmelse på 9,8 ud af 10 er et udtryk for enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 1952 ratings, hvoraf 1815 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 65783 mennesker tilhængere af Hobbii.dk, og herpå har webshoppen modtaget 1042 ratings med en gennemsnitlig score på 4,8 af 5, som ligeledes er virkelig imponerende.\nKanvas Stof efterspørges online\nEn del internet forretninger giver heldigvis et stort udvalg af løsninger til levering. En favorit iblandt mange er på nuværende tidspunkt at få leveret til et afhentningssted, hvor det er muligt at hente dine varer på et selvvalgt tidspunkt. Løsningen er jo virkelig bekvem, samt tit ydermere den prisbilligste løsning til levering.\nDu bør endvidere planlægge at vælge at få sendt hjem til dig selv eller til dit arbejde. Leveringstypen bliver af og til en kende mere omkostningsfuld, men til gengæld ret så bekvem. Den mest letkøbte leveringsmanér af kanvas stof vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter pakken, som jo afhænger af at du har bopæl i nærheden af kanvas stof internet forretningens hjemsted.\nLeveringshastigheden er selvfølgelig usædvanlig afgørende om du skal bruge din ordre om kort tid, og i det øjemed er det temmelig passende at man tjekker det estimerede leveringstidspunkt for det aktuelle produkt.\nEn stor portion kanvas stof internet foretagender garanterer 1 hverdags levering på en lang række varenumre, som dog regnes ud fra at transaktionen gennemføres tidligere end et nøjagtigt klokkeslæt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få kanvas stof klar inden de lageransatte har fyraften.\nNogle få internet handler sikrer portofri levering, men tit forudsætter det at der handles for en præcis sum. Ellers skal man vælge den mest betalelige løsning til levering, der gerne – ligegyldigt om man befinder sig ved Næstved, Skive eller Billund – vil blive at få fragtfirmaet til at bringe din ordre til et afhentningssted.\nDet er efterhånden ekstremt fleksibelt for folk at søge information om priser på kanvas stof i blandt flere internet outlets, og til tak har mange internet handler i Danmark været presset til at at sænke priserne på en række af deres varer – til babyer og børn, samt til mænd og kvinder – kolossalt, og endda nogle gange tilbyde levering uden gebyr.\nTrods dette kan det immervæk vise sig tiden værd at granske enkelte internet varehuse i Danmark efter kanvas stof udsalg forinden du placerer ordren, så du er garanteret at antage den skarpeste pris.\nMan skal dog være opmærksom på, at når en online shop afsætter kanvas stof for en pris som virker helt fantastisk fremragende, er det for det meste være en varsel om en bedragerisk internet shop. Betalinger med kort er ikke desto mindre dækket ind under en vedtægt, der støtter køberen imod uoprigtige e-shops.\nVi tilråder kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kan du drage fordel af en afdragsordning fra for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du tilstræber at betale betalingen senere.\nForud for at folk bestiller kanvas stof i en netshop kan man uden tvivl gøre sig bekendt med indholdet af dens vilkår, dog er det almindeligvis en omfattende opgave.\nEn nem løsning kan være at kigge om internet forretningen er e-mærke tilsluttet, som bør være et signal om at internet forretningen adlyder dansk lovgivning, samt at e-butikken regelmæssigt ses til af fagmænd der har nøje kendskab til lovgivningen. Desuden får du chance for assistance, for så vidt du får problemer i forbindelse med din shopping.\nUdover dette støtter vi at køber er obs på de mest centrale vedtægter der gør sig gældende i forbindelse med købet, fx hvilken byttepolitik på kanvas stof internet forretningen tilbyder. I den sammenhæng er det også afgørende, at man permanent beholder ens ordremail, så man i fremtiden kan eftervise sin ordre, uden hensyn til om man er på udkig efter varer til en mand eller kvinde.\nTrustpilot bringer dig en række fantastiske genveje til at sondere ganske mange eksisterende køberes betragtninger og herved går vi ind for, at du tjekker online butikkens kanvas stof anmeldelser forud for at du placerer din ordre.\nFacebook tilbyder dig lige så vel tilpas fortræffelige løsninger til at få kendskab til internet butikkens kundetilfredshed. Foruden det ser vi en række internet virksomheder hvor det er muligt at tilkendegive en anmeldelse af virksomhedens service, som tillige bør benyttes til afvejning af tidligere kunders oplevelser.\nDenne side er annoncefinansieret. Vi har aftaler med en gruppe af e-forretninger hvori vi fremviser butikkernes varer, og tager kommission under forudsætning af at de besøgende vi sender videre udfører en bestilling.\nVejledning vedrørende kanvas stof og shops på nettet i Danmark ajourføres ofte, men vi påtager os intet ansvar for ændringer der måtte være iværksat siden seneste opdatering af de viste oplysninger.


Seniorkonsulent Karsten Hansen har 40-års jubilæum hos Patriotisk Selskab den 1. marts.\nKarsten er en vellidt rådgiver såvel som kollega med en bred kundeportefølje og en stor interesse for og indsigt i landbrugserhvervet. Han har en indgående faglig viden om blandt andet skat og svineproduktion samt økonomi og er herudover pligtopfyldende, sympatisk, behagelig og hjælpsom.\nJubilaren er uddannet landbrugstekniker. Jubilæet vil blive markeret ved en reception for kunder, kolleger og samarbejdspartnere mandag den 2. marts kl. 14.30-16.00 hos Patriotisk Selskab.


Sirenerne testes klokken 12 - men med et fredeligt formål\n04/05/2022 KL. 11:57\nI år er konteksten for sirenetesten præget af krigen i Ukraine, og det er derfor ekstra vigtigt at understrege, at afprøvningen af sirenerne 4. maj blot er en test. Orienteringen er ikke mindst rettet til de ukrainere, som har hørt rigeligt med sirener, og som skal vide, at denne gang er det med fredeligt formål.\nSend venligst buskabet videre til ukrainere, du kender eller har kontakt med. Foto: Beredskabsstyrelsen\nI år er konteksten for sirenetesten naturligvis præget af krigen i Ukraine.\nDerfor er informationsmateriale om sirenerne og testen af dem oversat til ukrainsk og russisk. Materialet foreligger i forvejen på dansk, engelsk og en række andre sprog. Materialet er tilgængelig på brs.dk.\n»Hjælp dine medborgere ved at oplyse dem om, at lyden den 4. maj er en test, og at der ikke er grund til bekymring,« lyder buskabet fra Beredskabsstyrelsen.\nFokus på ukrainerne\n«Det er vigtigt, at information om testen når bredt ud, så vi ikke skaber unødig bekymring. Samtidig er det vigtigt, at man som borger er klar over, hvordan man skal forholde sig, hvis man hører sirenerne ved en reel varsling, og det er testen en anledning til at oplyse om,« udtaler Lars Aabjerg Pedersen, kommunikationschef i Beredskabsstyrelsen, og fortsætter:\n«Vi har hvert år fokus på information til de grupper, som kan blive bekymrede, når vi tester sirenerne. I år har vi i sagens natur ekstra fokus på ukrainere i Danmark, som kan have nylige erfaringer med lyden af sirener i en helt anden kontekst.«\nVed testen 4. maj er der ikke fare på færde, når sirenerne lyder. Hvis du hører varslingssirenerne på andre tidspunkter, er det vigtigt at tage det alvorligt. Du skal:


Står nazibande bag to opsigtsvækkende drab?\nPOUL HØI: På to måneder er både chefanklageren og hans næstkommanderende i et amt i Texas blevet likvideret. Politiet formoder, at Aryan Brotherhood står bag – og at flere drab vil følge.\nBanden Aryan Brotherhood mistænkes for at stå bag likvideringer af medlemmer af Texas' retssystem. Her ses en afhopper fra banden i statsfængslet Calipatria i Californien i 2004. Foto: Mark Allen Johnson Fold sammen\nPå to måneder er to anklagere i det samme amt i Texas blevet likvideret.\nFørst blev vicedistriktsanklageren dræbt foran retsbygningen i Kaufman, og lørdag blev hans chef og chefens kone dræbt i deres hjem.\nDet kan være et tilfælde, og det er slemt nok, men ifølge Dallas Morning News arbejder politiet med en teori, som løfter hele sagen op på et andet og endnu værre niveau, nemlig at en nynazistisk bande har udsendt en drabsordre på medlemmer af anklagemyndigheden i Texas, og at de to anklagere i Kaufman blot er begyndelsen.\nPolitikilder siger til flere medier, at efterforskningen kredser om Aryan Brotherhood of Texas, en bande som har udvokset sine rødder i statens fængsler, og som nu gør i mafiavirksomhed i stor stil, især handel med metamfetamin og kokain. Bandens medlemmer er tatoveret med to sværd og et skjold med et hagekors, og dens motto er: »Gud tilgiver, brødre gør ikke«.\nAryan Brotherhood har ifølge San Antonio News-Express mellem 800 og 1.000 medlemmer og omkring 1.500 tilhængere i statens fængsler og mindst det samme antal uden for murene.\nTidligere forsøg på at ramme banden\nI oktober sidste år slog myndighederne hårdt til mod banden; 34 af dens medlemmer, deriblandt fire topledere, blev tiltalt for mafiavirksomhed, og det foregik i et samarbejde mellem politifolk og anklagere over hele Texas.\nDengang sagde en talsmand for en borgerretsgruppe, at det var på tide, at myndighederne greb ind. Aryan Brotherhood of Texas var kendt for at slå ihjel for et godt – eller dårligt – ord. Banden har tegnet sig for flere end 100 drab siden 2007 og ti bortførelser, og for hvert drab har »brødrene« et særligt ritual, nemlig at skære en finger af liget og beholde den som en slags skalp.\n»Det er grusomme mennesker,« sagde Heidi Bierich fra Southern Poverty Law Center, som overvåger ekstremistgrupper i USA.\nEn måned efter aktionen udsendte myndighederne en advarsel til de implicerede efterforskere. Som det dengang hed:\n»Højtstående medlemmer (af banden, red.) har givet ordre om at foretage masseangreb eller drab på efterforskere, som var involveret i sagen mod Aryan Brotherhood of Texas. Banden foretager allerede diskret overvågning af flere efterforskere.«\nI januar blev vicedistriktsanklager Mark Hoffe så dræbt ved et ualmindelig koldblodigt angreb i fuld dagslys og på parkeringspladsen ved retsbygningen i Kaufman, en mindre by uden for Dallas. Aryan Brotherhood var allerede dengang i søgelyset, og Hoffes chef, distriktsanklager Mike McLelland, svor, at han ville forfølge »kæltringene« til verdens ende og finde dem og fange dem. Men han erkendte mere stilfærdigt over for en række nære venner, at han selv var ved at have flossede nervespidser, fortæller en af dem, Colleen Dunbar, til CNN.\n»Han fortalte mig i sidste uge, at han frygtede for sit liv. Han var begyndt konstant at gå rundt med en pistol, og han fortalte også, at han aldrig kørte den samme vej hjem.«\nMcLelland sagde til en anden ven, Michael Burns, at han var forberedt.\n»Han sagde til mig: »Hvis de kommer, bliver der ildkamp«,« oplyser CNN.\nMen det blev tilsyneladende en ensidig ildkamp. Politiet har ikke offentliggjort mange detaljer, men kun at distriktsanklager McLelland og hans kone blev fundet i deres hjem i en forstad til Dallas lørdag morgen. Døren til huset var sparket ind, ofrene var begge dræbt af skud fra en kaliber 221-riffel, og der var kugler over hele stuen.\nI 2006 bevidnede Berlingske ved selvsyn et opgør med Aryan Brotherhood på den anden side af tre sikkerhedstjek i en retssal i Californien. To af bandens topledere sad boltet til gulvet, fordi de så let som ingenting kunne rive håndjern over, og de sad tiltalt for trods isolationsfængsel at have beordret drab i og uden for amerikanske fængsler.\n»Som et billede fra helvede«\nEn anklager beskrev dengang deres fængselstilværelse: De sad inde i deres små celler 23 ud af 24 timer, og de skiftevis styrketrænede, kastede sig ned på jorden og sprang op igen, og grublede over næste skaktræk i kampen for magt i fængslerne.\n»Det er alt, hvad de foretager sig døgnet rundt, og det er som et billede fra helvede,« sagde anklageren.\nAryan Brotherhood begyndte, som navnet indikerer, som et racistisk foretagende, men med tiden er den politiske dimension blevet underordnet. Som en af toplederne fortalte til en medindsat: »Nu drejer det sig ikke længere om hvid magt. Kun om magt«. Han viste den pågældende sin Aryan Brotherhood-tatovering og sagde: »Bevæbnet med sådan én kan vi overtage et helt forbundsfængsel«.\nAryan Brotherhood of Texas er inspireret af banden fra Californien, og anklagemyndigheden siger, at de samarbejder om forbrydelser.\nEt terrorregime i fængslerne\nNår fængsel er en karriere - og livsvarigt fængsel en sejr\nRetssag mod racistisk voldsregime i USAs fængsler


Kan man både være en leder og underviser? – GymLF.dk\nNej. Ja. Måske. Mød tre forskellige gymnasier med tre forskellige syn på om ledere skal undervise: Frederiksborg Gymnasium i Hillerød, hvor både vicerektorer og alle uddannelsesledere underviser, Svendborg Gymnasium, hvor ingen i ledelsen underviser og Rødkilde Gymnasium i Vejle, hvor lederne selv har valget mellem, om de vil undervise eller ej.\nKristine Kortnum er rektor på Rødkilde Gymnasium, og det har hun været siden 1. juni 2018. Hun er kommet til en skole, hvor der har været tradition for, at både vicerektor og de to uddannelseschefer underviser. Det må de også gerne fortsat.\n”Det har været en tradition her på stedet, og jeg hører også gode argumenter for, at det kan give en noget som leder at være tæt på undervisningspraksis. Så det er en mulighed, man har hos os,” siger Kristine Kortnum, der ikke vil afvise, at der bliver ændret på det med tiden.\n”Min holdning nu er, at hvis det ligger lederne meget på sinde at undervise, så er det ok for mig. Men det er absolut ikke et must, at man underviser som leder. Det vigtigste for mig er, at man har en mentalitet som en leder med funktioner og ikke som en lærer med funktioner. Når man er leder, er det ledelsesperspektivet, der skal være det bærende i dagligdagen,” siger Kristine Kortnum.\nFlere opgaver kræver flere ledelseshænder\nMed OK13, implementering af reform og ikke mindst besparelseskravene er ledelsesopgaven på gymnasierne vokset. Der er enighed om, at gymnasieledelserne står med en større ledelsesfaglig opgave end for ti eller tyve år siden, hvor traditionen med undervisende uddannelsesledere var en selvfølge på langt de fleste skoler.\nSvendborg Gymnasium har valgt at ingen i ledelsen underviser mere. Sådan har det været de seneste to skoleår. Det er en blanding af omstændigheder og en holdningsændring i den samlede ledelse, der gør, at det er sådan i dag, fortæller HR-chef Tine Spanggaard.\n”Vi har valgt det, fordi det frigiver tid til ledelsesopgaven, og det er nødvendigt, for den opgave vokser,” siger Tine Spanggaard, som selv underviste sideløbende med sine ledelsesopgaver i flere år.\n”I dag er jeg leder og har begge ben plantet i ledelse, og dér står de altså mere solidt. Jeg er ansat som leder, og ledelse er en disciplin, som jeg skal gøre mig umage med. Så jeg tror ikke på, at jeg bliver en bedre leder af at undervise – og omvendt,” siger Tine Spanggaard.\nEfteruddannelse med lederidentitet\nHun peger på, at man som fuldtidsleder også med god samvittighed kan koncentrere sin efter- og videreuddannelse om ledelse.\n”Jeg har ikke været på fagdidaktiske kurser i mange år. Jeg dyrker og styrker min identitet som leder i stedet. Men det er et stort skifte at slippe undervisningen, og ja, jeg kan da godt savne den tætte kontakt til og dialog med eleverne om fag. Men det er et valg, jeg har truffet og nu handler min faglighed om, hvordan jeg kan være en god leder for dem, der underviser uden selv at undervise,” siger Tine Spanggaard, der understreger, at hun ser det som en stor fordel at man som leder selv har undervisningserfaring med i bagagen.\nDet giver legitimitet og grounder os at undervise\nDorte Vest Büchmann\nPå Frederiksborg Gymnasium underviser flertallet af lederne som en selvfølge. Både de to vicerektorer og de tre uddannelsesledere har mindst et hold hver, som de underviser, fortæller vicerektor Dorte Vest Büchmann.\n”Vi er enige om, at vi gerne vil undervise. Vi vil gerne være en del af lærerkollegiet og være med i faggruppeaktiviteter. Min egen holdning er, at nogle i ledelsesgruppen bør undervise for at sikre nærhed til kerneopgaven. Vi definerer ikke os selv som enten gymnasielærere eller ledere. Vi er begge dele ,” forklarer Dorte Vest Büchmann, der både ser fordele og ulemper ved at undervise – men flest fordele.\n”Ved at undervise holder vi fast i vores fag og vores eksistensberettigelse. Gymnasiet er til for at bedrive undervisning, og det grounder os som ledere at undervise. Det bevirker, at vi måske bedre forstår, hvad det betyder at stå i en undervisningssituation og at vi har en meget direkte føling med fx når elevtyperne ændrer sig,” siger hun og fortæller, at det er tydeligt at mærke i lærerkollegiet, at de er glade for, at lederne også underviser. Det giver helt enkelt legitimitet i lærerstaben, oplever Dorte Vest Büchmann:\n”Som leder kan man måske godt distancere sig fra, hvad det egentlig kræver og hvor mange bolde man skal have i luften som almindelig lærer. Når man har et hold, så får man en meget klar føling med det. Og så skal man jo bare gange sit eget ene hold op med syv, så ved man, hvad lærerne står med.”\nEr du lærer eller leder, når der kommer kritik på et møde?\nMen selvfølgelig er der ulemper ved at undervise ved siden af ledelsesopgaverne. På Frederiksborg Gymnasium sidder vicerektor Dorte Vest Büchmann fx med i kemifaggruppen, hvor der på et møde for nyligt blev rejst kritik af ledelsen, og lærergruppen besluttede sig for at skrive et fælles brev til ledelsen.\n”Der er et stort frirum til at sige, hvad man mener hos os. Og i sådan en situation, så trækker jeg mig bare lidt væk og sidder og svarer på mails imens,” forklarer hun.\nEn anden ulempe er af faglig karakter. Når man som leder kun har et fag om året, så bliver man mere rusten end hvis man holder begge sine fag ved lige med flere hold.\n”Man bliver lidt rusten, og det kan også være en udfordring at finde tiden, for der er rigeligt at se til som leder i gymnasieverdenen. Så det kan være svært at få tid til at forberede os grundigt, men det er jo en udfordring, som vi har til fælles med lærerne,” siger Dorte Vest Büchmann.\nPointen går igen hos rektor Kristine Kortnum fra Rødkilde, der pointerer, at man som leder typisk vil prioritere efter- og videreuddannelse med fokus på ledelse. Derfor kommer man stille og roligt væk fra sit fag.\n”Man bliver rusten. Alle ved, at man skal holde sine fag ved lige. Og hvis du kun har et enkelt hold hvert år, så får du heller ikke synergieffekten ved at undervise flere hold,” siger Kristine Kortnum.\nNærhed er meget mere end at undervise\nTrods forskelle i tilgangen til, om ledelsen skal undervise eller ej, er de tre gymnasieledere enige om, at det vigtigste er, at man sikrer nærhed til undervisningen.\n”Som leder kan man godt være tæt på undervisningen uden selv at være nede i substansen. En underviser er ofte bedre tjent med en leder, der er på toppen af sit eget fag – ledelse – ligesom de selv er på toppen af deres fag,” siger Kristine Kortnum.\nHR-chef Tine Spanggaard fra Svendborg Gymnasium er enig:\n”Når man som os ikke har undervisning, så stiller det krav om, at vi er nysgerrige og opsøgende i forhold til, hvad der foregår i lærer- og elevgruppen. Hvis vi ikke er tæt på undervisningen og taler med underviserne om undervisning, så mister vi legitimitet som ledelse. Derfor gør vi os umage med at være der.”\nForrige skoleår var hun og den øvrige ledelse ude og observere undervisning hos de alle lærere, der efterfølgende fik feedback på observationerne til deres medarbejderudviklingssamtaler. Det samme sker i år.\n”Jeg mener, at det giver mig et langt større indblik, end det ville have gjort, hvis jeg selv havde haft et kemihold. Her får jeg set mange flere fag og undervisere. Og dét kan styrke min funktion som leder,” siger Tine Spanggaard.\nMen direktøren står jo heller ikke og renser tarme\nPå Frederiksborg Gymnasium er vicerektor Dorte Vest Büchmann også enig i, at man som leder kan holde sig tæt på undervisningen på andre måder end at undervise selv fx ved at overvære undervisning.\n”Man kan få føling med undervisningen på mange måder. Man skal bare være bevidst om, at man ikke fjerner sig fra praksis og sidder bag en lukket dør uden kontakt til lærere og elever,” pointerer hun.\nDer er et bestemt argument mod, at lederne skal undervise, som hun ofte hører: ’At direktøren på en pølsefabrik jo heller ikke selv står og renser tarme i produktionen’. Men til det svarer hun:\n”Det gør direktøren måske ikke. Men det kunne jo godt være, at det ville være sundt for topledelsen på dén fabrik at gå ned og rense tarme. Det kunne måske give bedre indblik i tingene og måske oven i købet en god idé,” siger hun.\nTidligereForrigeJobskyggeordning: Kvalificeret feedback fra svensk kollega\nNæsteNår shitstormen rammer: Førstehjælp til gymnasieledelserNæste


Casco klasse cutter; Design; Køb og modifikationer; Klassifikation; Navngivning; Operationer\nCasco klasse cutter\nMaj 15, 2016 Kaare Færden c 0 0\nCasco klassen var en stor klasse af United States Coast Guard kuttere i provision fra slutningen af 1940'erne gennem slutningen af 1980'erne. De så tjeneste som vejret rapportering skibe i Atlanterhavet og Stillehavet oceaner indtil begyndelsen af 1970'erne, og nogle oplevede bekæmpe tjeneste under Vietnam-krigen.\nMellem 1941 og 1946, den amerikanske flåde købte 35 Barnegat klasse lille vandfly bud, betegnes "AVP" i søværnet 's alfanumeriske skrog nummereringssystem og designet til logistisk og administrativt støtte en eskadrille af flyvende fartøjer, der opererer fra ubebyggede arealer og, med en betydelig anti-luft, antisurface, og antisubmarine kapacitet, at eskortere større vandflyver bud. De fleste af dem tjente under Anden Verdenskrig, selvom selv under krigen søværnet bestemmes antallet af Barnegats at være overskud til krav; som et resultat blev en gennemført som en katapult skoleskib for Navy vandflyver piloter og fire blev omdannet under opførelsen til motor torpedo båd bud, omdøbt "AGP".\nEfter Anden Verdenskrig, flåden havde et overskud på vandfly bud, og kystvagten var på udkig efter skibe til at tjene på havet stationer i Atlanterhavet og Stillehavet oceaner af vejret-rapportering opgaver, også udfører retshåndhævelse og eftersøgnings- og redningsoperationer efter behov . De Barnegats var pålidelige, lang varierede, og sødygtigt, og havde god beboelighed, og passende modificeret, var gode kandidater til at opfylde Coast Guard 's krav; med ordene fra Coast Guard 's vurdering af Barnegats, "The håndværk på fartøjet er generelt ganske bedre end observeret på andre skibe bygget under krigen. Skibet har rigelig plads til butikker, levende husly, skibe, kontorer og rekreative faciliteter. Det vigtigste motorsystemet er fremragende .... Udførelsen af fartøjet i moderat til høj sø er absolut bedre end nogen anden kutter. kan Dette fartøj drives ved højere hastighed uden stormskader end andre Coast Guard skibe . "\nKøb og modifikationer\nFlåden overførte tre af vandfly bud deciderede til Coast Guard i 1946; de trådte tjeneste, år og i 1947. Flåden lånt tolv flere vandfly bud, katapult skoleskibet, og to af de motordrevne torpedobåd buddene til Coast Guard i 1948, og disse trådte Coast Guard service i 1948 og 1949; i 1966, overførte søværnet disse skibe direkte til Coast Guard så godt. Af skibene Coast Guard modtaget, var to blevet bygget af Boston Navy Yard i Boston, Massachusetts, og resten i staten Washington: tre af Associated Shipbuilders, Inc., i Seattle, ti ved Lake Washington Shipyard i Houghton, og tre af Puget Sound Navy Yard i Bremerton.\nNår de blev accepteret i Coast Guard service, blev der foretaget en række ændringer for at forberede skibe til ocean-station pligt. En ballon husly blev tilføjet agter, et hydrografisk spil og en oceanografiske spil blev installeret, og rum om bord var afsat til oceanografisk udstyr.\nUnder det alfanumeriske skrog klassificeringssystem i brug på det tidspunkt, Coast Guard kuttere overført fra søværnet beholdt deres flåde klassificering, med et "W" tilføjede til starten af klassificeringen at angive deres Coast Guard underkastelse. De tidligere vandfly bud og den tidligere katapult skoleskibet dermed alle modtaget klassifikationen "WAVP"; de to tidligere motor torpedo båd bud, der vendt tilbage til deres oprindelige "AVP" betegnelse før overførsel til Coast Guard, også indgået Coast Guard tjeneste som WAVPs. Den eneste undtagelse var Dexter, som oprindeligt blev udpeget WAGC-18, men snart fik en WAVP betegnelse ligesom de andre.\nI 1965 Rockaway, entydigt blandt Cascos blev reklassificeret som en "oceanografiske" skib, WAGO-377.\nI 1966 Coast Guard omklassificeret alle Cascos herunder Rockaway så høj udholdenhed kuttere og ændrede deres klassificering til "WHEC". Skibene beholdt de samme skrog numre de havde haft som WAVPs.\nNogle Cascos senere undergik yderligere ændringer klassificering som deres roller ændret sig i deres sidste år i tjenesten. Unimak var en skoleskib 1969-1975 før vender tilbage til hendes WHEC klassificering, Gresham blev en "meteorologisk cutter" i 1970, og Rockaway blev en "offshore retshåndhævelse fartøj" i 1971.\nKlassen blev opkaldt efter USCGC Casco, senere WHEC-370, enheden med det laveste kystvagt alfanumeriske skrog nummer. De tre skibe er overført direkte til Coast Guard i 1946 fik nye navne efter idriftsættelse i Coast Guard, bliver opkaldt efter amerikanske sekretærer statskassen. De 15 skibe udlånt til Coast Guard i 1948 bevaret deres oprindelige Navy navne, og blev opkaldt efter øer, bugter og vige, rundt i USA og den daværende-Territory i Alaska.\nDe første tre skibe blev taget i brug i 1946 og 1947 med resten efter i 1948 og 1949. Bortset fra Dexter, som var ud af Kommissionen i flere år i 1950'erne, alle forblev aktiv uden pause, indtil slutningen af 1960'erne og begyndelsen af 1970'erne, og en, Unimak, efter en kort periode af provision i midten af 1970'erne, forblev i tjeneste indtil 1988. Alle oplevede service som vejr-rapportering skibe på havet station patruljer, indtil slutningen af 1960'erne og begyndelsen af 1970'erne, bortset Dexter, som blev Coast Guard 's USA West Coast skoleskib efter vender tilbage til provision i 1958.\nDen Cascos havde en række skæbner. Flåden sank fem som mål i 1968 og 1969 og fem andre blev skrottet i begyndelsen af 1970'erne. Den sidste overlevende i Coast Guard service, Unimak blev sænket for at danne et kunstigt rev.\nSyv skibe blev overført til Sydvietnam i 1971 og 1972. Da Sydvietnam kollapsede i slutningen af Vietnam-krigen i 1975, seks flygtede til Filippinerne, hvor to blev kannibaliseret til reservedele og de fire andre taget i brug i den filippinske flåde, flyforbindelse indtil midten af 1980'erne. Den syvende skib, den tidligere Absecon, blev fanget af Nordvietnam, synes at have været aktiv i Vietnam Folkeparti flåde ind i 1990'erne, og kan holde sig flydende i dag som den sidste overlevende Barnegat- eller Casco-class skib.\nCasco tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS casco fra 1941 til 1947. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1949 og bestilt det år. Hun var udstationeret på Boston, Massachusetts, i hele sin Coast Guard karriere, der udfører hav station patruljer i Nordatlanten. Omdøbt WHEC-370 i 1966, blev hun af drift i 1969. Den amerikanske flåde sank hende som et mål senere samme år.\nMackinac tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Mackinac fra 1942 til 1946. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1949 og bestilt det år. Hun var udstationeret på New York i hele sin Coast Guard karriere, der udfører hav station patruljer i Nordatlanten. Omdøbt WHEC-371 i 1966, blev hun af drift i 1967. Den amerikanske flåde sank hende som et mål i 1968.\nHumboldt tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Humboldt fra 1941 til 1947. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1949 og bestilt det år. Hun var udstationeret på Boston, Massachusetts, 1949-1966 og i Portland, Maine 1966-1969, udfører hav station patruljer i Nordatlanten i hele sin karriere. Omdøbt WHEC-372 og overføres permanent til Coast Guard i 1966 blev hun nedlægges i 1969 og solgt til ophugning i 1970.\nMatagorda tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Matagorda fra 1941 til 1946. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1949 og bestilt det år. Hun var udstationeret på Boston, Massachusetts, 1949-1954, der udfører hav station patruljer i Nordatlanten, og i Honolulu, Hawaii, 1954-1967, der udfører hav station patruljer i Stillehavet. Omdøbt WHEC-373 i 1966, blev hun af drift i 1967. Den amerikanske flåde sank hende som et mål i 1969.\nAbsecon tjente som den amerikanske flåde katapult skoleskib USS Absecon fra 1943 til 1947. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1949 og bestilt det år. Hun var udstationeret på Norfolk, Virginia, i hele sin Coast Guard karriere, der udfører hav station patruljer i Nordatlanten. Omdøbt WHEC-374 og overføres permanent til Coast Guard i 1966 blev hun nedlægges i 1972 og overført til Sydvietnam, bliver den inspektionsskibet RVNS Pham Ngu Lao. Fanget af Nordvietnam efter sammenbruddet af Sydvietnam i 1975, blev hun patruljen fartøj PRVSN Pham Ngu Lao i Vietnam Folkeparti flåde og kan være forblevet en aktiv enhed, indtil ind i 1990'erne. Hendes nuværende status er uklar, selv om hun kan holde sig flydende som den sidste overlevende Barnegat- eller Casco-class skib.\nChincoteague tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Chincoteague fra 1943 til 1946. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1949 og bestilt det år. Hun var udstationeret på Norfolk, Virginia, i hele sin Coast Guard karriere, der udfører hav station patruljer i Nordatlanten. Omdøbt WHEC-375 og overføres permanent til Coast Guard i 1966 blev hun nedlægges i 1972 og overført til Sydvietnam, bliver den inspektionsskibet RVNS Ly Thuong Kiet. Efter sammenbruddet af Sydvietnam i 1975, hun flygtede til Filippinerne, hvor hun fungerede som fregatten BRP Andres Bonifacio indtil 1985.\nCoos Bay tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Coos Bay fra 1943 til 1946. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1949 og bestilt det år. Hun var udstationeret på Portland, Maine, i hele sin Coast Guard karriere, der udfører hav station patruljer i Nordatlanten. Omdøbt WHEC-376 og permananelty overført til Coast Guard i 1966 blev hun nedlægges senere samme år. USA Navy sank hende som et mål i 1968.\nRockaway tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Rockaway fra 1943 til 1946. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1948 og idriftsat i 1949. Hun var udstationeret på Staten Island i New York City i hele sin Coast Guard karriere. Indtil 1965 hendes vigtigste pligt var at tjene på havet station patruljer i Nordatlanten. Omdøbt som en "oceanografiske skib," WAGP-377, i 1965, blev hun mere involveret i oceanografiske undersøgelse arbejde. Omdøbt WHEC-377 og permanent overført til Coast Guard i 1966 blev hun igen reklassificeret som en "offshore retshåndhævelse skib," wole-377, i 1971. Hun blev udfaset i 1972 og solgt til ophugning.\nHalf Moon tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Half Moon fra 1943 til 1946. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1948 og bestilt samme år. Hun var udstationeret på Staten Island og Governors Island i New York City i hele sin Coast Guard karriere. Hendes vigtigste pligt var at tjene på havet station patruljer i Nordatlanten. Omdøbt WHEC-378 og permanent overført til Coast Guard i 1966, hun tjente en kamp turné i Vietnam under Vietnamkrigen i 1967 som en del af Coast Guard Squadron Tre. Hun blev udfaset i 1969 og solgt til ophugning i 1973.\nUnimak tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Unimak fra 1943 til 1946. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1948 og idriftsat i 1949. Hun var udstationeret på Boston, Massachusetts, fra 1949 til 1954; på Cape May, New Jersey, New Jersey, 1954-1972; og i Yorktown, Virginia, 1972-1975, hendes vigtigste pligt er at tjene på havet station patruljer i Nordatlanten. Omdøbt WHEC-379 og permanent overført til Coast Guard i 1966, hun omklassificeret som en uddannelse skib og omdøbt igen som WTR-379 i 1969. Hun blev udfaset i 1975. genoptaget i 1977 og igen betegnet WHEC-379, blev hun udstationeret på New Bedford, Massachusetts, for resten af hendes Coast Guard karriere, primært med fokus på fiskeriorganisationer patruljer i Atlanterhavet og retshåndhævende operationer i Caribien. Hun blev udfaset i 1988 og sænket for at danne et kunstigt rev.\nYakutat tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Yakutat 1944-1946, Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1948 og bestilt samme år. Stationeret på Portland, Maine, i 1949 og i New Bedford, Massachusetts fra 1949 til 1971 hendes vigtigste pligt var at tjene på havet station patruljer i Nordatlanten. Hun blev omdøbt WHEC-379 og permanent overført til Coast Guard i 1966, og tjente to bekæmpe ture i Vietnam under Vietnamkrigen med Coast Guard Squadron Tre, 1967-1968 og i 1970. Overført til Sydvietnam i 1971, tjente hun som RVNS Tran Nhat Duat. Efter sammenbruddet af den sydvietnamesiske regering i slutningen af Vietnam-krigen i 1975, hun flygtede til Filippinerne, hvor hun blev kannibaliseret for reservedele.\nBarataria tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Barataria fra 1944 til 1946. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1948 og bestilt samme år. Hun var baseret på Portland, Maine, 1949-1968, hovedansvarlig for ocean station patruljer i Nordatlanten. I 1966 blev hun omklassificeret som en høj udholdenhed fræser, omdøbt WHEC-381, og overføres direkte til Coast Guard. Hun tjente en kamp turné i Vietnam under Vietnamkrigen 1967-1968 som en del af Coast Guard Squadron Tre. Hun var baseret på San Francisco, Californien, 1968-1969, hvor hun udføres for retshåndhævende og søg-og-rednings opgaver i Stillehavet. Hun blev udfaset i 1969 og solgt til ophugning i 1970.\nBeringstrædet tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Beringstrædet 1944 til 1946. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard og i 1948 og bestilt samme år. Hun tjente på havet station patruljer i Stillehavet i hele sin Coast Guard karriere, baseret i Seattle, Washington 1948-1954 og i Honolulu, Hawaii fra 1954 til 1971. Hun var omdøbt WHEC-382 og overføres permanent til Coast Guard i 1966 , og tjente to bekæmpe ture i Vietnam under Vietnamkrigen med Coast Guard Squadron Tre, 1967-1968 og i 1970. Overført til Sydvietnam i 1971, hun tjente som RVNS Tran Quang Khai. Efter sammenbruddet af den sydvietnamesiske regering i slutningen af Vietnam-krigen i 1975, hun flygtede til Filippinerne, og tjente i den filippinske flåde indtil 1985 som BRP Diego Silang.\nCastle Rock tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Castle Rock fra 1944 til 1946. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1948 og bestilt samme år. Hun var udstationeret på Boston, Massachusetts, 1948-1967 og i Portland, Maine, 1967-1971, hovedansvarlig for ocean station patruljer i Nordatlanten, og tilbragte en kamp turné i Vietnam under Vietnamkrigen med Coast Guard Squadron Tre i 1971. Hun blev overført til Sydvietnam i 1971 og fungerede som RVNS Tran Binh Trong. Efter sammenbruddet af den sydvietnamesiske regering i slutningen af Vietnam-krigen i 1975, hun flygtede til Filippinerne, og tjente i den filippinske flåde indtil 1985 som BRP Francisco Dagohoy.\nCook Inlet tjente som den amerikanske flåde vandfly bud USS Cook Inlet fra 1944 til 1946. Hun var udlånt til den amerikanske Coast Guard i 1948 og blev bestilt i 1949. Baseret på Portland, Maine, i hele sin Coast Guard karriere, hun var hovedansvarlig for ocean station patruljer i Nordatlanten, og tilbragte en kamp turné i Vietnam under Vietnamkrigen med Coast Guard Squadron Tre i 1971. Hun blev overført til Sydvietnam i 1971 og fungerede som RVNS Tran Quoc Toan. Efter sammenbruddet af den sydvietnamesiske regering i slutningen af Vietnam-krigen i 1975, hun flygtede til Filippinerne, hvor hun blev kannibaliseret for reservedele.\nDexter fungerede som den amerikanske flåde vandfly bud USS Biscayne fra 1941 til 1946. Hun blev overført til den amerikanske Coast Guard i 1946 og bestilt samme år som USCGC Dexter, snart ændret til WAVP-385. Baseret på Boston, Massachusetts, fra 1946 til 1952. hun primært var ansvarlig for ocean station patruljer i Nordatlanten. Ud af provision 1952-1958, hun derefter var baseret på Alameda, Californien, 1958-1969, der tjener som Coast Guard 's USA West Coast skoleskib. Hun blev omdøbt WHEC-385 i 1966. Hun blev udfaset i 1968, og den amerikanske flåde sank hende som et mål senere samme år.\nMcCulloch tjente som den amerikanske flåde motordrevne torpedobåd bud USS Wachapreague 1944-1946, hun blev overført til den amerikanske Coast Guard i 1946 og bestilt som McCulloch samme år. Hun var baseret på Boston, Massachusetts, fra 1946 til 1966 og i Wilmington, North Carolina, 1966-1972, hovedansvarlig for ocean station patruljer i Nordatlanten. I 1966 blev hun omdøbt WHEC-386. Hun blev overført til Sydvietnam i 1972, og fungerede som RVNS Ngo Quyen. Efter sammenbruddet af den sydvietnamesiske regering i slutningen af Vietnam-krigen i 1975, hun flygtede til Filippinerne, og tjente i den filippinske flåde indtil enten 1985 eller 1990 som BRP Gergorio del Pilar.\nGresham tjente som den amerikanske flåde motordrevne torpedobåd bud USS Willoughby fra 1944 til 1946. Hun blev overført til den amerikanske Coast Guard i 1946 og idriftsat i 1947, da Gresham. Baseret på Alameda, Californien, 1947-1970, var hun hovedansvarlig for ocean station patruljer i Stillehavet og blev omdøbt WHEC-387 i 1966. Hun tjente en kamp turné i Vietnam under Vietnamkrigen 1967-1968 som en del af Coast Guard Squadron Tre. Hun var baseret på Norfolk, Virginia, 1970-1973, der er ansvarlig for ocean station patruljer i Nordatlanten, og blev omklassificeret som en meteorologisk kutter og omdøbt WAGW-387 i 1970. Hun blev udfaset og solgt til ophugning i 1973.\nForrige artikel Carbon fiksering\nNæste artikel Deir Alla


Forside / Butik / Regnjakker / 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 44 – Sort\nVarenummer (SKU): 7312590214464 Kategori: Regnjakker Tag: 2117 Of Sweden\nProdukt: 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 44 – Sort\n2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 44 – Sort fra 2117 Of Sweden\n2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 44 – Sort fungerer rigtig godt i sit rette element. Regnjakker er vores rigtig populære kategori blandt alle vores varer. Cykelpartner kendes af rigtig mange som det bedste sted at købe cykeludstyr. Produktet giver dig mulighed for at fortryde købet helt op til 365 dage efter dit køb. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, er hjælpen lige her, og den hedder produktet lige her, du bliver i hvert fald glad for dit køb. Det er et godt køb, og specielt når der også er prisgaranti på 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 44 – Sort fra det rigtig fede mærke 2117 Of Sweden, som mange i cykelsporten nikker genkendende til. I de perioder hvor du er ude på din cykel, er det vigtigt, du tænker på at kroppen har brug for væske undevejs. Denne væske kan fx være smagen af blåbær gennem energidrik.\n2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 44 – Sort kvalitets cykeludstyr\n2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 44 – Sort ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i vores varekategori Regnjakker. Du får oven i købet hele 365 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 44 – Sort online hos webshoppen Cykelpartner, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Blandt alle varerne i shoppen finder du noget for alle, deriblandt også dette produkt. Købes der ind i online webshops er priserne bedre- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nFordele ved at købe 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 44 – Sort online\nNår webshops leverer dine produkter, er betingelserne lidt gunstigere, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når produkterne er købt online, og du kan finde webshops der giver mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og du kan faktisk sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n27 anmeldelser af 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 44 – Sort


Skuldetaske viborg - Tilbud, gode priser og billige tasker\nLeder du efter skuldetaske viborg? Så led ikke videre – vi har samlet de bedste tilbud og hjemmesider om skuldetaske viborg.\nEn god taske er vigtig – specielt når du er på udkig efter den rigtige skuldetaske viborg som kan gå til enten hverdag eller fest. Hvem skifter ikke sin taske mindst en gang om året – en god taske skal kunne indeholde både pung, pudder, nøgler og personlige emner – også din skuldetaske viborg.\nHer er skuldetaske viborg med mulighed for både læsertasker, skuldertasker, håndtasker og mange flere. Hvis du skal til cocktailfest eller en smart dinner-party kan det være elegant med den rigtige taske der matcher festlighederne.\nBruger du flere dametasker til hverdag? Du kan med fordel lede efter din nye taske og spare mange penge på gode tilbud, hvis du følger vores anbefalede links og sitemap for tasker. skuldetaske viborg er ikke kun nogle der leder efter men flere af os, der kan med fordel investeres tid i at at finde den helt rigtige – for der er så mange gode tilbud at vælge imellem.\nGiv dig god tid til at vælge din næste dametaske – for vi har samlet de bedste produkter fra nettets bedste forhandlere – skuldetaske viborg.


Helt Unikt: Dansk Historieskrivning - ExtraAvisen.DK\nDanmark har deltaget i VM-kvalifikationen siden 1958 og har været med hver gang siden 1962 – i alt 15 gange. 16 gange har Danmark deltaget i EM-kvalifikationen.\n31 kvalifikationsturneringer – og ingen med så god en start som denne her. Og her taler vi om alle landsholdsgenerationer tilbage til slutningen af 1950’erne.\nEMA: Ingen grund til at give tredje stik\nPerson fundet livløs i havnen ved Middelfart