⭐Når ledige skal i beskæftigelse\nDownload "Når ledige skal i beskæftigelse"\n1 Når ledige skal i beskæftigelse Et longitudinelt studie i betydningen af bonding og bridging social kapital for varigheden af nordjyske borgeres ledighedsforløb Speciale i Sociologi Aalborg Universitet Februar 2015 Tatiana Bergstrøm & Linda Ejlskov Jeppesen Vejleder: Henrik Lolle Antal ord:2 Forord Dette speciale udgør det afsluttende punktum for vores tid på sociologi ved Aalborg Universitet. Ambitionen med specialet har været at bidrage med ny viden fra et sociologisk perspektiv omkring netværks betydning for varigheden af ledighedsforløb. I den forbindelse er der flere personer, vi gerne vil takke. Først vil vi gerne takke Sisse Buch Johnson og Region Nordjylland for at give os lov til at arbejde med data fra Sundhedsprofilen Derudover skal der lyde en stor tak til professor Christian Torp-Pedersen for at facilitere vores adgang til de forskellige registerdatabaser, som er blevet brugt i specialet. Yderligere ønsker vi at rette en særlig tak til vores vejleder Henrik Lolle, som igennem hele specialeforløbet og i et tidligere projekt har bidraget med konstruktiv kritik og vejledning. Også tak til Christian Albrekt Larsen for feedback og konstruktiv kritik af specialet. Slutteligt ønsker vi at takke Jesper Nydam Wulff for uvurderlig hjælp gennem hele specialeprocessen samt Finnbogi Rútur Ásgeirsson for støtte og forståelse for mange sene aftener. Ligeledes en tak til Anne og Tage Bergstrøm for at åbne deres hjem, så vi i de sidste fem måneder har kunnet slå lejr i deres kælder. I forbindelse med udarbejdelsen af specialet tager vi begge ansvar for alle afsnit. Aalborg Universitet, februar 2015 Linda Ejlskov Jeppesen og Tatiana Bergstrøm I3 Summary In this master thesis, we investigate the association between social capital and the duration of unemployment periods of individuals in the Northern region of Denmark. Several studies have demonstrated the detrimental effect long spells of unemployment can have on both the individual s physical and mental health. Thus, our primary motivation for performing this study is to enhance the knowledge of whether and how social networks shortens spells of unemployment. Even though the association between social networks and employment possibilities long have been a field of interest in both economics and sociology through i.e. Mark Granovetter, social capital have not been investigated in any great length in this regard. Furthermore, most of the previous studies are crosssectional which weakens any potential causal interpretations. Social capital can be seen as a sort of nexus between sociology and economics. While some aspects of social capital are closely related to previous definitions of social relations, the concept broadens the scope of analyses by including dimensions of the norms of trust and reciprocity that exist in the network instead of solely focusing on more structural aspects. Social capital can be viewed as a form for capital embedded in social relationships that influence the opportunities and limitations an individual will have throughout life. That is, in an employment perspective some individuals will via their social capital have access to more information and resources. In turn, this will enhance their employment opportunities relative to other individuals with lower social capital. Following a theoretical discussion of social capital and the operationalization often used in empirical studies, we choose to divide the concept in a bridging and bonding dimension. These two dimensions we subsequently divide further into a norm- and network component respectively. Based on the theoretical writings and empirical investigations of noted researchers as i.e. Mark Granovetter, we develop several hypotheses regarding both the general association between social capital and the duration of unemployment periods as well as how this association varies depending on the gender, age group, ethnicity and educational status and the sector in which the individual finds employment. We link data from a Danish regional health survey with data from several Danish administrative registries in order to obtain information on measures of unemployment, social capital and confounding variables. In the course of the three-year follow-up period (2010 to 2013) a total of 2659 individuals experienced 4299 periods of unemployment. Of the 4299 periods of unemployment 2601 ended with the individual finding employment while the rest were censored due to datastop or because they experienced II4 one of the previously defined competing events (e.g. retired, began an education etc.). We use Cox proportional hazard models to calculate hazard ratios and 95% confidence interval performing separate analyses on the two specific social capital measures. The results show that especially the norms of support and help that exist in the strong bonding network account for the general association between social capital and the duration of the unemployment period. This result suggests that it is the quality rather than the quantity in an individual s social network that matters when an unemployed individual has to find a new job. For this reason, we believe that this thesis demonstrates the importance of a social capital perspective on the association between social relations and the duration of an unemployment period. Furthermore, the analysis indicated, that the association depends on the sector in which the individual find employment as well as the individual s age and educational status. That is, in further studies of social capital it s important to take the possible moderating effects of these factors into account. III5 INDHOLD 1 INDLEDNING LÆSEVEJLEDNING PROBLEMFELT DET DANSKE ARBEJDSMARKED LEDIGHED INDIVIDETS BESKÆFTIGELSESEGNETHED REKRUTTERINGSPROCESSER I DANSKE VIRKSOMHEDER HVORFOR HAR NETVÆRK EN BETYDNING? ANVENDELSE AF NETVÆRK I JOBSØGNINGSPROCESSEN SOCIAL KAPITAL ET UDPLUK AF DEN EKSISTERENDE LITTERATUR NATIONAL OG NORDISK FORSKNING INTERNATIONAL FORSKNING SPECIALETS PLACERING I DEN EKSISTERENDE LITTERATUR PROBLEMFORMULERING HYPOTESER SPECIALETS VIDENSKABSTEORETISKE PERSPEKTIV KRITISK REALISME DESIGN OG METODE PRÆSENTATION AF DET EMPIRISKE DATAGRUNDLAG AFGRÆNSNING AF UNDERSØGELSESPOPULATION AFHÆNGIGHED MELLEM OBSERVATIONER BEHANDLING AF VED IKKE KATEGORIER MISSING OBSERVATIONER MULTIPEL IMPUTATION OPERATIONALISERING KONTROLVARIABLE INTERAKTIONER ANALYSESTRATEGI ANALYSE KARAKTERISTIKA VED STIKPRØVEN IV6 7.2 HYPOTESE 1 SOCIAL KAPITAL OG VARIGHEDEN AF LEDIGHEDSFORLØB HYPOTESE 2 EFFEKTEN AF SOCIAL KAPITAL AFHÆNGER AF ANDRE FAKTORER KONKLUSION OG BESVARELSE AF SPECIALETS PROBLEMFORMULERING OPSUMMERING UNDERSØGELSENS BEGRÆNSNINGER MÅLINGSVALIDITETEN AF LEDIGHEDSFORLØB OG SOCIAL KAPITAL-MÅLENE DEN INTERNE VALIDITET DEN EKSTERNE VALIDITET PERSPEKTIVERING LITTERATUR BILAG KORRESPONDANCEANALYSE AF VARIABLE MED VED IKKE KATEGORIER OVERSIGT OVER HJÆLPEVARIABLE TIL MULTIPEL IMPUTATION NORMALITETSPLOTS FOR SOCIAL KAPITAL-VARIABLE INTERAKTIONER ROBUSTHEDSTJEK FOR ESTIMATERNE VEDLAGT PÅ USB-NØGLE: Kodebog til DREAM Spørgeskema til Sundhedsprofilen 2010 Oversigt over variable SAS og R syntax Fulde modeller for modellen for ledighed over 21 uger og interaktionsmodellerne V7 Tabeloversigt Tabel 1. Oversigt over missing observationer på variable, der danner social kapital-målene Tabel 2. Illustration af ledighedsforløb Tabel 3. Items udvalgt til operationalisering af bonding social kapital Tabel 4. Items udvalgt til operationalisering af bridging social kapital Tabel 5. Fitmål til vurdering af KFA-modeller Tabel 6. Korrelationsresidualer for den specificerede målemodel Tabel 7. Fitmål for den indledende målemodel (Model 1) og den respecificerede model (Model 2) Tabel 8. Korrelationer mellem estimeringsmetoder Tabel 9. Ledighedsforløbene fordelt på alternative hændelser/censureringer Tabel 10. Karakteristika ved ledighedsforløb Tabel 11. Lifetable over ledighedsforløb Tabel 12. Cox-regression for bonding social kapital Tabel 13. Analyse af ledighedsforløb over 21 uger for bonding social kapital Tabel 14. Cox-regression for bridging social kapital Tabel 15. Interaktionseffekt mellem de to social kapital-mål og erhvervstype Tabel 16. Interaktionseffekt mellem de to social kapital-mål og sektortype Tabel 17. Interaktionseffekt mellem de to social kapital-mål og aldersgruppe Tabel 18. Interaktionseffekt mellem de to social kapital-mål og etnicitet Tabel 19. Interaktionseffekt mellem de to social kapital-mål og uddannelsesniveau Tabel 20. Interaktionseffekt mellem de to social kapital-mål og køn Tabel 21. Oversigt over støtte til hypoteser VI8 Figuroversigt Figur 1. Arbejdsstyrkens procentvisefordeling i erhvervstype... 4 Figur 2. Sæsonkorrigeret ledighed i procent af arbejdsstyrken opdelt på Nordjylland og hele landet i perioden 1986 til Figur 3. Antal ledige i procent af arbejdsstyrken i perioden februar 2010 til februar 2014 opdelt på hhv. samlet fuldtidsledighed og langtidsledighed... 8 Figur 4. Elementerne i beskæftigelsesegenthedsmodellen Figur 5. Forskel på human og social kapital Figur 6. Relation mellem arbejdsgiver og arbejdstager i en rekrutteringsproces Figur 7. Operationalisering af social kapital Figur 8. Kausalitetsforståelse i kritisk realisme Figur 9. Mulige effektretninger Figur 10. Dannelsen af den samlede undersøgelsespopulation Figur 11. Histogram over antallet af ledighedsforløb Figur 12. Kort over Region Nordjylland Figur 13. Eksempel på multipel imputation med 5 datasæt Figur 14. Overgangen fra en position til en anden Figur 15. Illustration af den afhængige variabel Figur 16. Illustration over censureringer og alternative hændelser Figur 17. Illustration over ledighedsforløb i kronologisk tid (Lexisdiagram) Figur 18. Kronometrisk eksempel på tidstælling Figur 19. Komponenter i social kapital Figur 20. KFA-model for normkomponenterne for bridging og bonding social kapital Figur 21. Resultater for den opstillede model (Model 1). ML-estimater (DLWS-estimater) Figur 22. Respecificeret målemodel (Model 2) for normkomponenterne for bridging og bonding social kapital Figur 23. Normalitetsplots over social kapital-målene Figur 24. Grafiske plots af Schoenfieldsresidualerne for bonding og bridging social kapital med 95% KI Figur 25. Grafiske plots af Schoenfieldsresidualerne for Brønderslev og Læsø kommune Figur 26. Overlevelseskurve Figur 27. Hazardkurve Figur 28. Marginale effekter inden for de tertiære samt primære og sekundære erhverv Figur 29. Marginale effekter inden for den offentlige og private sektor Figur 30. Marginale effekter for de tre aldersgrupper Figur 31. Marginale effekter for etnicitet Figur 32. Marginale effekter for de fem uddannelseskategorier Figur 33. Marginale effekter for køn VII9 1 Indledning Flere ledende sociologer anser det at være i arbejde for en central del af livet for langt de fleste individer i den erhvervsdygtige alder både hvad angår identitetsskabelse og livsførelse (Giddens 2009, Beck 1997, Volti 2008 m.fl.). Ifølge Beck (2002) er arbejdet i dag blevet et altoverskyggende element i den en enkeltes liv hvor kun det, der anerkendes som ordinær beskæftigelse anses som værende værdifuldt. Hermed bliver der lagt et stort pres på ledige i forhold til at etablere en fast tilknytning til arbejdsmarkedet, som ikke kun er knyttet til behovet for en indtægtskilde, men i høj grad også til oplevelsen af den enkeltes menneskeværd (Volti 2008, Svendsen 2010). Overgangen fra ledighed til beskæftigelse har vedvarende været genstand for undersøgelser inden for en lang række videnskabelige discipliner, hvor der gennem de seneste årtier har været særligt fokus på betydningen af netværk. Årsagen hertil er ikke svær at overse. Der er i dag stærke indikationer på, at individets netværk er et vigtigt parameter i forhold til at komme i beskæftigelse. Flere teoretikere og fremtrædende sociologier som eksempelvis Mark Granovetter (1973, 1983, 1995) har påpeget og dokumenteret den store betydning individets netværksmæssige forbindelser har for chancerne for at komme i beskæftigelse, hvilket understøttes af både internationale og nationale undersøgelser, der har vist, at et betydeligt antal stillinger besættes via uformelle kanaler (Mouw 2003, Larsen, Pedersen 2009). Bl.a. viser tal fra Danmark Statistiks Arbejdskraftundersøgelse (2012), at 61% af ledige finder deres beskæftigelsesmuligheder gennem de uformelle rekrutteringskanaler. Brugen af netværkskanalen er derfor også et af de råd, som karriererådgivere og det offentlige giver ledige (borger.dk 2014). Det er dog ikke nok at have viden om, hvad der gør, at den ledige kommer i beskæftigelse. Flere studier har påvist, at langvarige ledighedsforløb øger risikoen for eksklusion fra arbejdsmarkedet (Pedersen, Friis et al. 2011, Larsen, Pedersen 2009). Ydermere har dagpengereformen i 2010 medført en halvering af den maksimale dagpengeperiode fra fire til to år. En konsekvens heraf er, at 12% af de individer, der mistede retten til dagpenge i perioden januar 2013 til maj 2014, ikke har fået nyt forsørgelsesgrundlag (Klos 2014, Jonassen 2014). Varigheden af ledighedsforløb er derfor i høj grad en problematik, der fylder i det politiske landskab. For at skabe viden som i højere grad vil bidrage til at nedsætte niveauet af langtidsledighed, bliver det derfor vigtigt at undersøge, hvordan forskellige elementer har betydning for varigheden af ledighedsforløb. I den henseende kan det sociologiske begreb social kapital tænkes at være en betydelig faktor i den lediges evne og chance for at komme i beskæftigelse af flere årsager. Et individs sociale netværk kan bidrage med gode råd, forslag om beskæftigelsesmuligheder, strategiske oplysninger samt anbefalinger. 110 Det kan derfor tænkes, at en ledig med høj social kapital vil have større sandsynlighed for at få information om beskæftigelsesmuligheder og i højere grad blive anbefalet til mulige arbejdsgivere. I den forbindelse er det forventeligt, at en arbejdsgiver vil have større tryghed ved at ansætte en ledig, der er blevet dem anbefalet (Larsen, Pedersen 2009). Dette understøttes af studier, der har påvist, at kandidater, der kommer til samtale på baggrund af uformelle kanaler, har større sandsynlighed for at få jobbet end de kandidater, der kommer til samtale på baggrund af formelle kanaler (Mouw 2003). Til trods for at sammenhængen mellem netværk og beskæftigelse er et forholdsvist veldokumenteret område, er betydningen heraf på varigheden af ledighedsforløb samt social kapital som begreb ikke undersøgt i samme grad. Hertil er de fleste tidligere studier baseret på tværsnitsundersøgelser, hvilket giver seriøse anker i forhold til den kausale retning mellem social kapital og overgangen fra ledighed til beskæftigelse (er individet kommet i beskæftigelse, fordi individet har højere social kapital eller har individet højere social kapital, fordi individet er kommet i beskæftigelse?). Hertil argumenterer Gezinski (2011) for, at et forløbsanalytisk perspektiv er nødvendigt for at komme betydningen af social kapital for beskæftigelsesmuligheder nærmere. I specialet tager vi derfor udgangspunkt i følgende problemformulering: Problemformulering Hvilken betydning har social kapital for varigheden af ledighedsforløb? Ved hjælp af Cox Proportionelle Hazardsmodeller vil vi undersøge sammenhængen mellem social kapital og varigheden af ledighedsforløb i perioden fra 2010 til 2013 i Nordjylland. Dette gøres på baggrund af data fra Sundhedsprofilen 2010 fra Region Nordjylland sammenkoblet med registerdata fra bl.a. DREAM-databasen. Specialet vil især have to bidrag til den eksisterende litteratur. Det første bidrag består af en social kapital-vinkel på, hvad der har betydning for varigheden af ledighedsforløb i en dansk kontekst. Derudover bidrager specialet med at belyse fænomenet gennem et longitudinelt perspektiv, som vil styrke eventuelle kausale tolkninger af fundne sammenhænge. 211 1.1 Læsevejledning Kapitel 2 er inddelt i syv afsnit og er en udredning af det teoretiske og empiriske problemfelt, der leder frem til specialets problemformulering og hypoteser. Her gennemgår vi det danske arbejdsmarked i et sociologisk perspektiv og tydeliggør den betydning, sociale netværk har for at finde beskæftigelse. Vi diskuterer yderligere anvendeligheden af teorien omkring beskæftigelsesegnethed, da begrebet i stort omfang kan medvirke til forklaringen på observerede forskelle i varighed af ledighedsforløb. I denne teori indgår human og social kapital som to væsentlige elementer hvorfor disse yderligere præsenteres i kapitlet. Kapitel 3 består af to afsnit, der indeholder en gennemgang af den eksisterende litteratur på området, hvorudfra vi placerer dette speciale i den sociologiske og empiriske litteratur. Kapitel 4 består ligeledes af to afsnit, der indeholder en argumentation og diskussion for valget af specialets problemformulering samt de specifikke hypoteser, vi vil teste i specialets analysedel. Kapitel 5 består af to afsnit, der gennemgår specialets videnskabsteoretiske position, hvor betydningen af den videnskabsteoretiske position for specialet tydeliggøres. Kapitel 6 består af ti afsnit, der præsenterer og diskuterer specialets valg og brug af metode. Indledningsvis præsenteres det empiriske datagrundlag og den anvendte afgrænsning diskuteres. Her redegøres for valg af behandling af ved ikke kategorierne ved social kapital-målene samt missing observationer. Efterfølgende operationaliseres specialets afhængige og forklarende variable, hvor der anvendes konfirmativ faktoranalyse til operationaliseringen af to af målene for social kapital. Ligeledes præsenteres de anvendte kontrolvariable og interaktioner samt operationaliseringen heraf. Slutteligt præsenteres og diskuteres den anvendte analysestrategi for specialet, hvor vi vil vurdere, hvorvidt de antagelser, der er knyttet til den anvendte statistiske model, er overholdt. Kapitel 7 indeholder specialets analyse. Her undersøges både de generelle og de varierende sammenhænge mellem social kapitals og varigheden af ledighedsforløb gennem de opstillede hypoteser i kapitel 4. Ydermere præsenteres de generelle karakteristika ved stikprøven og hvordan ledighedsforløbene overordnet har udviklet sig. Kapitel 8 samler trådene fra den forudgående analyse og diskussion. På den baggrund besvares den opstillede problemformulering. Kapitel 9 indeholder en diskussion og vurdering af de begrænsninger, der kan knyttes til validiteten og generaliserbarheden af analysens resultater. Kapitel 10 er specialets afsluttende kapitel og giver på baggrund af fundene fremkommet i specialet en perspektivering til videre forskning. 312 2 Problemfelt I nærværende speciale benytter vi os hovedsageligt af sociologiske teorier til at opstille den teoretiske og empiriske forståelsesramme for social kapitals betydning for varigheden af ledighedsforløb, som suppleres med økonomiske perspektiver. Kapitlet indledes med en præsentation af det danske arbejdsmarked (afsnit 2.1), som efterfølges af en redegørelse af specialets definition af ledighed (afsnit 2.2). Med baggrund heri præsenteres teorien omhandlende individets beskæftigelsesegenthed og herunder human kapitel-teorien (afsnit 2.3). Derefter gennemgår vi rekrutteringsprocesserne i danske virksomheder (afsnit 2.4), hvilket leder frem til en diskussion af, hvorfor netværk har en betydning for individets beskæftigelsesmuligheder (afsnit 2.5) og hvordan individet anvender netværk i jobsøgningsprocessen (afsnit 2.6). Slutteligt redegør vi for social kapital-begrebet (afsnit 2.7). 2.1 Det danske arbejdsmarked Formålet med afsnittet er at give en overordnet og kort præsentation af de generelle udviklingstræk på det danske arbejdsmarked, som vil tydeliggøre og konkretisere specialets kontekst. Afsnittet er dermed et supplement til den anvendte teori. Gennemgangen tager kun udgangspunkt i de væsentligste aspekter, som vi mener, har betydning i forhold til varigheden af ledighedsforløb, og skal derfor ikke ses som en fyldestgørende gennemgang af det danske arbejdsmarked. Der er i tiden efter 2. verdenskrig sket gennemgribende ændringer på det danske arbejdsmarked. Dette tydeliggøres ved, at der i takt med øget urbanisering og teknologisk udvikling er sket ændringer i hvilke erhverv, størstedelen af den danske arbejdsstyrke er beskæftiget inden for. Figur 1. Arbejdsstyrkens procentvisefordeling i erhvervstype % Egen tilvirkning, kilde: Danmarks Statistik (2001) Tertiære erhverv Sekundære erverv Primære erhverv I samtidens arbejdsmarked er det de tertiære erhverv 1, der beskæftiger størstedelen af den danske befolkning, mens de primære 2 og sekundære 3 erhverv er trådt i baggrunden (Danmarks Statistik 2008). Dette skifte har medført en omfattende ændring af både arbejdets karakter og indhold over de seneste årtier, 1 Erhverv, hvor tjenester og serviceydelser tilbydes. 2 Erhverv, hvor råstoffer frembringes uden forarbejdning. 3 Erhverv, hvor råstoffer bearbejdes (Danmarks Statistik 2008) 413 som særligt kan kobles til udviklingen inden for de tertiære erhverv (Jacobsen 2007, Holm 2011). Hertil argumenterer Sennett for, at samtidens arbejdsmarked er blevet mere usikkert, hvor det moderne arbejdsliv er kendetegnet ved fleksibilitet, mobilitet og fragmenteret projektarbejde. På den baggrund konkluderer han, at arbejdet ikke længere har den samme integrerende funktion som tidligere, da dets kortvarige ansættelser og projektarbejde ikke længere danner grobund for varige relationer (Jacobsen 2007). Sennetts observationer ses tydeligt i den forandring, der er sket i et gennemsnitsligt individs arbejdsliv. Hvor arbejdslivet tidligere ofte var kendetegnet ved livslange ansættelser, hvor arbejdstagere arbejdede sig op i hierarkiet inden for én virksomhed, sker der i dag langt flere skift mellem arbejdspladser i løbet af et karriereforløb (Ejrnæs 2008). Vejen op af den karrieremæssige rangstige er derfor i høj grad påvirket af de nye strukturer på arbejdsmarkedet. Beck (2002) beskriver fænomenet ud fra begrebet McJobbing, hvor den enkeltes karriereforløb er baseret på kortvarige projektansættelser uden de store håb om fastansættelse. Dette har resulteret i en større sandsynlighed for at opleve ledighedsperioder i den enkeltes karriereforløb. I den forbindelse betragtes uformelle netværk som afgørende i forhold til at opretholde og forbedre karriereforløbet i samtiden, da informationsstrømmen omkring nye beskæftigelsesmuligheder ikke er perfekt (Ejrnæs 2008, Ehrenberg, Smith 2014). Overgangen til det moderne arbejdsmarked har ligeledes medført, at tidligere faste normer i forhold til ansættelsesforhold, arbejdssted og arbejdstid er blevet mere fleksible som bl.a. postuleret af Sennett. Jacobsen (2007) argumenterer eksempelvis for, at arbejdet i dagens Danmark har fået en rolle som et socialt opløsningsmiddel, der skaber en afgrundsdyb kløft mellem mennesker, skaber stress og mismod, graver tidsmæssige skyttegrave i familierne, udhuler fritiden og smadrer menneskers fysiske og psykiske velvære (Jacobsen 2007:111), hvilket står i kontrast til tidligere tiders arbejde og organisering heraf. Dette kan tænkes at have betydning for både skabelsen og opretholdelsen af sociale netværk, hvilket understøtter Sennetts pointe om, at samtidens arbejdsmarked ikke længere danner grobund for varige relationer. Disse udviklingstræk på arbejdsmarkedet er ifølge Holm (2011) i særlig grad knyttet til de mere moderne tertiære erhverv. I den henseende er det interessant at undersøge, hvorvidt betydningen af social kapital varierer på tværs af erhvervstype i forhold til varigheden af ledighedsforløb. En del af analysen fokuserer derfor på dette aspekt. Det danske arbejdsmarked kan endvidere karakteriseres ud fra flexicuritymodellen en arbejdsmarkedspolitik, som er unik for det danske arbejdsmarked. Flexicuritymodellen dækker over et fleksibelt arbejdsmarked, hvor det er lettere for arbejdsgivere at ansætte og afskedige arbejdstagere. Da fleksibiliteten medfører en lavere jobsikkerhed, kompenseres arbejdstager med en tryghed i form af en indkomstsikkerhed i tilfælde af ledighed. Indkomstsikkerheden betyder, at arbejdstageren får kompensation for indkomsttab i forbindelse med ledighedsperioder i form af eksempelvis dagpenge (Ibsen, Nygaard 2010). Hertil øger fleksibiliteten ligeledes mulighederne for at finde et job inden for en kort tidsperiode. Er det 514 ikke muligt for den ledige selv at finde et nyt beskæftigelsesgrundlag, kan vedkommende hente støtte gennem et af landets mange jobcentre. Den støtte jobcentrene yder, er eksempelvis vejledning, praktikophold og opkvalificering, der kan gøre vejen tilbage til beskæftigelse lettere (Ibsen, Nygaard 2010). Den danske flexicurity-model bliver ofte rost for at sikre et lavt niveau for ledighed og undgåelse af et segmenteret og opdelt arbejdsmarked, men samtidig kritiseres modellen blandt andet også for manglende evne til at integrere etniske minoriteter (Ejrnæs 2008:43). Som overstående har demonstreret, er den sikkerhed, der førhen var knyttet til det at have et fast arbejde i mange tilfælde voldsomt reduceret på samtidens arbejdsmarked (Antoft, Jacobsen et al. 2011). Ligeledes har sociale arbejdsmarkedspolitikker ændret sig gennem de seneste årtier. Dette har blandt andet betydet en reform af dagpengeområdet i 2010, hvor den ledige nu kun har ret til dagpenge i to år frem for de tidligere fire år. Tryghedselementet i flexicuritymodellen er derfor blevet svækket, hvormed det bliver væsentligt at undersøge, hvad der har betydning for varigheden af ledighedsforløb. Afsnittet har således givet en kort indføring i de strukturer, som vi mener, gør sig gældende på det danske arbejdsmarked og tydeliggjort, at der er kommet nye betingelser for arbejdslivet med det fleksible arbejdsmarked. 2.2 Ledighed I dette afsnit præsenteres specialets forståelse og definition af ledighed, som danner grundlag for operationaliseringen af ledighedsforløb. Derudover supplerer afsnittet med information om niveauet af ledighed i Region Nordjylland. Arbejdskraft kan anses som en handelsvare tilhørende individet, som afsættes gennem markedskræfterne til arbejdsgivere. Ud fra dette teoretiske perspektiv opstår ledighed således, når der er større udbud end efterspørgsel af arbejdskraft (Ibsen, Jacobsen 1993). Til grundlag herfor ligger forestillingen om et perfekt marked, der er præget af rationelle aktører. Dette har i mange årtier givet brændstof til idealet om fuldbeskæftigelse, hvor alle, der ønsker at være beskæftiget, er i beskæftigelse. Forestillingen herom er i dag modificeret i anerkendelsen af, at der altid vil eksistere enten større eller mindre uoverensstemmelser mellem udbuddet og efterspørgslen efter arbejdskraft, og dermed ledighed, i et samfund (Beskæftigelsesministeriet 2006). Ifølge OECD s definition af ledighed omfatter det alle personer, der er uden erhvervsmæssig beskæftigelse i alderen 16-64, som i referenceperioden (fra uge 1 til ) står til rådighed for arbejdsmarkedet og er aktivt jobsøgende (OECD 2001). Under denne ramme kan der identificeres fire forskellige subtyper af ledighed. De forskellige former defineres som hhv. skifteledighed, sæsonledighed, konjunkturledighed og strukturledighed (Ibsen, Jacobsen 1993). Hvor skifteledighed beskriver den mellemliggende periode, der 615 % naturligt opstår i relation til jobskifte eller i overgangen fra uddannelse til beskæftigelse, er sæsonledighed kendetegnet ved ofte at være forbundet med bygge- og anlægsarbejde samt turisterhvervene, og beskriver den ledighed, der opstår på grund af sæsonmæssige svingninger i produktionen. Konjunkturledighed skyldes derimod de konjunkturmæssige svingninger, som ethvert samfund vil opleve f.eks. som i finanskrisen i 2008, hvor lavere efterspørgsel af service og andre ydelser medførte fyringer, lavere efterspørgsel af ny arbejdskraft samt længere ledighedsforløb for de individer, der blev ledige, hvilket til dels illustreres i Figur 2 nedenfor. Endvidere opstår strukturledighed, der også er kendt som flaskehalsproblemet, når arbejdsmarkedet er præget af manglende faglig eller geografisk mobilitet, hvor virksomheder efterspørger arbejdskraft med eksakte kompetencer, som ikke stemmer overens med de kompetencer, der er knyttet til udbuddet af arbejdskraft (Ibsen, Jacobsen 1993). I dette speciale har vi valgt ikke at skelne mellem de forskellige subtyper i vores analyse, og samler disse fire subtyper af ledighed under ét samlet ledighedsmål. Årsagen hertil er delvist, at vi på baggrund af den anvendte data ikke har mulighed for at skelne mellem de forskellige subtyper af ledighed og delvist, at vi ønsker at undersøge, betydningen af social kapital for varigheden af ledighedsforløb uafhængigt af hvilke årsager, der ligger bag den opståede ledighedsperiode. Med afsæt i ovenstående redegørelse, er det ikke underligt, at ledigheden i Danmark svinger. Figur 2. Sæsonkorrigeret ledighed i procent af arbejdsstyrken opdelt på Nordjylland og hele landet i perioden 1986 til Nordjylland Hele landet Egen tilvirkning, kilde: Danmarks Statistik, Statistikbanken I perioden 1947 til 2014 har de nationale ledighedsprocenter ligget på alt mellem 1% og 12%, med en nettoledighed 4 i august 2014 på 5% af arbejdsstyrken (Danmarks Statistik 2014a). Ses der nærmere på ledighedsprocenterne i Region Nordjylland i Figur 2, bliver det yderligere tydeliggjort, at ledighedsprocenterne i de fleste år ligger over landsgennemsnittet. Figuren viser, at ledighedsprocenten i Region Nordjylland ligger over landsgennemsnittet, hvor tendensen i ledighed er proportionalt med resten af landet 4 Registrerede ledige opgøres på to forskellige måder; de nettoledige og de bruttoledige. De nettoledige omfatter jobparate modtagere af dagpenge og kontanthjælp, og de bruttoledige omfatter de nettoledige plus aktiverede dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere (Danmarks Statistik 2014b). 716 feb-10 maj-10 aug-10 nov-10 feb-11 maj-11 aug-11 nov-11 feb-12 maj-12 aug-12 nov-12 feb-13 maj-13 aug-13 nov-13 feb-14 frem til finanskrisen i 2008, hvorefter der ikke kan observeres nogen forskel i ledighedsprocent. Dette kan potentielt indikere, at det er de samme mekanismer, der er på spil både i Nordjylland og for Danmark som helhed. Når der tales om ledighed, er det endvidere vigtigt at skelne mellem langtidsledighed med en varighed på et år eller derover og kortsigtet ledighed med varighed under et år 5 (Volti 2008, Grunnet-Lauridsen 2014). En lang række både internationale og nationale studier argumenterer i den forbindelse for, at ledighed, i særdeleshed længerevarende, er ødelæggende for livskvaliteten 6 (Volti 2008, Giddens 2009, Svendsen 2010, Winkelmann 2014 m.fl.). Problemet er således ikke ledighed generelt, men derimod når ledigheden bliver til langtidsledighed, da det dels er en stor byrde for samfundsøkonomien og dels, at langtidsledighed forringer den enkeltes livskvalitet (Pedersen, Friis et al. 2011). Dette er en problematik, der i høj grad fylder i det politiske landskab, og giver dermed argumentation for, at det ikke er nok at have viden om, hvad der gør, at den ledige kommer i beskæftigelse, men at det er vigtigt at vide, hvordan forskellige elementer har betydning for varigheden af ledighedsforløb. Figur 3 nedenfor giver en illustration over hhv. ledige og langtidsledige i Region Nordjylland i perioden fra februar 2010 til februar Figur 3. Antal ledige i procent af arbejdsstyrken i perioden februar 2010 til februar 2014 opdelt på hhv. samlet fuldtidsledighed og langtidsledighed Langtidsledige i Region Nordjylland Fuldtidsledige i Region Nordjylland Egen tilvirkning, kilde: Danmarks Statistik, Statistikbanken Ses der på tallene for langtidsledighed i Region Nordjylland, bliver det tydeligt, at udviklingen i niveauet af langtidsledige de sidste fire år har været stabilt, hvor det er udgjort af mellem 0,9 og 1,6% af den samlede arbejdsstyrke i regionen. Dette lyder umiddelbart ikke af meget, men det svarer til, at mellem og individer i regionen er berørt af langtidsledighed. 5 Der findes flere forskellige definitioner på langtidsledighed. Eksempelvis er langtidsledighed defineret som ledighedsperioder på over et halvt år i teoretiske gennemgang af Volti (2008). I dette speciale har vi valgt at tage afsæt i Danmarks Statistiks definition på et år. 6 Her er det vigtigt at understrege, at der kan være sammenhæng mellem at de, der har psykiske eller fysiske helbredsmæssige udfordringer, når de bliver ledige, også er den restgruppe, der oplever langtidsledighed. Der kan således tænkes at foreligge en omvendt kausalitet. Denne analyse er dog uden for dette speciales afgrænsning, men vi vil i analysen kontrollere for både psykisk og fysisk helbred. 817 Som afsnittet har tydeliggjort, er der er flere forskellige mekanismer, der kan spille ind på det overordnede niveau af ledighed. På individniveau eksisterer der dog yderligere flere mekanismer, der kan forbedre individets chancer for at komme i beskæftigelse relativt til andre individer. Her udgør social kapital, sammen med en række andre individuelle faktorer det, der kan benævnes som individets beskæftigelsesegnethed. 2.3 Individets beskæftigelsesegnethed Individets grad af beskæftigelsesegnethed er ifølge Yorke (2006) udgjort af færdigheder og personlige egenskaber, der gør nogle ledige mere tilbøjelige til at komme i beskæftigelse. To be employed is to be at risk, to be employable is to be secure (Hawkins 1999:8) Hermed menes dog ikke, at beskæftigelsesegnethed giver garanti for at komme i beskæftigelse, men at det i høj grad øger den enkeltes chance herfor. Dermed kan det forventes, at et individ med et højt niveau af beskæftigelsesegnethed vil have lettere ved at komme i beskæftigelse end et individ med et lavt niveau af beskæftigelsesegenthed (Gowan 2012, McArdle, Waters et al. 2007, Fugate, Kinicki et al. 2004). I dette speciales kontekst betyder det, at varigheden af ledighedsforløb kan forventes at være kortere for et individ, der har en høj grad af beskæftigelsesegenthed sammenlignet med et individ, der har en lav grad. Ifølge Fugate, Kinicki et al. (2004) er graden af beskæftigelsesegnethed udgjort af en arbejdsspecifik (pro)aktiv tilpasningsevne, der består af fire separate dimensioner karriereidentitet 7, personlig tilpasningsevne 8 samt social og human kapital, illustreret i Figur 4 på næste side. Disse dimensioner er indbyrdes forbundne og giver tilsammen individets grad af beskæftigelsesegenthed (Fugate, Kinicki et al. 2004, McArdle, Waters et al. 2007). 7 Karriereidentitet er evnen til at fremhæve det vigtigste i forhold til en given beskæftigelsesmulighed og bidrager med at give en mere sammenhængende præsentation af ofte forskellige og diffuse karriereerfaringer og forhåbninger, når den enkelte i karrieresammenhæng skal beskrive sig selv (Fugate, Kinicki et al. 2004). 8 Tilpasningsevne beskrives som viljen og evnen til at være omstillingsparat i relation til eksempelvis at ændre adfærd i forhold til udefrakommende krav (Fugate, Kinicki et al. 2004). 918 Figur 4. Elementerne i beskæftigelsesegenthedsmodellen Egen tilvirkning, kilde: Fugate, Kinicki et al. (2004) I nærværende speciale er fokus på betydningen af social kapital for lediges muligheder for at komme i beskæftigelse. Teoretiseringen af beskæftigelsesegnethed er dog stadig relevant i kontroløjemed. Da vi ikke har mulighed for at operationalisere individets tilpasningsevne samt karriereidentitet ud fra det anvendte data, er analysen afgrænset fra at medtage disse to dimensioner. I graden af individets beskæftigelsesegnethed fokuserer specialet derfor på de andre to dimensioner: social og human kapital. I næste afsnit gennemgås human kapital-teorien, som efterfølges af afsnit, der tydeliggør, at human kapital ikke kan stå alene i undersøgelsen af, hvad der har betydning for varigheden af ledighedsforløb Human kapital Human kapital-teorien er traditionelt en økonomisk teori, men dette er ikke ensbetydende med, at den ikke kan bidrage med et relevant perspektiv i en sociologisk kontekst. Groft sagt refererer human kapital til den viden og kompetencer som individet besidder, der bidrager til vedkommendes produktivitet (O'- Keeffe 1980). Det er i høj grad Gary Becker, der anses som hovedbidragsyderen til udviklingen af den klassiske human kapital-teori, da han i 1964 udgav bogen Human Capital: A Theoretical and Empirical Analysis with Special Reference to Education, men rødderne kan trækkes helt tilbage til eksempelvis Adam Smith (1776), som anså arbejdskraft som en kapitalform (Nahapiet 2012). Becker (2009) argumenterer blandt andet for, at human kapital kan medføre færre ledighedsforløb, og definerer begrebet ud fra de kvalifikationer, den enkelte opnår gennem uddannelse og on-the-job- 1019 training. Ligeledes inddrager han helbred i definitionen. Der er i den sammenhæng ikke enighed i human kapital-litteraturen omkring inddragelse af helbred i begrebet (Becker 2007, Nahapiet 2012). Vi mener dog, at denne vinkel på human kapital er relevant, da det har betydning for individets produktivitet, hvor det er naturligt at antage, at et individ med et dårligt helbred vil være mindre ansættelsesegnet. I Beckers (2009) teoretisering af human kapital skelner han endvidere mellem generaliseret human kapital, som gavner i alle arbejdssammenhænge og specifik human kapital, der kun gavner én specifik arbejdsfunktion. I den henseende er det værd at bemærke, at den humane kapital ikke blot kan forbedres, men ligeledes kan devalueres efter eksempelvis lange ledighedsforløb eller barsel, da det antages, at individets kompetencer ikke længere stemmer overens med udviklingen (Becker 2009). Becker (2009) argumenterer endvidere for, at den enkeltes humane kapital er et element, der ikke kan separeres fra det enkelte individ. I den henseende adskiller human kapital sig fra social kapital, da social kapital er udgjort af den sociale struktur, der eksisterer mellem individer, og begrebet er derfor ikke knyttet op på det enkelte individ på samme måde som human kapital (Nahapiet 2012). Denne forskel mellem human og social kapital er illustreret i nedenstående figur. Figur 5. Forskel på human og social kapital Individ A Human kapital Individ C Human kapital Social kapital Kilde: Rosenmeier (2004:8) Individ B Human kapital Human kapital-teorien kan til dels forklare ulighed i tilknytning til arbejdsmarkedet og bidrager ydermere med en plausibel forklaring på strukturledighed (Ejrnæs 2008). Det er dog væsentligt at have for øje, at teorien ikke tager højde for den sociale struktur (O'Keeffe 1980) og er bundet op på antagelsen af sammenhængen mellem udbud og efterspørgsel af arbejdskraft, hvor forskelle i eksempelvis arbejdsmarkedstilknytning forklares som et resultat af forskelle i den arbejdskraft, der bliver udbudt. Ændringerne på arbejdsmarkedet har følgeligt gjort det vanskeligt for human kapital-teorien at forklare arbejdsløshed i det moderne samfund, hvor uformelle netværk nu i høj grad betragtes som afgørende i forhold til at opretholde og forbedre karriereforløbet (Ejrnæs 2008). Dermed er der begrænsninger knyttet til human 1120 kapital-begrebet. Hertil argumenterer flere for, at ledige ikke har perfekt information om beskæftigelsesmuligheder, som det implicit antages i human kapital-teorien (eksempelvis Almeida, Fernando 2014, Ehrenberg, Smith 2014). Almeida og Fernando (2014) tydeliggør dette ved at fremhæve, at det ikke altid er tilfældet, at et individ med specifikke kvalifikationer og kompetencer får beskæftigelsesmuligheder, der stemmer overens hermed. Her tager netværks- og social kapital-teori i modsætning til human kapital-teori udgangspunkt i, at jobmuligheder er indlejret i den sociale struktur. Almeida og Fernando (2014) mener derfor, at sociale kapital har en væsentlig supplerende betydning i forhold til individets beskæftigelsesmuligheder. Denne argumentation stemmer overens med modellen for beskæftigelsesegnethed. Vi mener derfor ikke, at human kapital alene kan forklare forskelle i varigheden af ledighedsforløb, da teorien er bundet op på antagelsen om det perfekte marked og den rationelle agent. Med dette paradigme følger nogle ekstremt individualistiske antagelser, som bl.a. anser individet som udelukkende rationelt handlende, og som ikke tager højde for, at sociale strukturer kan spille ind på individers valg. Som vi vil tydeliggøre i de næste afsnit, er det ikke alle, der har lige adgang til informationer omkring beskæftigelsesmuligheder. Inden vi bevæger os videre til netværks- og social kapital-teorierne, finder vi det relevant at klargøre de processer, der er forbundet med rekruttering i danske virksomheder. 2.4 Rekrutteringsprocesser i danske virksomheder Som tidligere beskrevet i afsnit 2.1 har strukturerne på det danske arbejdsmarked betydning for, hvordan arbejdsgivere tilvejebringer ny arbejdskraft og dermed også, hvordan ledige igen kommer i beskæftigelse. Vi vil derfor i følgende afsnit klargøre, hvordan netværk i stadig større grad anvendes i rekrutteringsprocessen. Eksempelvis skal en offentlig ubesat stilling som hovedregel slås formelt op på et eller flere medier (Moderniseringsstyrelsen 2014). Til trods herfor anvendes der stadig uformelle kanaler i den offentlige sektor, hvor anvendelsen af uformelle kanaler dog er mest udbredt i den private sektor (Danmarks Statistik 2012). Larsen og Pedersens (2009) differentierer mellem to forskellige annonceringsformer, der anvendes i danske virksomheder, når de skal tilvejebringe ny arbejdskraft: formelle 9 og uformelle kanaler 10. Ud fra denne opdeling viser Arbejdskraftundersøgelsen fra Danmarks Statistik (2012), at 33% procent i 2012 blev beskæftiget gennem de formelle kanaler. Dette åbner op for en stor restgruppe, der fandt deres beskæftigelse gennem uformelle kanaler. 61% 11 af nyansatte blev således beskæftiget gennem uformelle 9 Opslag af jobannoncer på internettet, i aviser og gennem jobcentre er alle eksempler på virksomheders brug af formelle kanaler i deres søgen efter arbejdskraft (Larsen, Pedersen 2009). 10 Ved anvendelse af uformelle kanaler benyttes eksempelvis netværket hos både nuværende og tidligere ansatte eller andre i branchen (Larsen, Pedersen 2009). 11 De to procenter summerer ikke op til 100, da den anvendte metode var uoplyst ved 6%. 1221 kanaler i 2012 (Danmarks Statistik 2012). Disse resultater understøttes af, at flere internationale og enkelte nationale undersøgelser har tydeliggjort, at et betydeligt antal ubesatte stillinger ikke slås åbent op, men i stedet besættes gennem netværk (Larsen, Pedersen 2009, Mouw 2003). Jævnfør Arbejdskraftundersøgelsen er tendensen til at rekruttere gennem uformelle kanaler endvidere stigende. Dette underbygger således, at det i høj grad er gennem netværk, at ledige finder nye beskæftigelsesmuligheder, hvilket tyder på en retfærdiggørelse af sætninger som, at netværk er vigtigere end jobsøgning, og at det ikke handler om hvad man kan, men derimod hvem man kender. Denne viden er på ingen måde ny. Netværk er traditionelt blevet anset som en væsentlig faktor i forhold til deltagelse på arbejdsmarkedet. Brugen af netværkskanalen har derfor også været et af de råd, som karriererådgivere og det offentlige giver ledige; et eksempel herpå er borger.dk, hvor ledige rådes til at gøre brug af deres netværk i jobsøgningen (borger.dk 2014). Som overstående har klarlagt, er brugen af uformelle rekrutteringskanaler ikke blot almindelig, men også i stigning på det danske arbejdsmarked. Hertil har Filges (2008) vist, at annoncering resulterer i flest ansøgere, hvor (udelukkende) brug af uformelle kanaler ofte blot resulterer med en enkelt ansøger. Der kan således argumenteres for, at der opstår en informationsproblematik, hvor der er forskel i hvilke beskæftigelsesmuligheder den ledige har alt afhængigt af dennes netværk (Ehrenberg, Smith 2014, Larsen, Pedersen 2009). Dette stemmer således overens med afsnit 2.3, hvor vi argumenterede for, at social kapital er et betydeligt element i beskæftigelsesegnethed i og med, at det muliggør anvendelsen af netværk i jobsøgningsprocessen. Dermed bliver den lediges sociale kapital, og herunder netværk, et vigtigt element i, hvorvidt den ledige har viden om, hvilke virksomheder der rent faktisk efterspørger arbejdskraft. Efterfølgende afsnit har til formål at tydeliggøre, hvorfor brugen af netværk har betydning. Dette gøres gennem beskrivelsen af, hvordan de uformelle rekrutteringskanaler er forårsaget af en informationsproblematik, der eksisterer på det danske arbejdsmarked (Larsen, Pedersen 2009). 2.5 Hvorfor har netværk en betydning? I Larsen og Pedersens (2009) teoretisering af informationsproblematikken tager de blandt andet udgangspunkt i principal-agent teorien, der er baseret på rational-choice teori. I principal-agent teorien defineres principalen som bestiller, mens agenten defineres som udfører. I forbindelse med rekruttering af nye arbejdstagere opstår der dog et dobbelt principal-agent problem, hvor både arbejdsgiver og arbejdstager har rollen som principal og agent. Problematikken opstår, fordi både arbejdsgiver og arbejdstager mangler information om hinanden, hvormed der opstår asymmetri i forhold til den viden som hhv. arbejdstager og arbejdsgiver besidder i rekrutteringsprocessen. Figuren på næste side illustrerer det dobbelte principalagent problem. 1322 Figur 6. Relation mellem arbejdsgiver og arbejdstager i en rekrutteringsproces Kilde: Larsen og Pedersen (2009:24) I den formelle rekrutteringsproces er der således sider, som arbejdstager eller arbejdsgiver svært kan få indsigt i, hvilket kan medføre gensidig usikkerhed mellem de to parter. Begge parter er yderst motiveret til at fremstille sig selv i et positivt lys, hvor både arbejdsgiver og arbejdstager kan have hver deres agenda i rekrutteringsprocessen. Fra arbejdstagers synspunkt kan der være fordele i at skjule helbredsmæssige tilstande, ringe arbejdsmoral mv. og fra arbejdsgivers synspunkt kan der ligeledes være fordele i at skjule stort arbejdspres, ringe karrieremuligheder osv. Hertil kan der argumenteres for, at anvendelsen af netværk i rekrutteringsprocessen vil afhjælpe dette problem, da det kan give begge parter mulighed for at have samme vidensgrundlag. Hvis arbejdsgiver eksempelvis har fået anbefalet arbejdstager af en tredjepart, kan tredjeparten bidrage med troværdig information om arbejdstager, hvormed virksomheden i højere grad kan undgå såkaldte lemons 12. Informationsproblematikken understøttes endvidere af studier, der har vist, at kandidater, der kommer til samtale på baggrund af uformelle kanaler, har større sandsynlig for at blive ansat end kandidater, der kommer til samtale på baggrund af de formelle kanaler (Mouw 2003). Ligeledes argumenterer Filges (2008) for, at virksomheder i højere grad er tilfredse med arbejdstagere, som er blevet ansat gennem uformelle kanaler. Der er således gode grunde til, at en betydelig del af rekrutteringen foregår gennem uformelle netværk, hvilket kan medvirke til eksklusion af ledige, der har en lav social kapital. I næste afsnit vil vi uddybe, hvori styrken i anvendelsen af netværk i jobsøgningsprocessen ligger. 2.6 Anvendelse af netværk i jobsøgningsprocessen Netværkslitteraturen omkring anvendelse af netværk i jobsøgning er mangfoldig, men i nærværende afsnit vil det blive belyst ud fra sociologen Mark Granovetters teori om styrken af svage relationer, da han anses 12 Ledige, som anses som ringe arbejdskraft (Akerlof 1970, Larsen, Pedersen 2009). 1423 som pioneren inden for området. Granovetters netværksteori tager til forskel fra human kapital-teorien udgangspunkt i, at beskæftigelsesmuligheder er indlejret i den sociale struktur, der eksisterer mellem individer 13 (Ejrnæs 2008). Alle individer er som nævnt forankret i en social struktur, hvor individet er forbundet med andre gennem stærke og svage relationer. De stærke relationer består af de primære relationer (venner og familie), og de svage relationer består af sekundære relationer, hvor interaktionen forekommer mere perifert (tidligere kollegaer, bekendte og venners venner mv.) (Granovetter 1973, 1983). Allerede her ses den sociologiske vinkel hvordan individer er indlejret i sociale strukturer, der er med til at forme deres liv. Granovetter definerer styrken af et individs relationer gennem fire aspekter; tidsforbrug, niveauet af følelsesmæssig tilknytning, niveauet af gensidig tillid samt gensidig støtte. Dog inkorporerer han kun selve tidsforbruget i hans operationalisering af netværket, hvor de andre mere normmæssige aspekter er udeladt (Granovetter 1973, 1983, Halpern 2005). De sociale relationer har stor betydning for en lang række aspekter i individets liv, da de sociale relationer kan give individet muligheder og ressourcer i form af social støtte, indflydelse og udveksling af information. Her er beskæftigelsesmuligheder et eksempel på de aspekter, som individets netværk kan have indflydelse på. Granovetter (1973) argumenterer hertil for, at anvendelsen af netværk øger sandsynligheden for at komme i beskæftigelse, hvor resultatet varierer alt efter hvilken type netværk, der anvendes hertil. Ifølge Granovetter er de svage relationer mere effektive end de stærke relationer i forbindelse med beskæftigelsesmuligheder, der fremmer individets karriere. Argumentationen ligger i, at der gennem svage relationer er flere og mere effektive informationer. Dette gør flere muligheder tilgængelig for den enkelte, da de svage relationer ofte er inddraget i sociale strukturer, der er forskellige fra individets egne. Dette åbner op for adgang til informationer, individet ellers ikke ville komme i nærheden af. Hvor de svage relationer fungerer som brobyggende funktioner mellem forskellige netværk, kan de stærke relationer ikke på samme måde fungere som brobyggende, da individer har tendens til at blive venner med personer, der ligner dem selv (Granovetter 1973, 1983). De stærke relationer vil dermed i mindre grad være i stand til at bidrage med information, der ligger uden for det netværk individet interagerer i, og vil således i de fleste tilfælde ikke lede frem til de bedste beskæftigelsesmuligheder (Granovetter 1995). Hertil argumenterer Granovetter (1973) endvidere for, at jo flere stærkere relationer et individ har, desto flere svage relationer vil individet få, da der er et større overlap i deres bekendtskabskreds. Overstående danner hermed grundlag for, at jo flere svage brobyggende relationer den enkelte har, jo større er muligheden for, at den enkelte får flere informationer om beskæftigelsesmæssige muligheder. 13 Illustreret i Figur 5 på side24 Styrken ved de svage brobyggende relationer ligger således i, at de bidrager med kortere stier mellem forskellige netværk. Herved finder relevante informationer lettere vej til den enkelte, da de danner fundamentet for forbindelser mellem individer, som er forskellige fra hinanden. Konsekvensen er, at individer med få relationer, vil have begrænset mulighed for at få adgang til de informationer, der befinder sig uden for eget netværk, hvormed personen er dårligere stillet i forhold til beskæftigelsesmuligheder (Granovetter 1973, 1983). Dette understøtter Granovetter gennem en række studier, der har vist, at størstedelen finder ny beskæftigelse gennem svage relationer. Dette gælder særligt for personer, der arbejder indenfor videnserhverv eller har ledelsesansvar, hvorimod faglærte i højere grad anvender de stærke relationer (Granovetter 1983). På trods af at Granovetter hævder, at der er en tydelig svaghed i stærke relationer, udgør de stærke relationer, det som han benævner som en tæt sammentømret social struktur, der har langt større sandsynlighed for at være socialt involveret i det enkelte individ (Granovetter 1983). Hertil argumenterer Granovetter (1983, 1995) for, at særligt ledige, unge og nyuddannede vil trække på de stærke relationer i forbindelse med at finde beskæftigelsesmuligheder. Granovetter (1983) forklarer dette ved, at de stærke relationer er mere villige til at hjælpe og lettere at komme i kontakt med. På den baggrund vil vi som en del af analysen undersøge, hvorvidt social kapital har en stærkere sammenhæng med varigheden af ledighedsforløb for unge sammenlignet med ældre aldersgrupper. Som afsnittet har vist, er der forskel i den mængde af information det enkelte individ har omkring nye beskæftigelsesmuligheder. Granovetter (1973) postulerer, at information omkring beskæftigelsesmuligheder i langt de fleste tilfælde enten kommer direkte fra arbejdsgiver eller en enkelt mellemmand. Havde det været tilfældet, at informationen gik gennem flere individer, ville dette i højere grad have stemt overens med økonomernes forestilling om det perfekte marked, da flere ville få informationen herom (Granovetter 1974). Dette underbygger således, at det danske arbejdsmarked ikke er et perfekt marked, hvor alle er lige informeret om den arbejdskraft, der bliver efterspurgt, som allerede argumenteret for i afsnit Hermed danner afsnittet grundlag for, hvorfor der ikke alene kan ses på human kapital i undersøgelsen af varigheden af ledighedsforløb. I specialet er vi dog interesseret i at bevæge os væk fra udelukkende at undersøge betydningen af netværk for varigheden af ledighedsforløb, da vi mener, at social kapital som et element i beskæftigelsesegnethedsteorien giver et mere nuanceret billede. I det næste afsnit vil vi gennemgå og diskutere social kapital-begrebet. 1625 2.7 Social kapital Med baggrund i tidligere afsnit omhandlende de mekanismer, der ligger til grund for at komme i beskæftigelse, bliver det tydeligt, at flere forskellige faktorer har betydning for, hvorvidt og hvor hurtigt ledige vil komme i beskæftigelse. Det fremstår nu også klart, at et individs sociale netværk i litteraturen fremstår som en vigtig individuel faktor herpå. Til at danne det teoretiske begrebsapparat har vi derfor fundet det oplagt at benytte os af social kapital-teorien, som vi mener, kan anses som en videreudbygning af Granovetters teoretisering af svage og stærke relationer som postuleret af bl.a. Halpern (2005). Formålet med følgende afsnit er at give en overordnet præsentation af social kapital. I afsnittet vil vi først redegøre for forståelsen af social kapital som et individuelt eller kollektivt gode, samt hvordan vores forståelse af social kapital er placeret i denne sammenhæng. Dernæst vil vi redegøre for social kapital med afsæt i Bourdieu, Coleman, Putnam, Lin og Halpern, hvor der ligeledes trækkes tråde til de historiske rødder i sociologien, som har dannet fundamentet for social kapital (afsnit 2.7.1). I det efterfølgende afsnit vil vi præsentere, diskutere og sammenligne bonding og bridging social kapital med Granovetters begreber om stærke og svage bånd (afsnit 2.7.2). Dette vil føre frem til specialets definition af social kapital og danne grundlag for operationaliseringen af social kapital 14. Slutteligt vil skyggesiden af social kapital diskuteres (afsnit 2.7.3). Til trods for uenighed om de specifikke elementer vedrørende social kapital er der bred enighed om, at netværk er kernebegrebet i dette koncept: it s about how people are connected with one another (Halpern 2005:1). Ifølge Halpern (2005) er det de dagligdags netværk; venner, familie, kollegaer, bekendte fra fritidsaktiviteter osv. samt de sociale normer, der både definerer og forener, der menes, når der tales om social kapital. Allerede her kan der trækkes tråde til Granovetters argumentation om, at de svage og stærke relationer tilsammen udgør det sociale netværk, som skaber den sociale struktur. Over de to sidste årtier har social kapital oplevet en større og større popularitet, og bliver i dag brugt inden for en myriade af videnskabelige discipliner som f.eks. økonomisk og statslig performance samt kriminalitets-, uddannelses- og sundhedsforskning. Dette har gjort social kapital-begrebet til ét af de mest brugte og kendte koncepter, der er udsprunget fra den sociologiske disciplin (Portes 2000b, Portes 2000a, Halpern 2005). Denne popularitet har dog også været med til at vanskeliggøre en konsensus omkring begrebet. Ét af de store stridspunkter er, hvorvidt social kapital er et individuelt eller et kollektivt gode 14 Se afsnit26 (Macinko, Starfield 2001, Adler, Kwon 2002, Portes 2000a, Portes 2000b). Kawachi er en af de helt store fortalere for udelukkende at se social kapital som et kollektivt gode. Han mener, at social kapital ligesom social sammenhæng er en økologisk samfundsdimension, som skal adskilles fra koncepter som sociale netværk og social støtte (Kawachi, Berkman 2000). Sættes dette i relation til den valgte problemstilling, skulle vi med disse briller se på den sociale kapital i et nabolag, et område eller en kommune og analysere, hvorvidt dette har en effekt på individets chance for at komme i beskæftigelse. I den anden ende af skalaen placerer eksempelvis Foley og Edwards (1999) sig, som mener, at social kapital-forskning skal fokusere på et mere afgrænset individorienteret begreb. Kawachis (2000) afstandstagen fra social kapital som et individuelt gode står i kontrast til både tidligere og nyere teoretiske perspektiver på social kapital som Bourdieu (2006), Coleman (1988) og Portes (2000b). Dog har Foley og Edwards (1999) udelukkende individorienterede perspektiv heller ikke vundet frem. De fleste teoretikere fastholder, at social kapital både kan indeholde individuelle (mikro) og kollektive (meso og makro) elementer. I dette speciale har vi valgt udelukkende at analysere betydningen af den individuelle sociale kapital for et individs chance for at komme i beskæftigelse. Dette har vi valgt af flere årsager. For det første mener vi, at individuel social kapital skaber en bedre ramme i forhold til betydningen af netværk for at komme i beskæftigelse. For det andet mener vi, at problemstillingen lægger op til en individuel tilgang Social kapital-teorier Som sådan er der intet nyskabende ved begrebet social kapital. Sagt med Portes ord: social capital simply recaptures an insight present since the very beginnings of the discipline. (Portes 2000a:2). Ifølge Lin et al. (2001:203) kan mange af elementerne i social kapital findes i den sociologiske tradition, der fokuserer på de sociale mekanismer, som støtter og forstærker økonomisk performance, hvor Durkheim anses som den første. Durkheim observed that, even for the most individualistic of acts, the behavior of individuals could not be understood in isolation from the characteristics of the community and the relationships in which they were embedded (Halpern 2005:5) Hermed mente Durkheim, at foreningen af individer i en gruppe skabte den sociale realitet, som var noget andet og mere end de enkelte dele (Turner 2003). Derudover er der ifølge Portes (2000a) også yderligere paralleller mellem den sanktionerende kapacitet i grupperitualer, som Durkheim omtalte og den måde, hvorpå sanktioner er blevet indlejret i social kapital-konceptet af flere fremtrædende social kapital-teoretikere heriblandt Halpern. Også Marx analyse af den fremspirende klassebevidsthed i midten af 1800-tallet og frem giver et tidligt teoretisk eksempel på, hvordan identifikation med en gruppe kan være en magtfuld motivationsfaktor (Portes 2000a). For Lin et. al. (2001) er det især selve kapitaludtryk- 1827 ket, der har været Marx store indflydelse på den senere dannelse af social kapital at kapital er en nettoværdi, og at det repræsenterer en investering med forventet afkast. Sættes dette i relation til indeværende speciales problemstilling kan vi derved forvente, at individers sociale relationer repræsenterer en værdi, hvor værdien i tilfælde af ledighedsforløb vil kunne indkasseres gennem bedre information og hjælp i beskæftigelsesøjemed, hvilket vil resultere i et kortere ledighedsforløb. Mens der har været skriverier om social kapital op gennem 1900-tallet, f.eks. Hanifan fra 1916, var det først med Bourdieus kapitalformer i Europa og Colemans forsøg på at nuancere rational choice-teorien, at den akademiske interesse for begrebet startede i 1980 erne. Ifølge Portes (2000a) er det denne sammenkædning af, hvordan nonmonetære aktiver som f.eks. sociale forhold kan være vigtige kilder til magt og indflydelse, ligesom monetære aktiver kan være det, som giver social kapital dets nyskabende element. Et af de vigtigste bidrag fra Bourdieus social kapital-koncept er, at der blev sat fokus på de materielle goder, som tilgår individet på baggrund af det sociale netværk (Halpern 2005). Kapitalkonceptet er for Bourdieu essentiel både i analysen af, hvordan individer er konstitueret som sociale agenter, men også i analysen af de strategier, individer kan bruge til at fastholde, ændre eller forbedre deres sociale position (Bourdieu, Wacquant 1996:97). Bourdieu (1995) præsenterer i hans hovedværk Distinktionen tre primære former for kapital; social, økonomisk og kulturel kapital. I værket lægger han meget vægt på den tydelige sociale gradient i fordelingen af disse i samfundet samt omtaler en fjerde symbolsk kapital der fungerer som en overordnet kapitalform (Järvinen 2007:352). I Bourdieus optik er social kapital den samlede mængde af ressourcer individet kan bruge, gennem individets indgåelse i sociale netværk med andre individer. Ifølge Portes (2000a:3-4) kan Bourdieus definition af social kapital splittes op i to elementer. Det første element er de sociale forhold i sig selv, som tillader individet at gøre krav på de ressourcer, som er ejet af deres sociale netværk. Det andet element ligger i mængden og kvaliteten af disse ressourcer. Her kan der trækkes tråde til vores gennemgang af rekrutteringsprocesserne i danske virksomheder, hvor vi klargjorde de tydelige indikationer på, at netværk er vigtigere end jobsøgning, og at det ikke handler om hvad man kan, men derimod hvem man kender. I et Bourdieusk perspektiv kan vi dermed forvente, at der er en social gradient i de ressourcer, individet får adgang til gennem sit sociale netværk. Med disse teoretiske briller er det tænkeligt, at nogle samfundsgrupper vil have adgang til flere ressourcer gennem sit netværk og til trods for, at størrelsen og normerne om hjælp og støtte i netværket er den samme på tværs af selvsamme samfundsgrupper. Én af vores delhypoteser vil derfor også, på bagrund af denne argumentation og senere præsenteret empirisk belæg, undersøge, hvorvidt eksempelvis højtuddannede og individer, der er i midten af deres karriere drager større fordel af deres netværk. 1928 Coleman udviklede hans bud på social kapital omkring samtidigt med Bourdieu, og der kan drages flere paralleller mellem deres social kapital-teorier (Portes 2000a), da de begge anser social kapital som et individuelt gode, og kæder økonomisk teori sammen med sociologisk teori. Én af Colemans inspirationskilder var økonomen Glen Loury. Loury protesterede bl.a. mod gængse økonomiske (rational choice) teorier som værende alt for individualistiske og for ikke at tage højde for sociale strukturer. Han mente, at nogle grupper i samfundet havde langt færre sociale forbindelser til arbejdsmarkedet, og dermed havde en grundlæggende mangel på information om muligheder (Loury 1977). Dette stemmer overens med vores forståelse og drager yderligere paralleller til Bourdieus teoretisering om en social gradient i fordelingen af social kapital. Derfor forsøgte Coleman med hans definition på social kapital at introducere sociale strukturer i det økonomiske rational choice paradigme. Dette kom til udtryk i hans artikel Social Capital in the Creation of Human Capital, hvor han forsøgte at forene det økonomiske princip om rationel handlen med sociologisk teori om sociale strukturer (Coleman 1988). Social capital is defined by its function. It is not a single entity but a variety of different entities, with two elements in common: they all consist of some aspect of social structures, and they facilitate certain actions of actors whether persons or corporate actors within that structure. Like other forms of capital, social capital is productive, making possible the achievement of certain ends that in its absence would not be possible. (Coleman 1988:98) Som citatet viser, er Colemans definition af social kapital inspireret af Granovetter 15 (White 2002). I Colemans berømte eksempel fra diamantsælgere i New York viste han eksempelvis, hvordan forretningsmiljøet klarede sig markant bedre end andre miljøer, fordi det var præget af en stor grad af tillid og gensidighed hvilket han gav som et eksempel på en høj grad af social kapital. Den måske største nulevende social kapital-forsker Robert Putnam er i sin definition af social kapital blandt andet inspireret af Coleman. Ifølge Putnam skabes social kapital mellem individer i sociale netværk og er den lim, der binder samfund sammen gennem tillid og udviklingen af fælles normer og værdier (Putnam 2000). Hermed kan der drages paralleller til Durkheims social integrationsteori. Ifølge Putnam kan styrken af et samfund ses gennem både kontakten og tilliden mellem individer og grupper, hvor en høj grad af social kapital øger deres evner til at samarbejde (Putnam 2000). I det næste afsnit vil vi gå mere i dybden med social kapital, som kan deles op i bonding og bridging social kapital. Derudover vil vi sammenligne distinktionen mellem de to social kapital typer med Granovetters skelnen mellem stærke og svage relationer. 15 Illustreret i Figur 5 på side29 2.7.2 Bonding og bridging social kapital Halperns (2005) bidrag til videreudviklingen af social kapital er i høj grad hans forsøg på at samle alle de forskellige definitioner, som den ovenstående gennemgang har gjort tydelig, i én samlet model. Halpern refererer til social kapital som et social fabric (på dansk: social struktur). It is this everyday fabric of connection and tacit cooperation that the concept of social capital is intended to capture. (Halpern 2005:3) Denne sociale struktur har en stor påvirkning på både hvem og hvordan individet er sammen med andre individer. Halpern ser social kapital som både at være et individuelt og kollektivt gode, hvor de forskellige niveauer af social kapital alle kan bidrage med noget forskelligt i forståelsen af samspillet og påvirkningen af sociale relationer. Halpern mener derfor, at social kapital kan findes på tre niveauer i samfundet; mikro-, meso- og makroniveau. Som tidligere nævnt er det mikroniveauet af social kapital som er i fokus i nærværende speciale. Ved alle tre niveauer af social kapital er det dog stadigvæk de samme typer og komponenter, der udgør begrebet. Figuren nedenfor viser den teoretiske ramme, vi vil gå ud fra i operationaliseringen af social kapital 16. Figur 7. Operationalisering af social kapital Egen tilvirkning, kilde: Halpern (2005:27) Som det kan ses i figuren, har Halpern (2005) lavet to overordnede inddelinger i målingen af social kapital: komponent- og funktionstype. Han inddeler social kapital i tre typer: bonding, bridging og linking social kapital. Linking social kapital er kendetegnet ved de relationer, individet har til andre individer, der udgør 16 Se afsnit om operationaliseringen af social kapital. 2130 magtfulde positioner i samfundet. I nærværende speciale vil vi dog afgrænse os fra at undersøge denne funktionstype, da vi ikke har mulighed for at lave en operationalisering heraf på baggrund af det anvendte datagrundlag. Den efterfølgende gennemgang vil derfor udelukkende fokusere på bonding og bridging social kapital. Ifølge Putnam var det Gittel og Vidal (1998), der introducerede de to termer bonding og bridging social kapital. Det er dog Putnam, der i sit hovedværk Bowling Alone - the Collapse and revival of American Community introducerede distinktionen mellem bonding og bridging social kapital til et bredere publikum. Of all the dimensions along which forms of social capital vary, perhaps the most important is the distinction between bridging (or inclusive) and bonding (or exclusive). (Putnam 2000:22) Den overordnede forskel mellem de to begreber er enkel. Bonding social kapital indfanger tætte relationer til familie og nære venner, mens bridging social kapital indfanger relationerne længere ude i netværk f.eks. bekendte, venners venner osv. (Halpern 2005). Bonding social kapital betegnes også som den samlende sociale kapital, der betegner de stærke relationer mellem mennesker, som ofte ligner hinanden i f.eks. deres sociale status og deres etniske eller uddannelsesmæssige baggrund. Bridging social kapital bygger derimod i højere grad bro mellem individer, der eksempelvis kan være fra forskellige sociale lag og baggrunde. Netværksdistinktion mellem bonding og bridging social kapital drager dermed tætte paralleller til Granovetters skelnen mellem stærke og svage relationer, men social kapital-begrebet går skridtet videre og inkorporerer koncepter som reciprocitet, normer og sanktioner (Halpern 2005), hvilket blev illustreret i Figur 7 på side 21. Distinktionen mellem bonding og bridging netværk er bl.a. skabt, fordi de forventes at give forskellige afkast til individet. Hvor bonding social kapital er good for getting by (Putnam 2000:23), er bridging social kapital crucial for getting ahead. (Putnam 2000:23). Halpern argumenterer hertil, at til trods for, at bonding og bridging med fordel kan samles under den samme overordnede overskrift; social kapital, tyder empiriske studier på, at hhv. bonding og bridging påvirker forskellige områder af individets liv. Eksempelvis er bridging mest betydende for relevant information om beskæftigelsesmuligheder, mens bonding er mere betydende for individets velbefindende (Halpern 2005:19-23). I den forbindelse har et nyere amerikansk studie undersøgt korrelationen mellem bonding og bridging social kapital. Studiet viste, at individer med høj bonding social kapital også har en stærk tendens til at have en høj bridging social kapital (Halpern 2005). Dette betyder dermed, at alt efter problemstillingen, betyder det mindre at måle begge former, da såfremt et individ er høj i den ene type, så vil det højst sandsynligt også være høj på den anden. Ved begge argumenter kan der trækkes tydelige tråde til Granovetter, der både argumenterer for, 2231 at betydningen af netværk varierer alt efter deres styrke og at stærke relationer i sig selv vil afføde svage relationer. Vi mener dog, at det er væsentligt at dele social kapital-konceptet op i bonding og bridging grundet evidensen for, at bonding og bridging påvirker forskellige områder af individets liv. Granovetter argumenterer bl.a. for, at det svage netværk er særlig virksomt, når individet finder nye beskæftigelsesmuligheder, men at det stærke netværk i særlig grad har en positiv betydning for ledige. Bonding og bridging social kapital-typerne består, som det kan observeres i figuren, hver af tre forskellige komponenter; sanktioner, normer og netværk. Netværkskomponenten indikerer hvilken type af netværk, der indgår i social kapital-typen dvs. om det drejer sig om det svage eller stærke sociale netværk. Normkomponenten indeholder de normer, der er til stede i den pågældende netværkstype. Den fortæller dermed noget om, hvilke normer om adfærd, gensidighed og generøsitet, der findes i netværket. Den sidste komponent sanktioner omhandler hvilke former for sanktioner, der udøves i netværk, hvis et individ i gruppen udviser en adfærd, der ikke stemmer overens med gruppenormerne. Each argument serves to articulate a different dimension of social capital, and for the most part, the dimensions seem perpendicular to one another. (Halpern 2005:26) Da der er tre typer af social kapital, som hver indeholder tre komponenter, bliver det svært at lave hurtige vurderinger af social kapital, fordi de forskellige dimensioner ofte er uafhængige af hinanden. Individet kan eksempelvis sagtens have en lav grad af én komponent eller type af social kapital og samtidig have en høj grad af en anden (Halpern 2005). På baggrund af disse afsnit mener vi, at social kapital-begrebet giver en dybere og mere nuanceret forståelse af netværk, og den rolle, det kan spille for individet end Granovetters begrebsapparat i og med, at det også indeholder et norm- og sanktionsaspekt. Baseret på ovenstående gennemgang deles social kapital op i et bonding og bridging mål for social kapital i analysen af varigheden af individets ledighedsforløb. Med afsæt i Halperns terminologi opdeles bonding og bridging social kapital yderligere i en netværks- og normkomponent 17. Denne fremgangsmåde i håndteringen af social kapital er der flere fortalere for (eksempelvis White 2002, Harpham, Grant et al. 2002, Estabrook, Neale 2013). Ved at dele bonding og bridging social kapital op i to komponenter bliver det muligt for os at tage højde for, at de forskellige komponenter kan have forskellige sammenhænge med varigheden af individets ledighedsperiode. Hertil forventer vi, at individer med en høj grad af social kapital vil have et større udbytte ved anvendelse af uformelle kanaler i jobsøgningsprocessen (McDonald, Elder 2006). Havde vi haft mulighed for at måle 17 Som vi vil tydeliggøre i afsnit har vi vurderet, at det ikke er muligt operationalisere sanktionskomponenten på baggrund af det tilgængelige spørgeskema, hvorfor vi afgrænser os fra dette element. 2332 styrken af et individs relationer til individer med magtfulde positioner i samfundet kunne det tænkes at bidrage med en interessant vinkel på jobskabelseseffekter. Dette må vi dog afgrænse os fra i nærværende undersøgelse af påvirkninger på varigheden af ledighedsforløb. Indtil videre har vi kun anset social kapital for at være en positiv ressource for individet. Denne tilgang holder dog ikke altid stik. I forbindelse med indeværende speciales problemstilling kan det tænkes, at et individ med et stærkt og tæt netværk vil være mindre tilbøjelig til at flytte langt væk for at få arbejde, eller at der eksisterer stærke normer imod en bestemt type jobs, som individet af den grund ikke vil have. Dette vil dermed resultere i en længere ledighedsperiode for individet til trods for, at dette individ har en høj grad af social kapital. For at nuancere forståelsen af social kapital som værende udelukkende et positivt gode finder vi det derfor nødvendigt at komme ind på de potentielle negative konsekvenser, social kapital kan have for individet, inden vi bevæger os videre Social kapitals skyggeside Som sagt er den almene forståelse af social kapital, at det har en positiv betydning for individet og samfundet. Social kapital beskrives oftest som den sociale lim, der får samfundet til at hænge sammen og gøre det givende for individer at indgå i netværk af sociale relationer i stedet for at agere som rent rationelle individer. Social kapital antages således at fungere som en positiv ressource, der opstår i netværk af sociale relationer, hvor skyggesiden heraf ofte bliver overset. Mens Bourdieu ikke eksplicit kom ind på en eventuel negativ side af social kapital, har både Putnam og Coleman m.fl. advaret mod social kapitals skyggeside. A given form of social capital that is valuable in facilitating certain actions may be useless or even harmful for others (Coleman 1988:98) Putnam giver et eksempel på, at bonding social kapital både kan være ekskluderende og begrænsende på et individs handlefrihed i en bestemt gruppe. Netværk kan eksempelvis være ekskluderende og/eller begrænsende, hvis de er meget lukkede og udvikler egne normer, som ikke harmoniserer med det omgivende samfund eller udøver en høj grad af social kontrol. Ligeledes kan social eksklusion ses som en skyggeside af social kapital, da sociale uligheder kan være indlejret i den sociale kapital, hvor de normer og netværk, der gør sig gældende i grupper kan hindre andre adgang (White 2002). Skyggesiden af social kapital kan i den forbindelse være en mulig del af forklaringen på, at en høj andel af ikke-vestlige minoriteter modtager overførselsindkomster. Det er veldokumenteret, at der blandt minoriteter fra ikke-vestlige lande, herunder særligt kvinder, er en meget lav arbejdsmarkedstilknytning (Andersen 2013). Hertil har undersøgelser af ikke-vestlige minoriteters netværk klarlagt, at deres netværk er 2433 meget stærke og ofte bygger på slægtskab (særligt blandt somaliere), hvor den sociale kontakt til majoritetsbefolkningen er begrænset (Bjørn, Pedersen et al. 2003). Der kan derfor argumenteres for, at selvom etniske minoriteter ofte har mange både stærke og svage relationer, som er værdifulde i en lang række henseender, kommer det til kort i forbindelse med at bidrage med informationer i forhold til beskæftigelsesmuligheder, da netværket ofte er præget af en lav arbejdsmarkedstilknytning. Det kan derved forventes, at dette er en gruppe som Loury ville karakterisere som en samfundsgruppe med langt færre sociale forbindelser til arbejdsmarkedet, og en grundlæggende mangel på information om beskæftigelsesmuligheder (Loury 1977). På den anden side kan der også argumenteres for, at netop ikke-vestlige minoriteter i højere grad er afhængige af anbefalinger gennem netværk, da der for en arbejdsgiver kan være større risiko tilknyttet ved at ansætte denne type af arbejdstager (Larsen, Pedersen 2009). Dette betegnes som statistisk diskrimination, hvor en potentiel arbejdsgiver på forhånd frasorterer Ahmed ud fra en forventning om, at eksempelvis sprogkundskaberne er utilstrækkelige (Emerek, Holt 2008). Det er derfor plausibelt, at etniske minoriteter i højere grad har behov for at blive anbefalet til en arbejdsgiver. Det er i den forbindelse dog værd at pointere, at det ene ikke udelukker det andet. F.eks. er det tænkeligt, at ikke-vestlige minoriteter vil have udbytte af at blive anbefalet, men at deres muligheder herfor er begrænsede pga. at der i deres netværk i mindre omfang har informationsstrømme om beskæftigelsesmuligheder (Granovetter 1973:1372). På den baggrund ser vi dermed to forskellige potentielle effekter af en arbejdstagers etnicitet på sammenhængen mellem social kapital og chancen for at komme i beskæftigelse. På den ene side kan typen af netværk tænkes ikke at indeholde så stærke forbindelse til arbejdsmarkedet for ikke-vestlige minoriteter, hvormed effekten af social kapital ikke vil have samme betydning for, at de finder beskæftigelse som hos individer med en vestlig herkomst. På den anden side er der også stærke argumenter for, at ikke-vestlige minoriteter i højere grad er afhængige af anbefalinger og links til arbejdsmarkedet via deres sociale netværk hvormed det kan forventes, at social kapital har en stærkere effekt for ikke-vestlige minoriteter. På den baggrund finder vi det interessant at undersøge, om individets etnicitet påvirker sammenhængen mellem social kapital og sandsynligheden for at komme i beskæftigelse. 2534 3 Et udpluk af den eksisterende litteratur Dette afsnit vil give et overblik over de empiriske resultater, der foreligger inden for specialets problemstilling. Afsnittet har således til formål dels at underbygge og dels at skabe de forventninger, vi har til sammenhængen mellem social kapital og varigheden af ledighedsforløb. På baggrund af forventningerne vil vi i kapitel 4 danne specialets problemformulering og deraf følgende hypoteser, som vil blive undersøgt i kapitel 7, der udgør specialets analysedel. Til trods for at sammenhængen mellem netværk og beskæftigelse er et forholdsvist veldokumenteret område, er social kapital som begreb ikke undersøgt i samme grad. Vi mener derfor, at der foreligger væsentlige mangler i den eksisterende social kapital-litteratur om emnet. Dette gælder særligt litteraturen omkring social kapitals betydning for varigheden af ledighedsforløb, da den eksisterende litteratur i stedet fokuserer på betydningen af social kapital for beskæftigelsesresultater som løn og forbedring af karriere. Dette er spændende områder, men deres fokus placerer sig uden for dette speciales genstandsfelt. Derfor har vi valgt at præsentere artikler, som hovedsageligt eller som delelement undersøger hvilken betydning social kapital har for sandsynligheden for at komme i beskæftigelse. Hvor den eksisterende litteratur omhandlende social kapital er kommet til kort, har vi valgt at udvide litteraturgennemgangen til studier, der har undersøgt betydningen af netværk for varigheden af ledighedsforløb. Ligeledes har vi fundet det relevant at inddrage studier, der undersøger anvendelsen af netværk i en dansk kontekst, da specialets problemstilling i den danske litteratur på samme måde er underbelyst. Eksempelvis er Larsen og Pedersens studie fra 2008, det første større studie, der i en dansk kontekst har undersøgt hvilken betydning arbejdsrelateret netværk har for lediges chancer for at komme i beskæftigelse (Larsen, Pedersen 2009). Følgende afsnit vil således præsentere de artikler, vi har vurderet som værende relevante i forhold til specialets problemstilling, hvor deres operationalisering og resultater præsenteres. De gennemgåede artikler i afsnittet er kvantitative empiriske artikler. 3.1 National og nordisk forskning Korpi (2001) undersøger betydningen af netværk for varigheden af ledighedsforløb. Han måler netværk gennem antallet af relationer, der har været kontaktet under jobsøgningen divideret med varigheden af ledighedsforløbet. Dette fordeler han på det totale netværk, det svage netværk, som respondenter ser sjældnere end to gange om måneden samt det stærke netværk, som respondenter ser mindst to gange om måneden. Her finder Korpi, at det samlede og det stærke netværk har en signifikant positiv betydning for varigheden af ledighedsforløb, hvorimod han ikke finder signifikante resultater for brugen af det svage netværk. Endvidere finder flere studier, at anvendelsen af arbejdsrelateret netværk medfører bedre beskæftigelseschancer i en dansk kontekst (eksempelvis Filges 2008, Larsen 2008, Larsen, Pedersen 2009). 2635 3.2 International forskning I modsætning til den nationale og nordiske forskning, har det været muligt at finde studier omhandlende betydningen social kapital for beskæftigelseschancer inden for den internationale forskning. Freitag (2000) og Freitag og Kirchner (2011) er eksempler på studier, der undersøger betydningen af social kapital på makro-niveau for graden af ledighed i europæiske lande. I begge studier konkluderes det, at variationen af ledighed på tværs af regioner kan forklares ved forskelle i social kapital. Her argumenterer de for, at en højere grad af social kapital vil føre til en mere effektiv anvendelse af oplysninger om arbejdsmarkedet, som fører til et lavere niveau af ledighed. I operationaliseringen af social kapital inddrager Freitag og Kirchner (2011) et aggregeret indeks baseret på fire variable, der måler; omfanget af organisatorisk engagement, hyppigheden af kontakt med venner, familie eller arbejdskolleger, hyppigheden af deltagelse i sociale aktiviteter og den hjælp, der gives til individer uden for familien, arbejde og frivillig organisation. Yderligere har Aguilera (2002) undersøgt hvilken effekt social kapital har på arbejdsmarkedsdeltagelse i USA. Han operationaliserer social kapital gennem netværksstruktur, kvaliteten i netværk og diversiteten i netværk. Netværksstrukturen operationaliseres gennem en variabel, der indikerer, hvor mange venner respondenterne har. Kvaliteten i netværk operationaliseres gennem en variabel, der indikerer respondenternes venners karriereniveau og diversitet i netværket operationaliseres gennem etnisk og religiøs diversitet. Resultaterne indikerer at netværk, der er baseret på venskaber, generelt er positivt relateret til arbejdsmarkedsdeltagelse. Ligeledes finder han, at der er signifikante forskelle i betydningen af social kapital i forhold til etnicitet og køn. Mouw (2003) er væsentlig mere kritisk overfor social kapitals effekt på beskæftigelse i USA, da han ikke mener, at social kapital har en effekt. Som led i hans analyse heraf anvender han forløbsanalyse, hvor han finder, at brugen af netværk i jobsøgningen har en statistisk signifikant negativ betydning for varigheden af ledighedsforløb. Han inddrager dog kun en variabel for, om der er anvendt netværk i jobsøgningen og indsætter dermed ikke reelle social kapital-mål i hans analyse heraf. Kompleksiteten i social kapital understøttes af McArdle og Waters et al.s (2007) studie. De har undersøgt beskæftigelsesegnethed blandt ledige i Australien. Social kapital er operationaliseret gennem netværk via tre variable; deltagelse i netværksgrupper og workshops om karrieremuligheder, kontakt til andre inden for samme erhverv og støtte modtaget af familie og venner (McArdle, Waters et al. 2007). Forskerne argumenterer for, at resultaterne bekræfter modellen for beskæftigelsesegnethed (præsenteret i afsnit 2.3), som kan forklare forskelle i varigheden af ledighedsforløb. Yderligere har Cingano og Rosolia (2007) undersøgt, hvilken betydning netværk har på varigheden af ledighedsforløb. De operationaliserer netværk gennem antallet af den lediges tidligere kollegaer og deres 2736 aktuelle arbejdsmarkedsstatus. Her finder de, at beskæftigelseskontakter i det arbejdsrelaterede netværk øger sandsynligheden for genbeskæftigelse. Følgende afsnit har tydeliggjort, at der ikke er enighed i den eksisterende forskning omkring hvordan social kapital og netværk operationaliseres samt hvilken effekt social kapital og netværk har på overgangen fra ledighed til beskæftigelse og varigheden af ledighedsforløb. Denne vurdering understøttes af Korpi (2001), som påpeger, at metodologiske problemer gør, at der ikke kan drages definitive konklusioner omkring sammenhængen mellem netværk og sandsynligheden for at komme i beskæftigelse. 3.3 Specialets placering i den eksisterende litteratur Som nævnt i overstående afsnit kan det konkluderes, at den eksisterende litteratur på området er mangelfuld. Det har været nødvendigt at udvide litteraturgennemgangen til artikler, der belyser hvilken betydning netværk har på varigheden af ledighedsforløb, da eksisterende social kapital-litteratur ikke har haft fokus herpå. En konsekvens heraf er yderligere, at når overgangen fra ledighed til beskæftigelse kun er belyst på baggrund af netværk, er der væsentlige elementer, der kan have betydning hertil, som ikke inddrages, da social kapital er mere end blot netværk. Hertil mener vi, at social kapital er relevant at undersøge i dette perspektiv, da netværk, som ikke er præget af eksempelvis gensidige forpligtelser, sandsynligvis ikke vil have samme betydning for beskæftigelsesmuligheder. Der eksisterer ikke studier foretaget i en dansk kontekst af betydningen af social kapital for varigheden af ledighedsforløb. Ydermere argumenterer Gezinski (2011) for, at forløbsanalyse er nødvendig for at undersøge betydningen af social kapital på beskæftigelse. Med afsæt heri bliver det væsentligt at belyse den effekt, social kapital har på varigheden af ledighedsforløb i en dansk kontekst. Set i lyset heraf vil specialet hovedsageligt bidrage med ny viden til forskningsfeltet gennem anvendelsen af forløbsanalyse. Hernæst bidrager specialet med sociologisk vinkel på årsagerne til, at et individ finder beskæftigelse gennem en undersøgelse af bonding og bridging social kapitals betydning for varigheden af ledighedsforløb i en dansk kontekst. 2837 4 Problemformulering I problemfeltet har vi demonstreret, hvordan litteraturen præsenterer human og social kapital som væsentlige elementer i den enkeltes beskæftigelsesegnethed. Vi har klarlagt, at det på baggrund af tidligere empiriske studier og teori er rimeligt at antage, at en arbejdstager med en høj social kapital har større sandsynlighed for at få information om beskæftigelsesmuligheder. Forventningen om samspillet mellem individets sociale kapital og dets ledighedsforløb er dog ikke ligetil. Ifølge social kapital-litteraturen kan social kapital deles op i forskellige subtyper, hvor dette speciale fokuserer på distinktionen mellem bonding og bridging social kapital. Disse typer kan have forskellig indvirkning på varigheden af ledighedsforløbet hvor bonding fremhæves som at være den mest betydende i denne proces. På trods af at der i vidt omfang eksisterer studier, der undersøger samspillet mellem netværk og chancen for at komme i beskæftigelse, er disse ofte tværsnitsstudier. Kun få studier har direkte undersøgt samspillet mellem netværk og varigheden af ledighedsforløb og ingen, så vidt vi har kunnet finde frem til, har undersøgt social kapital i denne sammenhæng. Hertil argumenterer Gezinski (2011) for, at et forløbsanalytisk perspektiv er nødvendigt for at komme betydningen af social kapital for beskæftigelse nærmere. Ved at vælge en forløbsanalytisk metode kan vi bruge informationen om rækkefølgen af, hvornår individer finder arbejde. Yderligere har vi i problemfeltet redegjort for, at mens ledighed ikke er skadelig for et individ i en kortere periode, er der indikationer på, at ledighed har negative konsekvenser for individet ved længerevarende forløb. Vi finder det derfor både oplagt og nyttigt for den eksisterende viden på området at skifte fokus fra det nuværende dominerende fokus i den empiriske arbejdsløshedslitteratur social kapitals effekt på sandsynligheden for at finde beskæftigelse til i stedet at fokusere på social kapitals effekt for varigheden af ledighedsperioden. Baseret på ovenstående argumentation har vi derfor til hensigt at undersøge, hvilken betydning social kapital har på varigheden af ledighedsforløb, hvilket leder os frem til dette speciales problemformulering: Problemformulering Hvilken betydning har social kapital for varigheden af ledighedsforløb? Med problemformuleringen ønsker vi at belyse, hvornår social kapital har en betydning og under hvilke omstændigheder. Problemformuleringen vil vi svare på gennem analysen og besvarelsen af de forskningshypoteser, som præsenteres i næste afsnit. 2938 4.1 Hypoteser Som nævnt i overstående kan social kapital deles op i en række delelementer, som alle er en del af det overordnede begreb social kapital. Dette speciale fokuserer på hhv. delelementerne bridging og bonding social kapital, som vi yderligere har opdelt i en norm- og netværkskomponent. Som tidligere beskrevet er det særligt netværkskomponenten, der har flere lighedspunkter med Granovetters teori om, hvordan information spredes gennem sociale netværk, hvor han skelner imellem svage relationer (bridgings netværkskomponent) og stærke relationer (bondings netværkskomponent). Ud fra den empiriske gennemgang samt den gennemgåede teori leder det frem til vores første sæt af hypoteser: Hypotese 1 Bonding og bridging social kapital har betydning for varigheden af ledighedsforløb Derudover har vi en forventning om, at betydningen af bonding og bridging social kapital afhænger af en række forskellige faktorer. Dette leder os frem til specialets anden hypotese. Hypotese 2 Effekten af bonding og bridging social kapital for varigheden af ledighedsforløb afhænger af andre faktorer Hertil har vi opstillet en række underhypoteser. Vi forventer, at der er strukturelle forskelle i de tre erhvervstyper: primær, sekundær og tertiær, som kan tænkes at have betydning for udfaldet af social kapital i forhold til at finde beskæftigelse. I afsnittet omhandlende Det danske arbejdsmarked redegjorde vi for, at der er sket en omfattende ændring af både indholdet af arbejdet samt at arbejde ikke længere har den samme integrerende funktion. Det moderne arbejdsliv er yderligere kendetegnet ved mange projektansættelser. Denne ændring af arbejdslivets karakter er sket samtidigt med skiftet i beskæftigelsen fra de primære og sekundære erhverv til de tertiære erhverv. Vi finder det derfor interessant at undersøge, hvorvidt individets sociale kapital påvirker individets jobchancer anderledes alt efter, om der findes beskæftigelse inden for de mere traditionelle primære og sekundære erhverv versus inden for de moderne tertiære erhverv. På den ene side kan der argumenteres for, at social kapital betyder mere for ansættelsen inden for de primære og sekundære erhverv, da disse to erhverv i højere grad er konjunktur- og sæsonfølsomme sammenlignet med de tertiære erhverv (Jensen, Knudsen et al. 2010). Af det følger det, at disse individer derfor vil have flere jobskift og af den grund kan det tænkes, at de har mere brug for at være 3039 beskæftigelsesegnede både hvad angår human og social kapital. På den anden side kan det forventes, at individer i de moderne tertiære erhverv er mere afhængig af social kapital til at finde beskæftigelse. Det kan f.eks. tænkes, at bridging og bonding social kapital bliver en endnu vigtigere faktor i bestræbelsen på at finde job i det moderne arbejdsliv, da netværk nu ses som værende afgørende for opretholdelse af karriereforløbet individet skal i højere grad være beskæftigelsesegnet i det moderne arbejdsliv. Der er dermed to modsatrettede argumentationer for, hvordan effekten af social kapital varierer på tværs af erhvervstype. Med afsæt i problemfeltet mener vi dog, at udviklingstrækkene, der kobles til nutidens arbejdsmarked vejer tungest, da disse ifølge Holm (2011) i særlig grad er knyttet til de mere moderne tertiære erhverv. Dette leder frem til følgende hypotese: Bonding og bridging social kapital har en stærkere effekt for individer, der finder beskæftigelse inden for de tertiære erhverv. Vi forventer også, at betydningen af social kapital varierer på tværs af den sektor, individet finder beskæftigelse inden for. I afsnittet omkring Rekrutteringsprocesser i danske virksomheder præsenterede vi et studie fra Danmarks Statistik (2012), der har vist, at de uformelle kanaler i højere grad anvendes i den private sektor. Vi forventer derfor, at social kapital har en større betydning for individer, der finder beskæftigelse inden for den private sektor. På den baggrund har vi dannet hypotesen: Bonding og bridging social kapital har en stærkere effekt for individer, der finder beskæftigelse inden for den private sektor. Ifølge Larsen og Pedersen (2009) er det især i de situationer, hvor der er højere risiko ved at ansætte en arbejdstager, at netværk har en stærkere effekt. Hertil argumenterer Filges for, at individer der er unge eller gamle sjældent foretrækkes, når virksomheder skal ansætte ny arbejdskraft. Dette uddyber hun med, at virksomheder ikke på forhånd frasorterer bestemte aldersgrupper, men at de derimod lader alderen være afgørende, hvis to ansøgere er lige kvalificerede (Filges 2008). Dette understøtter Granovetter (1995) som mener, at betydningen af netværk i forhold til jobsøgning varierer på tværs af aldersgrupper. Granovetter (1983, 1995) argumenterer for, at anvendelsen af netværk har størst betydning blandt unge og nyuddannede. På baggrund af et studie af Lin et al. (2001) ligger der dog også en argumentation for, at netværket er mest betydende for ældre individer. De finder, at ældre individer i højere grad har adgang til tættere netværk, som faciliteter både modtagelsen af uformel støtte og giver mere information. På den ene side kan det således forventes, at der er større usikkerhed ved at ansætte unge. Social kapital kan her tænkes at have en stærkere effekt for denne aldersgruppe, da de på grund af manglende erhvervserfaring i højere grad har behov for at blive anbefalet til en virksomhed grundet statistisk diskrimination. 3140 Dette lægger sig op af Larsen og Pedersen argumentation om, at netværk har en stærkere effekt for individer, hvor der er større risiko tilknyttet ansættelsen samt en lignende argumentation fra Granovetter (1995). På den anden side kan det forventes, at et individ i midten af sin karriere i højere grad vil kunne anvende den sociale kapital i jobsøgningsprocessen. Her argumenter McDonald og Elder (2006) for, at individets livsforløb former graden af social kapital. Her er det dog væsentligt at have in mente, at deres population ikke var udgjort af ledige. I ældre individers netværk kan der dermed tænkes at være flere informationsstrømme om nye beskæftigelsesmuligheder. Dette fører frem til følgende hypotese: Effekten af bonding og bridging social kapital på varigheden af ledighedsforløb varierer på tværs af aldersgrupper. Ligeledes forventer vi, at betydningen af bonding og bridging social kapital afhænger af individets etnicitet. I afsnittet omkring Social kapitals skyggeside beskrev vi, hvordan etniske minoriteters sociale kapital kan være et eksempel på social kapitals skyggeside. Her tog vi udgangspunkt i, at der blandt minoriteter fra ikke-vestlige lande er en meget lav arbejdsmarkedstilknytning, og at deres netværk ofte er meget homogene. Dette kan tænkes at påvirke varigheden af ledighedsforløb i og med, at der ikke florerer samme mængde information omkring beskæftigelsesmuligheder, som hvis netværket havde været mere heterogent. På den anden side argumenterede vi yderligere for, at social kapital kan betyde mere for ikke-vestlige minoriteter, da en arbejdsgiver ser en større risiko tilknyttet ved at ansætte denne type af medarbejder (Larsen, Pedersen 2009). I dette ligger således to modsatrettede forventninger om, hvilken betydning social kapital vil have for beskæftigelse blandt ikke-vestlige minoriteter. Hertil finder vi ikke, at argumentationen for den ene er stærkere end den anden, hvorfor spørgsmålet må afklares i den efterfølgende empiriske analyse. Effekten af bonding og bridging social kapital på varigheden af ledighedsforløb afhænger af individets etnicitet. Som vi diskuterede under social kapital-afsnittet er det i et Bourdieusk perspektiv tænkeligt, at der eksisterer en social gradient i de ressourcer, individet får adgang til gennem sit sociale netværk. På den baggrund foreslog vi, at nogle samfundsgrupper vil have adgang til flere brugbare ressourcer i en beskæftigelsesmæssig sammenhæng gennem sit netværk. Tidligere empiriske undersøgelser viser, at netværk er særligt vigtigt for besættelsen af lavtlønnede og ufaglærte job, hvor rekrutteringsprocessen ved ufaglærte og lavtlønnede job ofte går gennem uformelle kanaler (Mouw 2003). Ifølge Larsen og Pedersen (2009) skyldes dette, at der er højere risiko ved at ansætte en arbejdstager, der er ufaglært. Hertil argumenterer de for, at individet får et kvalitetstempel ved at have taget en uddannelse, som gør dem mindre risikofyldte. De ufaglærte job har derudover mindre betydning for virksomheden, hvilket betyder, at arbejdsgiveren fristes til at bruge færre ressourcer på rekruttering, hvor rekruttering gennem netværk er en billig metode. Granovetter uddyber yderligere betydningen af uddannelsesniveau på anvendelsen af netværk i 3241 jobsøgning. Han argumenterer for, at faglærte har tendens til at anvende de stærke relationer (bondings netværkskomponent) i forbindelse med jobsøgningsprocessen, hvorimod højtuddannede i et højere omfang anvender de svage relationer (bridgings netværkskomponent) hvilket understøttes af Filges (2008) studie. Vi forventer derfor at effekten af bonding social kapital har en stærkere effekt for faglærte, mens bridging social kapital har en stærkere effekt for højtuddannede. Effekten af bonding og bridging social kapital på varigheden af ledighedsforløb afhænger af individets uddannelsesniveau. Den sidste hypotese, vi undersøger i nærværende speciale, omhandler, hvordan effekten af social kapital på sandsynligheden for at komme i beskæftigelse varierer alt efter køn. I litteraturgennemgangen præsenterede vi studierne af Aguilera (2002), som finder, at effekten af social kapital varierer på tværs af køn, og at social kapital særligt har betydning for mænd. Aguilera understøtter dette ved at påpege, at en lang række studier af netværks betydning på beskæftigelse ligeledes finder, at særligt mænd kan drage fordel af netværket. Dette understøttes yderligere af en række studier inden for sundhedsforskning som også finder evidens for, at social kapital betyder noget andet for mænd end for kvinder (eksempelvis Ejlskov, Mortensen et al. 2014, Ikeda, Kawachi et al. 2011, Hyyppä, Mäki et al. 2007). McDonald og Elder (2006) og Lin et al. (2001) påpeger hertil, at typen af mænd og kvinders netværk er forskelligt, hvor mænd har flere arbejdsrelaterede relationer end kvinder og derfor er mere sandsynlige for at få flere beskæftigelsesinformationer. Der er derfor indikationer på, at effekten af social kapital kan variere på tværs af køn: Effekten af bonding og bridging social kapital på varigheden af ledighedsforløb er afhængig af individets køn. For læsers skyld er alle underhypoteser præsenteret nedenunder. Hypotese 2 A : Hypotese 2 B : Hypotese 2 C: Hypotese 2 D : Hypotese 2 E : Hypotese 2 F : Bonding og bridging social kapital har en stærkere effekt for individer, der finder beskæftigelse inden for de tertiære erhverv. Bonding og bridging social kapital har en stærkere effekt for individer, der finder beskæftigelse inden for den private sektor. Effekten af bonding og bridging social kapital på varigheden af ledighedsforløb varierer på tværs af aldersgrupper. Effekten af bonding og bridging social kapital på varigheden af ledighedsforløb afhænger af individets etnicitet. Effekten af bonding og bridging social kapital på varigheden af ledighedsforløb afhænger af individets uddannelsesniveau. Effekten af bonding og bridging social kapital på varigheden af ledighedsforløb er afhængig af individets køn. 3342 5 Specialets videnskabsteoretiske perspektiv Videnskabsteori har en stor betydning for opbygningen af specialet, da det påvirker alle elementer heri - lige fra problemformuleringen til den afsluttende analyse. Hensigten med afsnittet er dermed at give indsigt i de videnskabsteoretiske værktøjer, vi anvender i specialet og hvilken betydning det har herfor. I følgende afsnit vil vi således klarlægge, hvorledes vi forholder os til det videnskabsteoretiske spørgsmål om, hvordan vi kan udlede en sociologisk forklaring af de mekanismer, der ligger bag resultaterne i de rene statistiske modeller. Afsnittet vil bidrage med en kort redegørelse af vores videnskabsteoretiske position, der tager udgangspunkt i kritisk realisme, hvor gennemgangen tager udgangspunkt i de elementer, der anvendes i specialet for at nå frem til en fyldestgørende besvarelse på problemstillingen. 5.1 Kritisk realisme Kritisk realisme bidrager med en anvendelig tilgang i forhold til at undersøge samfundsvidenskabelige problemstillinger i samtidens komplekse samfund (López, Potter 2005), hvormed dette perspektiv er relevant i forbindelse med belysningen af specialets problemstilling. Kritisk realisme blev defineret som et alternativ til andre videnskabsteoretiske tilgange, og forholder sig kritisk til både positivismen samt socialkonstruktivismen samtidig med, at den integrerer styrkerne ved begge positioner (Wad 2006, Juul, Bransholm Pedersen 2012). Hermed har kritisk realisme både et realistisk syn der kommer til udtryk i dens ontologi og et konstruktivistisk syn der kommer til udtryk i dens epistemologi. Ifølge kritisk realisme eksisterer den sociale virkelighed uafhængigt af hvilken viden vi har herom (den ontologiske forståelse). Den eksisterende viden kan derfor både være fejlagtig og teoridrevet, men det anses stadig som muligt at opnå viden om den sociale virkelighed (den epistemologiske forståelse), hvormed dannelsen af viden bliver anset som en social handling (Wad 2006, Juul, Bransholm Pedersen 2012). Dette leder frem til tre antagelser, som danner udgangspunktet for den kritiske realismes virkelighedsopfattelse: Virkeligheden eksisterer uafhængigt af vores bevidsthed herom. Det er muligt at opnå viden om denne virkelighed. Al viden er fejlbehæftet og dermed åben for justeringer. Hermed argumenteres der for, at det er muligt at belyse de generative mekanismer, der forklarer de empiriske fund gennem en videnskabelig tilgang, men at de fundne generative mekanismer kan være forfejlede. Fundne kan hermed altid blive overgået af ny teori (Wad 2000). Det betyder, at vi ifølge den kritiske realisme har mulighed for at afdække de generative mekanismer, der ligger bag varigheden af ledighedsforløb, men ikke kan udelukke, at de vil være fejlbehæftet (Juul, Bransholm Pedersen 2012). I den forbindelse skelner kritisk realisme mellem den transitive og den intransitive dimension af virkeligheden, som 3443 konsekvens af antagelsen om, at virkeligheden eksisterer uafhængigt af vores viden herom (Juul, Bransholm Pedersen 2012). Hvor den transitive dimension omfatter viden, der allerede eksisterer (teorier, begreber, data, analysestrategier osv.), er den intransitive dimension det, som vi ønsker at opnå viden om (social kapitals betydning for varigheden af ledighedsforløb) (Wad 2000). Grundtrækket i den kritiske realisme genses således i specialet, da det er på baggrund af det teoretiske og empiriske problemfelt (det transitive element), at vi har udformet specialets problemformulering, som vi ønsker at opnå viden om (det intransitive element). I den kritiske realisme anses virkeligheden som værende udgjort af tre domæner (Juul, Bransholm Pedersen 2012): Det empiriske består af erfaringer samt observationer. Det faktiske består af fænomener, som opstår uanset om de bliver observeret eller ej. Det reale består af mekanismer, der forårsager fænomenerne (Wad 2006). Hermed afspejler det empiriske domæne blot toppen af isbjerget, da der som nævnt er fænomener, der kan eksistere, uden vi nødvendigvis har viden herom, som bliver skabt af de mekanismer, der genererer fænomenerne. Formålet med den kritiske realisme er således at gøre det muligt at forklare et fænomen på baggrund af en række generative mekanismer, der er forbundet til en bestemt struktur, der giver mekanismerne mulighed for at virke på en bestemt måde, hvor virkningerne ligeledes er udgjort af de forudsætninger den givne kontekst stiller (illustreret i nedenstående figur) (Wad 2006, Juul, Bransholm Pedersen 2012). Hermed tager den kritiske realisme eksempelvis også afstand fra rational-choice teori, da denne tilgang ikke tager højde for de omgivende sociale stukturer (Juul, Bransholm Pedersen 2012). Figur 8. Kausalitetsforståelse i kritisk realisme 35 Egen tilvirkning, kilde: Juul og Bransholm Pedersen (2012)44 Som overstående figur tydeliggør, er det empiriske domæne i specialet udgjort af det teoretiske problemfelt samt de statistiske sammenhænge, som vi finder i forbindelse med varigheden af ledighedsforløb i analysedelen. Yderligere er det faktiske domæne i specialet udgjort af varigheden af ledighedsforløb, der er det fænomen, der undersøges, hvormed det reale domæne er de generative mekanismer, der forårsager selve varigheden af ledighedsforløb. Det er således vores intention, at vi med specialet bevæger os fra toppen til bunden af isbjerget, hvorved vi søger at øge kendskabet til de generative mekanismer, der ligger bag varigheden af ledighedsforløb. Endvidere illustrerer figuren den kausalitetsforståelse, der er knyttet til den kritiske realisme. Da det ikke er muligt at undersøge sociale fænomener i et vakuum, som det er muligt i naturvidenskaben, er det ifølge Bhaskar heller ikke muligt at udlede kausale lovmæssigheder, hvor det konstateres at hvis fænomen a finder sted, vil fænomen b medfølge (Juul, Bransholm Pedersen 2012). Derfor er det ifølge den kritiske realisme blot muligt at udlede kausale potentialer og tendenser, da disse er afhængige af den givne kontekst (Juul, Bransholm Pedersen 2012). Vi har i specialet derfor ikke til hensigt at udlede kausale lovmæssigheder, men derimod begrænser vi os til at fortolke og forklare, hvad der har betydning for varigheden af ledighedsforløb (Juul, Bransholm Pedersen 2012). Endvidere betyder den kritiske realistiske ontologi, hvor virkeligheden er udgjort af dels observerbare og ikke observerbare domæner, at de empiriske fund skal tolkes analytisk gennem anvendelsen af det teoretiske og empiriske problemfelt, der danner forståelsesrammen for problemstillingen. Hermed fortolker vi varigheden af ledighedsforløb gennem et sammenspil af empirisk observation og teoretiske slutninger. Der gøres derfor brug af abduktive slutninger, hvor der sker en vekselvirkning mellem deduktive og induktive principper. Hermed menes der, at abduktion starter i eksisterende teori og empiri ligesom ved deduktion og udvikler teori på baggrund af empirien ligesom ved induktion (Juul, Bransholm Pedersen 2012). Der opstår således en vekselvirkning mellem teori og empiri i specialet, hvor vi bevæger os fra teori til empiri til ny teoretisering. Formålet med abduktion er dermed at forklare et fænomen ved at identificere de generative mekanismer, der er i stand til at skabe fænomenet. Hermed kommer styrken i vores forklaringskraft til at afhænge af, i hvilken grad det lykkes os at adskille de forskellige sammenhænge, og dermed identificere hvilke generative mekanismer, der er udløsende for det faktiske, det vil sige varigheden af ledighedsforløb (Wad 2000). 3645 6 Design og metode I dette kapitel vil vi præsentere og diskutere specialets design og metode, som begge har afgørende betydning for både validiteten, generaliserbarheden og brugbarheden af analysens resultater. Kapitlet præsenterer de metodiske overvejelser i forbindelse med klargøringen af datagrundlaget til den statistiske analyse og valget af analysestrategi. Til at guide os har vi specialets problemstilling og hypoteser samt det gennemgåede problemfelt. Inden vi begynder på analysen, er der således flere væsentlige elementer ved selve datastrukturen, vi bliver nødt til at behandle. Kapitlet indledes med en præsentation af specialets datagrundlag (afsnit 6.1) hvilket leder op til den valgte afgrænsning af undersøgelsespopulationen (afsnit 6.2) og behandlingen af afhængighed mellem observationer (afsnit 6.3). Herefter gennemgår vi, hvordan vi behandler ved ikke kategorierne (afsnit 6.4) samt missing observationer (afsnit 6.5 og 6.6), da begge potentielt kan have store konsekvenser for validiteten af analysens resultater. Efterfølgende redegør vi for operationaliseringen af de to nøglevariable; ledighedsforløb og social kapital (afsnit 6.7), efterfulgt af en argumentation for valget og operationaliseringen af de anvendte kontrol- og interaktionsvariable (afsnit 6.8 og 6.9). Slutteligt gennemgår vi de overvejelser, der har ført frem til valget af forløbsanalytiske metoder som analyseredskabet i indeværende speciale, hvorefter vi gennemgår og redegør for de anvendte statistiske metoder (afsnit 6.10). Alle gennemgange sættes i kontekst til den aktuelle analyse varigheden af individets ledighedsforløb. Det indledende dataarbejde og sammenkoblingen af datasættene er foretaget i SAS, mens alle efterfølgende analyser er foretaget i R. Den anvendte syntaks for begge programmer kan findes på den vedlagte USB-nøgle. 6.1 Præsentation af det empiriske datagrundlag Som afsæt til besvarelsen af problemformuleringen konstruerer vi vores eget unikke datasæt på baggrund af to datakilder. Det empiriske datagrundlag er dermed todelt og består af data fra Sundhedsprofilen 2010 fra Region Nordjylland koblet sammen med registerdata fra Danmarks Statistik. I følgende afsnit præsenteres de to datagrundlag Sundhedsprofilen 2010 Specialets første empiriske datagrundlag er Sundhedsprofilen 2010 fra Region Nordjylland 18. Anvendelsen af dette datasæt giver os mulighed for at få indsigt i elementer, som ikke er tilgængelige i danske registerdatabaser. Sundhedsprofilen er en del af Hvordan har du det - undersøgelsen, som omhandler danskernes sundhed og sygelighed og specifikke forhold, der har betydning herfor. Undersøgelsen er et 18 Adgangen til data er efter aftale med Region Nordjylland. 3746 samarbejde mellem Danske Regioner, Kommunernes Landsforening (KL), Indenrigs- og Sundhedsministeriet samt Finansministeriet (Sundhedsprofil 2014a). Sundhedsprofilen er en tværsnitsundersøgelse, der dels er en regional og dels en national undersøgelse. I den forbindelse har vi valgt udelukkende at tage afsæt i undersøgelsen, der er foretaget i Region Nordjylland, da denne indeholder en række regionalt bestemte spørgsmål omhandlende social kapital, som er relevant i forhold til nærværende problemstilling 19. Data til Sundhedsprofilen er indtil videre indsamlet tre gange; i 2007, 2010 og I indeværende speciale har vi valgt at anvende data fra 2010, da dette spørgeskema har flere spørgsmål, der er relevant i operationaliseringen af social kapital (sammenlignet med data fra 2007). Ligeledes giver det os en fornuftig årrække i undersøgelsen af sammenhængen mellem social kapital og varigheden af ledighedsforløb (sammenlignet med data fra 2013). Sundhedsprofilen er baseret på en kommunestratificeret stikprøve, der omfatter (nordjyske) borgere på 16 år eller derover. I Region Nordjylland blev der udsendt spørgeskemaer med en svarprocent på 65,2% (Sundhedsprofil 2014b) Registerdata Specialets andet empiriske datagrundlag er baseret på registerdata fra DREAM-databasen, NPR-registret 20 og uddannelsesregistret 21. Følgende afsnit er afgrænset til at præsentere DREAM-databasen, da det er gennem denne database, at respondenternes ledighedsforløb identificeres, og dermed er det primære registergrundlag i analysen. DREAM-registret er Beskæftigelsesministeriets forløbsdatabase, der indeholder samtlige forsørgelsesog beskæftigelsesoplysninger samt andre grundlæggende personoplysninger for den danske befolkning. Oplysningerne om danskere er løbende blevet registreret på ugebasis siden Disse oplysninger, som til sammen skaber DREAM-registret, bliver bl.a. hentet fra Beskæftigelses- og Undervisningsministeriet, E-indkomst (skat)- og CPR registret (Vibe-Petersen 2014). Ved at anvende registerdata sammen med Sundhedsprofilen bliver det muligt at inddrage en tidsdimension i analysen, da DREAM-databasen er baseret på et longitudinelt design. Dette udnyttes i specialet til at følge ledighedsforløb for de respondenter, der har besvaret Sundhedsprofilen. Ved at koble de to data overkommer vi dermed svagheden ved at anvende et spørgeskema, da vi gennem registerdata kan følge respondenten over tid samt svagheden ved anvendelse af registerdata, da vi ud fra Sundhedsprofilen 19 Spørgeskemaet indeholdte 52 fælles spørgsmål samt 24 regionale spørgsmål. 20 Det danske nationale patient register NPR indeholder data om alle somatiske indlæggelser, herunder også ambulatoriumog skadestuebesøg, diagnoser samt udleverede recepter (Thygesen, Daasnes et al. 2011). 21 Adgangen til registerdata er sket efter aftale med Danmarks Statistik. 3847 får mulighed for at inddrage aspekter, som ikke indgår i registerdata (f.eks. social kapital). Gennem sammenfletningen af de to empiriske datagrundlag på baggrund af respondentens kodede CPR-nummer bliver det hermed muligt at undersøge betydningen af social kapital for varigheden af ledighedsforløb hos de respondenter, der har besvaret Sundhedsprofilen 2010 i Region Nordjylland. 6.2 Afgrænsning af undersøgelsespopulation Som det fremgår af vores problemformulering, er genstandsfeltet alle de individer, der oplever et ledighedsforløb 22. Heri ligger den første naturlige afgrænsning, da vi således fravælger at se på social kapital i forbindelse med jobskift, der ikke er berørt af en ledighedsperiode. Den anden afgrænsning er baseret på det tilgængelige datasæt. De anvendte spørgsmål til operationaliseringen af social kapital 23 er som nævnt regionale spørgsmål. Stikprøven er derfor kun udgjort af individer, der var borgere i Region Nordjylland i marts 2010, som har besvaret Sundhedsprofilen Vi har derved ikke mulighed for at inddrage den samlede nationale befolkning eller den samlede befolkning i Region Nordjylland, men tager udgangspunkt i et repræsentativt udsnit af den nordjyske region. Da vi har valgt, at social kapital-målet skal ligge forud for ledighedsforløbet, har vi afgrænset os fra de ledighedsforløb, der ligger før primo marts Stikprøven består dermed af alle ledighedsforløb i perioden marts 2010 til og med februar Da problemformuleringen har til hensigt at belyse ledighedsforløb og ikke specifikke respondenter, fremgår det også, at én respondent sagtens kan opleve flere ledighedsforløb. F.eks. vil en respondent, der er ledig fra april 2010 til oktober 2010 og igen fra juni 2011 til februar 2012 bidrage med to ledighedsforløb 24. En fordel ved den valgte trunkering er, at vi kan placere målingen af social kapital før ledighedsforløb i tid. Dette giver os mulighed for at konkludere, at en eventuel funden sammenhæng mellem social kapital og ledighedsforløb ikke er en effekt af ledighedsforløbet på social kapital. Dette har vi illustreret i figuren nedenfor. Figur 9. Mulige effektretninger Egen tilvirkning Bemærk, at en eventuel funden sammenhæng ikke er ensbetydende med kausalitet, da der stadig vil være mulighed for omitted variable bias, forkerte modelspecifikationer eller at tidligere ledighedsforløb påvirker den nuværende grad af social kapital osv. 22 Hermed skelner vi ikke mellem, om respondenten blev ledig efter eksempelvis uddannelse eller beskæftigelse 23 Operationaliseringen af social kapital gennemgås i afsnit Betydningen herfor uddybes i afsnit 6.2 og 6.3. Derudover vises en illustration af ledighedsforløb i afsnittet omkring operationaliseringen af ledighedsforløb (afsnit 6.7.1). 3948 For at opsummere vores afgrænsning betyder det, at ud af de respondenter, der i 2010 besvarede Sundhedsprofilen, er vi kun interesseret i de individer, der har haft et ledighedsforløb efter marts 2010 til og med februar Den anvendte afgrænsning i specialet er illustreret i figuren nedenfor. Figur 10. Dannelsen af den samlede undersøgelsespopulation Samtlige respondenter af Sundhedsprofilen 2010 Region Nordjylland Antal respondenter: Antal respondenter, der oplevede ledighed i perioden marts 2010 til februar 2013 Antal respondenter: Antal ledighedsforløb: I alt respondenter af Sundhedsprofilen oplevede ét eller flere ledighedsforløb i observationsperioden. Som vi har nævnt tidligere, kan en respondent sagtens bidrage med mere end ét ledighedsforløb. Dette tydeliggøres i ovenstående figur, hvor det kan observeres, at de i alt respondenter har haft ledighedsforløb i den undersøgte periode. I histogrammet nedenfor vises en oversigt over antallet af ledighedsforløb fordelt på de respondenter. 4049 Figur 11. Histogram over antallet af ledighedsforløb respondenter oplevede kun ét enkelt ledighedsforløb i observationsperioden, 676 oplevede to, 256 oplevede tre og så fremdeles. Én respondent formåede at have 10 ledighedsforløb i observationsperioden. Histogrammet illustrerer bl.a. vigtigheden af at kontrollere for afhængigheden mellem ledighedsforløb. Den problematik der kan opstå herved, og hvordan vi løser det i estimeringen af modellerne, diskuteres i næste afsnit. 6.3 Afhængighed mellem observationer Med afsæt i de to foregående afsnit står vi over for to problematikker i forhold til afhængighed mellem observationer; en kommunestratificeret stikprøve og respondenter med flere ledighedsforløb. Vi vil i følgende afsnit gennemgå, hvordan vi i databehandlingen tager højde for denne problematik. Hvis der er specifikke elementer ved hver kommune eller hvert individ, der har indflydelse på, hvordan social kapital hænger sammen med varigheden af ledighedsforløb, kan der opstå problematikker, som vi er nødt til at tage højde for i analysen. Gruppering af data kaldes intraclass korrelation og betyder, at to tilfældigt udvalgte ledighedsforløb fra samme individ eller kommune vil være mere ens end to tilfældigt udvalgte ledighedsforløb fra andre individer eller kommuner. Rent statistisk kan ignorering af underliggende grupperinger af data lede til autokorrelation, hvor fejlleddet e er korrelereret med individet og/eller kommunen. Dette kan potentielt lede til underestimering af modelkoefficienternes standardfejl. Hvis der forekommer en underestimering af standardfejlene, vil det resultere i for smalle konfidensintervaller og dermed for små p-værdier. Der vil derfor være en højere sandsynlighed for at begå en type 1 fejl, hvor vi forkaster, at en koefficient (social kapital) ikke har en ægte effekt på udfaldsvariablen (ledighedsforløb), selvom effekten er tilfældig (Rabe-Hesketh & Skrondal 2012). Gruppering af data kan der dog både testes 4150 og justeres for i analysen 25. Først gennemgår vi håndteringen af afhængighed mellem de specifikke ledighedsforløb og dernæst afhængighed mellem kommuner. Som nævnt har vi behov for at håndtere, at der kan være flere forløb knyttet til en respondent, som vi illustrerede i histogrammet i sidste afsnit. Hvis et individ bidrager med mere end ét forløb, er det ikke svært at forestille sig, at forløbene er afhængige af hinanden. Eksempelvis er der jævnfør histogrammet (Figur 11) en respondent, der i observationsperioden har oplevet ti forskellige ledighedsforløb. Det er nærliggende at forestille sig, at der er karakteristika ved denne respondent, der resulterer i, at dette individ oplever flere ledighedsforløb, som vi ikke kontrollerer for i analysen. Vi håndterer afhængigheden mellem ledighedsforløb ved at indsætte det individspecifikke identifikationsnummer som variabel for korrelerede observationer. På den måde kontrollerer vi for individspecifikke effekter ved ledighedsforløbene i vores analyse, som ikke er medtaget som kontrolvariable 26 (Allison 2011: ). På samme måde som vi har behov for at tage højde for afhængighed mellem ledighedsforløb, er vi også nødt til at håndtere den valgte dataindsamlingsmetode. Som illustreret i Figur 12 er Region Nordjylland udgjort af 11 kommuner. Figur 12. Kort over Region Nordjylland Kilde: Pedersen, Friis et al. (2011:4) Da der er stor forskel på, hvor mange borgere der bor i hver kommune, vil den statistisk korrekte udtrækningsmetode en tilfældig stikprøve give en stikprøve bestående af flest borgere fra Aalborg kommune og kun få borgere fra de meget små kommuner som f.eks. Læsø. For at sikre et tilstrækkeligt antal respondenter fra alle kommuner, blev det derfor besluttet at bruge en kommunestratificeret stikprøve 25 Der findes mange forskellige metoder til at justere standardfejlene. Her kan nævnes at udregne robuste standardfejl, at benytte fixed effekt, multilevelmodeller eller ved at inkludere en designvægt i udregningen af estimaterne. 26 ID-variablen identificerer dermed klynger af korrelerede observationer (ledighedsforløb), hvor variansestimatet baseres på en grupperet jack-knife simulering. 4251 (Pedersen, Friis et al. 2011). En kommunestratificeret stikprøve betyder i praksis, at de 11 tilfældige stikprøver fra kommunerne pooles til én stor samlet stikprøve for Region Nordjylland. Konsekvensen heraf er, at et individ i Aalborg har lavere sandsynlighed for at blive udtrukket til undersøgelsen end et individ fra eksempelvis Læsø 27. Indsamlingsdesignet har resulteret i, at der i stikprøven er en overvægt af respondenter fra de små kommuner og en undervægt af respondenter fra de store. Hvis kommunetilknytningen har betydning for sammenhængen mellem social kapital og varigheden af ledighedsforløb, vil stikprøven derfor ikke længere være repræsentativ for den nordjyske population. Til at håndtere denne form for afhængighed mellem observationer har vi valgt at inkludere en kommunevariabel i analysen med Aalborg kommune som referencekategori. Herved vil kommunespecifikke effekter blive kontrolleret ud af analysen, og estimaterne vil således give et estimat på sammenhængen mellem social kapital og varigheden af ledighedsforløb uafhængigt af, hvilken kommune det pågældende ledighedsforløb er forekommet i. 6.4 Behandling af ved ikke kategorier Specialets social kapital-mål er baseret på flere forskellige variable 28. Det er derfor nødvendigt at have en rangorden, hvor svarkategorierne kan inddeles fra lav til høj, da flere variable skal samles til ét samlet mål. Et ved ikke svar kan ikke sættes ind i sådan en rangorden, hvilket gør det nødvendigt at vælge, hvordan ved ikke kategorierne skal behandles. Dette afsnit præsenterer vores overvejelser herom og redegør for den valgte håndtering. I indeværende speciale har vi som udgangspunkt fokuseret på følgende tre metoder, som håndterer svarene på ved ikke kategorierne: Complete case analyse, directional kodning, og multipel imputation. Ved complete case analyse udelades de respondenter, der har svaret ved ikke på én af de anvendte variable fra analysen. Bruges denne metode, vil det mindske stikprøvestørrelsen betragteligt, og det kan potentielt lede til biased estimater. Af den grund mener vi ikke, at complete case analyse er en holdbar løsning. Derudover har et simuleringsstudie påvist, at complete case analyse er en mindre efficient og i mange tilfælde en mere biased strategi end f.eks. multipel imputation (Young 2012). Følgende diskussion og gennemgang vil derfor fokusere på de to andre valgmuligheder. Ved directional kodning tildeles ved ikke svarene en anden værdi med afsæt i teori 29. Hvis de underliggende mekanismer bag et ved ikke svar er relateret til selve variablen, er dette en brugbar metode. Hvis 27 F.eks. har et individ i Aalborg 4,2% sandsynlighed for at blive udtrukket til undersøgelsen, mens et individ fra Læsø har 53,5% sandsynlighed (Pedersen, Friis et al. 2011). 28 Dannelsen af skalaer og indeks gennemgås i afsnittet omhandlende operationaliseringen af social kapital (afsnit 6.7.2). 29 Bl.a. kan der vælges at kode ved ikke svarene om til middelkategorien, den gennemsnitlige værdi eller enten den mest negative eller positive værdi (Young 2012). 4352 data har denne form defineres datamekanismen som missing not at random (MNAR). Hvis datamekanismen ikke er MNAR, men snarere missing at random (MAR), vil multipel imputation altid være en mere unbiased og efficient løsning (Young 2012). Her ligger dog et dilemma, da vi ikke har nogen mulighed for at vide, hvorvidt svarene er MNAR eller MAR. For at få en indikation af, hvorvidt directional kodning er en plausibel løsning, har vi valgt at lave en indledende korrespondanceanalyse 30 af variablene med ved ikke kategorier, der er brugt i dannelsen af social kapital-målet. Her har vi undersøgt, om der er et mønster i, hvordan ved ikke kategorierne placerer sig i forhold til de andre kategorier. Derved lægger vi os op ad en lignende proces foretaget i et tidligere studie af individuel social kapital (Ejlskov, Mortensen et al. 2014). Korrespondanceanalysen gav ingen indikation på et tydeligt mønster i, hvordan ved ikke kategorierne placerer sig 31. På den baggrund har vi derved ikke nogen mulighed for at identificere, hvorvidt ved ikke svarene skal tildeles en negativ eller positiv værdi, hvilket kan være en indikation på MAR. På den baggrund har vi vurderet, at multipel imputation er en mere unbiased og efficient løsning af håndteringen af ved ikke kategorierne. Ved multipel imputation sættes ved ikke kategorien til missing, hvorefter det mest sandsynlige svar forudsiges på baggrund af svarene på de andre variable i datasættet. Ud over problematikken med ved ikke kategorier eksisterer der også en problematik, hvis individet helt fravælger at svare på undersøgelsen eller fravælger at svare på specifikke spørgsmål. Før vi kommer til gennemgangen af multipel imputation, diskuteres de konsekvenser manglende besvarelser kan have for validiteten af analysens resultater. Dette leder frem til argumentationen for vores valg om yderligere at benytte os af multipel imputation til at tage højde for missing observationer. 6.5 Missing observationer Både missing besvarelser i form af manglende svar på spørgsmål samt manglende besvarelser af selve spørgeskemaet kan føre til biased resultater og konklusioner (Acock 2005). I indeværende speciale står vi over for to dilemmaer i forhold til missing observationer. Det første drejer sig om manglende besvarelser af de spørgsmål, der bruges i den statistiske model, hvor der heri er inkluderet de respondenter, der har svaret ved ikke på spørgsmålene, der er anvendt til at danne social kapital-målet. Det andet drejer sig om et potentielt selektionsbias i de respondenter, der har fravalgt at deltage i Sundhedsprofilsundersøgelsen. Vi vil i dette afsnit først diskutere de potentielle konsekvenser som non-respons kan have for generaliserbarheden af analysens resultater og derefter diskutere problematikken af manglende besvarelser på 30 Korrespondanceanalyse er en multivariat analyseteknik. Ifølge Jæger (2003) er korrespondance oplagt, når man er interesseret i 1) sammenhængen mellem to variable med relativt mange kategorier og 2) sammenhængen mellem flere korrelerede variable. Korrespondanceanalyse kan bl.a. vise relationer i en grafisk figur, som i mange tilfælde vil lette fortolkningen i forhold til krydstabeller. For en nærmere introduktion til metoden henvises til Jægers (2003) artikel Korrespondanceanalysen et sociologisk værktøj og for en mere matematisk tilgang henvises til Le Roux og Rouanets (2010) bog Multiple Correspondence Analysis. 31 Vedlagt som bilag 1. 4453 specifikke spørgsmål. Dette leder frem til en argumentation for valget af multipel imputation til at håndtere de manglende besvarelser. Hvis der er en systematik i de respondenter, der har fravalgt at svare på spørgeskemaet, kan der potentielt ligge et skjult generaliseringsproblem. Dette forekommer eksempelvis hvis bestemte grupper med lav/høj social kapital eller korte/lange ledighedsforløb er underrepræsenteret, hvormed datasættet ikke vil repræsentere en retvisende stikprøve fra populationen. I dette speciale har vi benyttet os af Newmans (2014) guidelines til at vurdere, hvordan vi skal håndtere nonresponsen på spørgeskemaet. Ifølge Newman skal der foretages en særlig grundig sensitivitetsanalyse, hvis responsraten er under 30%, og der skal altid gives så meget information som muligt omkring graden af et muligt nonrespons bias. Med en responsrate på 65,5% (Pedersen, Friis et al. 2011) vil vi derfor ikke fortage en sensitivitetsanalyse, men i stedet lave generel sammenligning af nonrespondenterne vs. respondenterne af Sundhedsprofilen. Der er en lille overvægt af kvinder og en lille undervægt af mænd, der har svaret på undersøgelsen. Yderligere er der en undervægt af besvarelser af unge samt en overvægt fra de ældre aldersgrupper (Pedersen, Friis et al. 2011:20-21). Dette non-respons mønster stemmer overens med studier af non-responsmønstre, som viser, at det især er kvinder og ældre, der svarer på surveys, mens mænd og yngre i højere grad har tendens til at fravælge dem (Holbrook, Krosnick et al. 2007). Holbrook og Krosnick (2007) har i den sammenhæng fundet, at responsraterne i ingen eller kun lille grad er relateret til fordelingen af meningsfulde svar, hvilket er en indikation på, at nonrespons ikke vil give bias i resultaterne. I tråd med en tidligere undersøgelse af social kapital, der baserede sig på 2007-udgaven af Sundhedsprofilen fra Region Nordjylland (Ejlskov, Mortensen et al. 2014), vælger vi derfor ikke at håndtere non-respons yderligere. Dog kan vi ikke udelukke, at der kan være en mulig nonrespons bias, der forstærker sammenhængen mellem social kapital og varigheden af ledighedsforløb, hvorfor vi vil komme nærmere ind på dette, når vi vurderer specialets validitet og generaliserbarhed i kapitel 9. I indeværende speciale er problematikken mht. manglende svar især knyttet til nogle få af de variable, vi benytter i vores målemodel for social kapital. Tabellen på næste side viser antallet af missing besvarelser ved de variable, der vil blive brugt til at danne specialets social kapital-mål Da vi har valgt at håndtere ved ikke kategorierne ved at sætte dem til missing, indgår de også i oversigten. 4554 Tabel 1. Oversigt over missing observationer på variable, der danner social kapital-målene Variabel Antal af missing observationer I % af den samlede stikprøve Følelsesmæssig omsorg 22 0,5% Fysisk omsorg 164 3,8% Generaliseret tillid 281 6,5% Forsigtighed i mødet med andre 410 9,5% Social deltagelse - kultur 141 3,3% Social deltagelse - byliv 165 3,8% Social deltagelse - religiøse aktiviteter 163 3,8% Social deltagelse - idræt 132 3,1% Social deltagelse - ældreklubber 296 6,9% Social deltagelse - beboerhus etc ,4% Social deltagelse - ungdomsklub etc ,4% Social deltagelse - byfest eller andet 170 4,0% Social deltagelse - naboer 288 6,7% Frivilligt arbejde - i byen 338 7,9% Frivilligt arbejde uden for byen ,9% Tillid til kollegaer 398 9,3% Tillid til individer fra områder ,7% Tillid til individer i første møde ,2% Tillid til individer med anden religion ,1% Tillid til individer med anden nationalitet ,9% Hvor ofte er der kontakt til familie 109 2,5% Hvor ofte er der kontakt til venner 136 3,2% Ved variablen for hvorvidt individet har deltaget i frivilligt arbejde uden for hjembyen samt tilliden til individer med andre religioner eller nationaliteter, har omkring 30% af respondenterne fravalgt at besvare spørgsmålet. Dette giver dermed en problematik, da vi for disse variable ikke kender svaret på spørgsmålene fra omkring en tredjedel af stikprøven. Dette er dog en problematik, som vi til en vis grad kan håndtere rent statistisk. I håndteringen af missing observationer er det vigtigt at bemærke, at alle metoderne er dårligere end udgangspunktet et spørgeskema, hvor alle respondenter har besvaret alle spørgsmål. choosing a missing data treatment involves choosing the lesser of evils. Avoiding missing data treatments is not an option Missing data problems cannot be avoided by simply ignoring them. (Newman 2014:383) De fleste statistiske programmer bruger som standard listwise deletion til at håndtere missing observationer til trods for, at denne metode anses som at være en af de mindst valide og brugbare metoder til at håndtere missing observationer (Newman 2014, Acock 2005). Problemet er, at da denne metode er default i de fleste statistikprogrammer, anvendes metoden ofte uden forudgående overvejelse af, hvorvidt metoden egentlig også er den mest korrekte. Ved listwise deletion bliver hele respondenten fjernet fra 4655 den statistiske kørsel, hvori variablen med missing værdien forekommer - en metode som også kaldes complete case analysis. I vores tilfælde ville det resultere i, at alle 1379 respondenter, der fravalgte at svare på spørgsmålet om graden af tillid til individer med andre nationaliteter, bliver fjernet i udregningen af estimaterne til trods for, at de har svaret på alle andre spørgsmål, der bruges i modellen. Derved mindskes stikprøvestørrelsen og hermed den statistiske power hvilket øger sandsynligheden for type 2 fejl 33. For det andet vanskeliggør metoden sammenligneligheden af forskellige modeller, hvor forskellige variable (og derved respondenter) indgår 34. Størrelsen af problemet er her afhængig af andelen af missing observationer. For det tredje kan det give biased resultater, hvis der er en systematik i de respondenter, der har fravalgt at svare på bestemte variable dvs. at data enten er MAR eller MNAR. MAR er den mindst problematiske af disse, da bortfaldet er tilfældigt, hvis der justeres for andre variable i datasættet, mens der ikke kan justeres for MNAR gennem traditionelle metoder (Newman 2014). Andre traditionelle metoder til håndtering af missing observationer anses heller ikke længere som optimale til at håndtere missing observationer (Acock 2005). Et simulationsstudie af Young (2012) har vist, at multipel imputation (MI) både er mere efficient og mindre biased end alternativerne i næsten alle tilfælde af missing mekanismer. I dette speciale har vi derfor valgt at anvende MI til at håndtere missing observationer. 6.6 Multipel imputation I dette speciale har vi valgt at bruge metoden Multiple Imputation by Chained Equations (MICE). Ved MICE specificeres en regressionsmodel for hver variabel, der har manglende observationer betinget på andre variable i datasættet. Imputationsalgoritmen går sekventielt igennem variablene med manglende observationer og forudsiger værdierne på baggrund af den specificerede model gennem Gibbsalgoritmen (Buuren, Groothuis-Oudshoorn 2011). Newman (2014:388) anbefaler at imputere mindst 40 datasæt for at optimere den statistiske power. Vi har derfor valgt at imputere 40 forskellige datasæt, hvor Gibbsalgoritmen har foretaget 25 iterationer ved hvert af de 40 datasæt. Mht. forudsigelsen af missing værdier er det værd at bemærke, at jo flere og mere betydningsfulde variable, der bruges til at forudsige en missing værdi på en given variabel, jo bedre (Newman 2014). Udover at der altid skal indgå samtlige af de variable, der indgår i ens statistiske model i imputationsmodellen, bliver det yderligere anbefalet at bruge hjælpevariable såkaldte auxialliary variable til at forudsige missing værdierne. Hjælpevariable er variable, der udelukkende bruges til at forudsige en missing værdi, men som ikke bruges i de senere analyser (Acock 2005). Ved inddragelse af de auxialliary variable, som findes relevant i forhold til missing data mekanismen, kan mekanismen modelleres mere 33 Ved type 2 fejl afvises en sammenhæng, selvom den i virkeligheden eksisterer. 34 Når modellerne ikke længere tager afsæt i samme population, kan der ikke længere sammenlignes f.eks. modelfit-mål og effektstørrelser. 4756 korrekt og derved få mere korrekte forudsigelser af hvilken værdi, den pågældende respondent ville have svaret på det pågældende spørgsmål. Herved vil risikoen for bias i de senere udregnede estimater minimeres. I nærværende speciale har vi benyttet os af en lang række auxialliary variable til at forudsige missing værdierne 35. I nedenstående figur har vi illustreret et eksempel på, hvordan en analyse vil se ud med fem imputerede datasæt. Figur 13. Eksempel på multipel imputation med 5 datasæt Egen tilvirkning, kilde: Buuren og Groothuis-Oudshoorn (2011:5) Da vi i analysen har valgt at imputere 40 forskellige datasæt, får vi dermed 40 forskellige gæt/imputationer på, hvad missing værdien er på baggrund af de andre variable. Derefter fittes den statistiske model til hver af de 40 imputerede datasæt og til sidst pooles resultaterne til ét samlet resultat gennem Rubins regler (Buuren, Groothuis-Oudshoorn 2011:45). Variationen mellem de imputerede værdier i hvert imputeret datasæt indgår i graden af usikkerheden (standardfejlen), som er associeret med hvert endeligt parameterestimat. Ifølge Newman (2014) er dette bl.a. grundlaget for, hvorfor hypotesetests i statistiske modeller baseret på MI er mere nøjagtige. I nærværende speciale har vi udført to imputationer; én som blev benyttet til KFA og én der er blevet anvendt i de endelige analyser. Dette var nødvendigt da én af grundreglerne ved multipel imputation er, at alle variable, der indgår i den endelige model også indgår i imputationen, da det ellers kan give bias i resultaterne (Buuren, Groothuis-Oudshoorn 2011:22). Da vi har konstrueret en målemodel for hhv. normkomponenten i bridging og bonding social kapital, har vi efter udviklingen af endelige målemodel imputeret datasættet på ny med inkludering af social kapital-målene samt interaktionerne mellem målene og de udvalgte variable Se bilag 2 36 Se afsnit 6.9 om interaktioner. 4857 6.7 Operationalisering I operationaliseringen af specialets nøglevariable, er det afgørende at vælge de rigtige variable for det koncept, som ønskes målt, da dette er afgørende for pålideligheden af resultaterne (Bryman 2008: ). I følgende afsnit diskuterer vi, hvordan social kapital og ledighedsforløb gøres målbare og operationaliseres på en hensigtsmæssig måde. Formålet er således at præsentere, hvorledes vi bevæger os fra det teoretiske problemfelt til det empiriske data ved at redegøre for, hvordan specialets nøglebegreber vil blive målt ud fra det data, vi har til rådighed. Dette afsnit vil fokusere på de to nøglevariable: ledighedsforløb og social kapital. Afsnittet efterfølges af en præsentation af kontrolvariable, hvori vi operationaliserer de øvrige nøglevariable, der er præsenteret i problemfeltet. På den vedlagte USB-nøgle findes en oversigt over de anvendte variables navne i SAS samt alle relevante rekodninger Ledighedsforløb Ved anvendelsen af forløbsanalyse er det nødvendigt at operationalisere den såkaldte overlevelsestid, som er tiden, der går fra et givent individ først er i risiko for at opleve hændelsen (individet bliver ledig) til at hændelsen sker (individet kommer i beskæftigelse), eller individet af andre grunde forlader risikopopulationen (bliver censureret). En hændelse er af Allison (2011: 2-3) defineret som overgangen fra én position til en anden. I denne analyse vil det være at gå fra at være ledig til at komme i beskæftigelse. Figur 14. Overgangen fra en position til en anden Egen tilvirkning Før tiden til en hændelse kan tælles, er der en række elementer, der skal være på plads. Følgende afsnit har til formål at operationalisere og tydeliggøre vores valg hertil. Det er i sagens natur vigtigt, at der et veldefineret starttidspunkt for, hvornår et individ kommer i risiko for at opleve hændelsen. Hertil har vi i operationaliseringen af ledighed taget udgangspunkt i OECD s (2001) definition heraf. Denne definition præsenterede vi i afsnit 2.2, men for læserens skyld præsenteres den igen herunder: Individer, der er uden erhvervsmæssig beskæftigelse, i alderen 16-64, som i referenceperioden (fra uge 1 til ) står til rådighed for arbejdsmarkedet og er aktivt jobsøgende. På baggrund af denne definition er det ikke alle former for offentlige ydelser, der er relevante i forhold til måling af ledighedsforløb, da der er stor forskel på, hvorvidt ydelsesmodtageren reelt er tilgængelig for 4958 arbejdsmarkedet og aktivt jobsøgende. Derfor operationaliserer vi ledighedsforløb gennem arbejdsmarkedsparate ledige indeholdende gruppen, der modtager dagpenge og kontanthjælp 37. I henhold til den eksisterende lovgivning på dagpengeområdet, bliver lediges dagpengeperiode kun forlænget, hvis der er tale om sygemelding over seks uger (Arbejdsskadestyrelsen 2014). På den baggrund har vi valgt, at eventuelle perioder, hvor der er modtaget sygedagpenge i seks uger eller derunder ligeledes er en del af den samlede ledighedsforløb. I den sammenhæng mener vi således ikke, at ledighedsforløbet bliver startet forfra, hvis den ledige kortvarigt bliver sygemeldt 38. Endvidere mener vi, at hvis vi udelukkende valgte at behandle sygedagpengemodtagere som en alternativ hændelse, ville resultere i fejlestimeringer af hhv. varigheden af ledighedsforløb samt antallet heraf. Operationaliseringen af ledighedsforløb er illustreret i nedenstående figur. Figur 15. Illustration af den afhængige variabel Egen tilvirkning Herved indeholder vores operationalisering individer uden ordinær ustøttet beskæftigelse. Her afgrænser vi os fra at inddrage de svageste ledige 39, da disse i høj grad har problemer, som ligger ud over ledighed og ikke i samme grad er til rådighed for arbejdsmarkedet. I den henseende tager vores operationalisering af ledighedsforløb ikke højde for, om respondenten modtager en passiv forsørgelse 40 eller hvorvidt de deltager i aktiviteter, der får dem tættere på beskæftigelse. Som beskrevet i afsnittet omhandlende Det danske arbejdsmarked tilbydes ledige eksempelvis vejledning, praktikophold og opkvalificering gennem landets mange jobcentre. Hertil kan det tænkes, at en person på passiv forsørgelse umiddelbart er længere 37 Uddannelseshjælp indgår ikke i operationaliseringen, da dette begreb først anvendes fra 2014 (Arbejdsmarkedsstyrelsen 2014). 38 Dette kan f.eks. være en lungebetændelse, hjernerystelse, et brækket ben m.v. 39 Eksempelvis ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere, modtagere af revalidering eller ressourceforløb. 40 Med passiv forsørgelse henvises til eksempelvis kontanthjælpsmodtagere, der tidligere gik under matchgruppe 3 på grund af massive problemer med stofmisbrug, psykiske og/eller sociale problemer. Begrebet matchgruppe er i dag afskaffet, da det ønskes, at alle skal modtage en aktiv beskæftigelsesindsats. Der vil dog eksempelvis stadig være individer, der har så store og komplekse problemer, at det er formålsløst at tilbyde dem aktivering i en periode. 5059 fra arbejdsmarkedet end en person, der er i aktivering, da ledige på passiv forsørgelse formentlig vil have flere komplekse problemer end blot ledighed (Larsen, Pedersen 2009). Vi har dog valgt ikke at skelne mellem respondenter på passiv forsørgelse og i aktivering, da vi mener, at begge tilstande er en væsentlig del af den tid, individet er uden beskæftigelse. Hernæst er det væsentligt, at overgangen fra én position til en anden position er veldefineret (Broström 2012). Vi operationaliserer overgangen fra ledighed til beskæftigelse ved, at respondenten ikke længere modtager offentligforsørgelse og har betalt arbejdsmarkedsbidrag i samme uge. Ligeledes er det væsentligt at definere, på hvilken skala tiden bliver målt (Broström 2012). Gennem DREAM-databasen har vi indhentet information om, hvorvidt respondenten har modtaget offentlig ydelse i en given uge samtidig med, at respondenten har været til rådighed for arbejdsmarkedet. Dette giver dermed en tidsskala på ugebasis. I operationaliseringen af ledighedsforløb, har vi kunnet observere, at der er ledige, som for en ganske kort periode kommer i beskæftigelse hvorefter de igen bliver ledige, hvilket er illustreret i Tabel 2. Tabel 2. Illustration af ledighedsforløb Udfordring Løsning Uge Tid i ledighed Tid i beskæftigelse Tid i ledighed Tid i beskæftigelse Egen tilvirkning Som det tydeliggøres i tabellens første koloner, modtager den ledige offentlig forsørgelse i uge 25, men ikke i uge 24 og 25, hvor der bliver indbetalt arbejdsmarkedsbidrag. Herefter modtager den ledige igen offentlig forsørgelse i uge 26. Der kan være forskellige årsager til, at dette opstår. Det kan eksempelvis være grundet fejlregistrering eller at respondenten kan være på supplerende dagpenge i en periode i forbindelse med en deltidsansættelse 41 (Sørensen, Arendt et al. 2014, Beskæftigelsesministeriet 2014a). Derfor har vi valgt, at respondenten skal have haft fire sammenhængende uger uden offentlig forsørgelse, hvor der er indbetalt arbejdsmarkedsbidrag, før ledighedsforløbet defineres som ophørt. Dette er illustreret i den højre side af tabellen, hvor det kan observeres, at respondenten stadig er registreret som ledig i uge 24 og 25 på trods af, at individet ikke har modtaget overførselsindkomst og har indbetalt 41 Hvis dagpengemodtagere har en ansættelse til under 29,6 timer, har personen ret til supplerende dagpenge i 30 uger (Beskæftigelsesministeriet 2014a). 5160 arbejdsmarkedsbidrag. Individet registreres først som at have afsluttet ledighedsforløbet i uge 28, da denne uge er efterfulgt af minimum fire ugers beskæftigelse. Dette medfører, at i stedet for to ledighedsforløb ét på 12 uger og ét på 3 uger bliver individet registreret til at have ét samlet ledighedsforløb på 17 uger. På den måde er det muligt for os hhv. at tage højde for fejlregistreringer i en enkelt uge samt for ledighedsforløb, der ophører på baggrund af en meget kort arbejdsmarkedstilknytning, hvor den ledige ikke er kommet i en reel ordinær ustøttet beskæftigelse. Denne håndtering af meget korte beskæftigelsesforløb er i overensstemmelse med et tidligere studie af Sørensen, Arendt et al. (2014). Opsummerende er stikprøven udgjort af alle respondenter, der er til rådighed for arbejdsmarkedet, hvor både perioder med passiv forsørgelse, aktivering, sygemelding under seks uger samt beskæftigelse under fire uger indgår Alternative hændelser I databehandlingen er det ligeledes væsentligt at tage højde for alternative hændelser og højrecensureringer. Da vi har til hensigt at undersøge varigheden af ledighedsforløb blandt de respondenter, der bliver ledige i løbet af undersøgelsens periode, undersøger vi om og hvornår ledighedsforløbet ophører. Overgangen til ordinær ustøttet beskæftigelse er blot én ud af de mulige hændelser, der kan afbryde ledighedsforløbet. Der er derfor en række alternative hændelser, der kan afbryde ledighedsforløbet, uden at individer er kommet i ordinær ustøttet beskæftigelse. Når en alternativ hændelse sker, er respondenten således ikke længere i risiko for at komme i ordinær ustøttet beskæftigelse inden for det aktuelle ledighedsforløb. Dermed kommer de alternative hændelser til at fungere som en form for censurering. Dette er nødvendigt at behandle i udregningen af estimaterne i de statistiske modeller (Singer, Willett 2003). I Figur 16 på næste side har vi illustreret de censureringer og alternative hændelser, som vi på baggrund af teori og empiri har identificeret. 5261 Figur 16. Illustration over censureringer og alternative hændelser Egen tilvirkning Som det illustreres i figuren er censureringerne knyttet til hændelser, hvor respondenten dør, udvandrer fra Danmark eller ved datastop i februar Ydermere fremgår det af figuren, at beskæftigelse kun er en hændelse ud af mange alternativer, der kan afslutte ledighedsforløb. Eksempelvis kan ledighedsforløbet afsluttes, fordi den ledige når en alder, hvor vedkommende går på pension eller efterløn. Der kan også være tale om, at respondenten starter på uddannelse eller bliver selvforsørgende af andre årsager end ordinær ustøttet beskæftigelse. Her tænkes eksempelvis på de dagpengemodtagere, der falder helt uden for systemet efter de har mistet retten til dagpenge (jævnfør afsnit 1), samt de individer der mister kontanthjælp på grund af eksempelvis sanktioner fra kommunen eller den fælles forsørgelsespligt mellem ægtefolk. Det kan i den forbindelse diskuteres, om denne gruppe stadig er til rådighed for arbejdsmarkedet. Hertil har vi dog pga. det anvendte data ikke mulighed for at vide, hvilke årsager der ligger bag, at respondenten er blevet selvforsørgende uden at komme i beskæftigelse. Derfor inddrager vi ikke denne gruppe i operationaliseringen af ledighedsforløb. Ligeledes behandler vi modtagelse af sygedagpenge i over seks uger som en alternativ hændelse til det at komme i beskæftigelse. Hermed anser vi, at der ved længerevarende sygemelding ikke længere kan argumenteres for, at respondenten er til rådighed for ar- 5362 bejdsmarkedet, hvorved vi ligger os op ad den anvendte praksis på området (Kudahl 2013). Selvom respondenten efter raskmelding igen vender tilbage til ledighed, mener vi således ikke, at dette er et samlet ledighedsforløb, da respondenten over en længerevarende periode ikke har været aktiv jobsøgende. Havde vi ikke valgt dette, mener vi, at det vil give fejlestimeringer af hhv. varigheden af ledighedsforløb samt antallet heraf. I lexisdiagrammet nedenfor har vi illustreret nogle eksempler på forskellige former for ledighedsforløb. Den store sorte boks viser indsamlingsperioden fra , hvor vi følger individerne. De mindre sorte bokse illustrerer de enkelte ledighedsforløb. Figur 17. Illustration over ledighedsforløb i kronologisk tid (Lexisdiagram) Egen tilvirkning Individ 102 er et eksempel på et almindeligt ledighedsforløb. Individet bliver arbejdsløs i 2012 og indtræder derfor i risikogruppen, hvor tiden starter med at tælle antallet af uger i ledighedsperioden. I starten af 2013 forlader individ 102 igen populationen, og tællingen af tiden stoppes. Individet kan enten have forladt risikopopulationen ved at være kommet i ordinær ustøttet beskæftigelse eller én af de alternative hændelser eller censureringer. Individ 21 giver et eksempel på højrecensurering, det der kaldes loss to follow-up. Højrecensurering forekommer, når et individ stadig er i risiko for at opleve hændelsen, når dataindsamlingen stopper. I dette eksempel betyder det, at individ 21 stadig er ledig, når dataindsamlingen 5463 stopper. Når dataindsamlingen stopper før en ledig kommer i beskæftigelse, har vi ikke viden om, hvorvidt og hvornår individet vil opleve hændelsen og komme i beskæftigelse. Vi ved kun, at individet stadig er ledig, når observationsperioden er forbi. Hvis dette ikke inkorporeres i modellen, kan det lede til biased estimater, da det for modellen vil ligne, at individer, der er højrecensurerede ligesom individ 21, kommer i beskæftigelse ved slutningen af studiet. Individ 240 er et eksempel på venstrecensurering. Her er den præcise tid ikke kendt, fordi starttidspunktet for indtrædelse i risikopopulationen ikke kan observeres (Broström 2012: 5-6, Singer, Willett 2003). Af de to former for censurering, er venstrecensurering den sværeste at håndtere, men kan inkorporeres i undersøgelsens design ved trunkering 42 (Broström 2012). I afsnittet omhandlende afgrænsning af undersøgelsespopulationen har vi defineret en venstretrunkering, da vi kun ønsker at følge individer, der indtræder i risikopopulationen efter dataindsamlingsperioden starter i februar Dette betyder, at individ 240 ikke vil blive inkluderet i analysen, fordi vedkommende ikke opfylder inklusionskriteriet. Individ 35 er et eksempel på et individ, der oplever to ledighedsforløb i dataindsamlingsperioden. Dvs. at individet to gange oplever at blive ledig og derefter kommer i beskæftigelse eller i én af de alternative hændelser. Lexisdiagrammet er et eksempel på kronologisk tid. Ved udregningen af modellens estimater bruges i stedet den kronometriske tid. Ved at omregne det gennemgåede eksempel til kronometrisk tid fås figuren nedenfor. Figur 18. Kronometrisk eksempel på tidstælling Egen tilvirkning 42 Trunkering er foruddefinerede inklusionskriterier (Broström 2012). 5564 Her kan vi se, at ved kronometrisk tid starter tiden for alle ved 0, hvor der tælles frem til enten en oplevet hændelse eller censurering. Da individ 35 har to forløb, optræder denne to gange. Individ 240 indgår ikke i stikprøven, da dennes forløb ikke overholder trunkeringen om, at forløbet skal være påbegyndt efter, at dataindsamlingsperioden er gået i gang. Individ 21 bliver i figuren markeret med en censurering, da ledighedsforløbet ligger ud over observationsperioden Social kapital I dette afsnit vil vi redegøre for operationaliseringen af social kapital. Som vi har omtalt i afsnittet omkring social kapital (afsnit 2.7) og tydeliggjort i litteraturgennemgangen (afsnit 3), er der stor uenighed om, hvordan social kapital bedst måles. Til at guide os har vi taget afsæt i tidligere empirisk forskning og den gennemgåede teori. Med afsæt i Halpern (2005) har vi valgt at opdele social kapital i et hhv. bonding og bridging mål, som vi så videre opdeler i en norm- og netværkskomponent. Det næste afsnit omhandler, hvilke spørgsmål vi med afsæt i teori og empiri vælger at anvende til målingen af social kapital. Som vi argumenterer for, kan de to normkomponenter anses som værende refleksive indikatorer på hhv. bonding og bridging, mens de to netværkskomponenter kan anses som formative mål. Slutteligt vil vi bruge konfirmativ faktoranalyse til at vurdere, hvorvidt de to refleksive mål for normkomponenterne ved bonding og bridging social kapital har acceptable fit til data Tilgængelige mål for social kapital I følgende afsnit tydeliggøres, hvilke spørgsmål der er anvendt til operationaliseringen af social kapital, hvortil vi ligeledes diskuterer, hvordan den optimale operationalisering kunne se ud. Udvælgelsen af spørgsmålene, der bruges til at operationalisere bonding og bridging social kapital tager som sagt udgangspunkt i det gennemgåede teoriafsnit samt Halperns model for de forskellige typer af social kapital (afsnit 2.7.2). Ses der udelukkende på Halperns model, er der elementer, det ikke er muligt for os at operationalisere. Dette drejer sig om, i hvilken grad der i netværket anvendes sanktioner som tilbageholdelse af hengivenhed eller skam og ry, hvilket er en anke, vi vender tilbage til senere i dette afsnit. Ifølge Halpern (2005), White (2002) m.fl. er bridging og bonding social kapital to komponenter af det samme overordnede begreb social kapital som spiller komplementerende roller i et individs overordnede sociale kapital. Med baggrund i dette, og den tidligere teoretiske gennemgang, kan det dermed argumenteres for, at social kapital er et formativt indeks, der bl.a. består af bonding og bridging social kapital, der igen består af en normkomponent og en netværkskomponent, som er illustreret i figuren på næste side. 5665 Figur 19. Komponenter i social kapital Egen tilvirkning I første omgang vil vi argumentere for inkluderingen af items til operationaliseringen af netværks- og normkomponenten i bonding social kapital. Bonding social kapital omhandler ifølge Halpern (2005), hvor tæt netværket er i forhold til familie og venner samt de normer, der er i disse netværk dvs. om den enkelte har nogen at betro sig til, og hvorvidt der er omsorg og støtte i netværket. Nedenstående tabel viser de items, vi har udvalgt til operationaliseringen af begrebet 43. Tabel 3. Items udvalgt til operationalisering af bonding social kapital Spørgsmålsformulering Element Måles gennem Hvor ofte er du i kontakt med familie, som du ikke bor sammen med? (Med kontakt menes der, at I er sammen, taler i telefon sammen, skriver til hinanden m.v.) Hvor ofte er du i kontakt med venner, som du ikke bor sammen med? (Med kontakt menes der, at i er sammen, taler i telefon sammen, skriver til hinanden m.v.) Har du nogen at tale med, hvis du har problemer eller brug for støtte? Hvis du bliver syg og har brug for hjælp til praktiske problemer (lave mad, indkøb, rengøring, tage tøj på o.l.) kan du da regne med at få hjælp fra andre? I hvor høj grad stoler du på personer fra din familie? Netværkskomponenten i bonding social kapital Normkomponenten i bonding social kapital Formativt indeks Refleksivt indeks Vi antager, at de to spørgsmål Hvor ofte er du i kontakt med familie, som du ikke bor sammen med? og Hvor ofte er du i kontakt med venner, som du ikke bor sammen med? udgør netværkskomponenten i bonding social kapital. Som nævnt i afsnittet om social kapital sætter vi lighedstegn mellem netværkskomponenten i bonding social kapital samt Granovetters forståelse af stærke netværk. Både Granovetter (1973, 1983, 43 Se vedlagte USB-nøgle, hvori spørgeskemaet med de udvalgte spørgsmål med svarkategorier mv. indgår. 5766 1995) og Halpern (2005) argumenterer for, at netværkskomponenten er udgjort af det nære netværk, hvor der ofte er kontakt. De to spørgsmål indfanger herved netværkskomponenten i Halperns teoretisering af bonding social kapital, da disse spørgsmål opsummerer, hvor ofte den enkelte interagerer med de stærke relationer. Endvidere har vi udvalgt spørgsmålene Har du nogen at tale med, hvis du har problemer eller brug for støtte?, Hvis du bliver syg og har brug for hjælp til praktiske problemer kan du da regne med at få hjælp fra andre? til operationaliseringen af normkomponenten i bonding social kapital. Ifølge Halpern omhandler normkomponenten i hvilken grad, der inden for det stærke netværk er normer knyttet til kærlighed og omsorg. Han argumenterer endvidere for, at det simple spørgsmål If you have a problem, or something is worrying you, do you have someone who you can turn to? er et overraskende godt mål på kvaliteten af et individs støttende netværk, og indfanger dermed både norm- og sanktionskomponenten. Derfor mener vi, at de første to spørgsmål begge er anvendelige mål for normkomponenten, da de omhandler hvilke normer der er for hhv. følelsesmæssig og fysik omsorg. Det sidste spørgsmål I hvor høj grad stoler du på personer fra din familie - har vi inddraget, da vi ligeledes mener, at graden af tillid til familie og venner er et udtryk for hvilke normer, der er inden for de stærke relationer i bonding social kapital. Endvidere argumenterer både Coleman og Putnam for, at tillid er et væsentligt element i social kapital og hermed bonding og bridging social kapital. Vi vil nu bevæge os videre til de anvendte items i operationaliseringen af bridging social kapital det udvidede netværk. Tabellen på næste side viser de udvalgte items til operationaliseringen af begrebet Se vedlagte USB-nøgle, hvori spørgeskemaet med de udvalgte spørgsmål med svarkategorier mv. indgår. 5867 59 Tabel 4. Items udvalgt til operationalisering af bridging social kapital Spørgsmålsformulering Element Måles gennem Deltager du i foreningsliv/frivilligt arbejde eller lign. aktiviteter - I din hjemby? Deltager du i foreningsliv/frivilligt arbejde eller lign. aktiviteter - Uden for den by du bor? Har du benyttet følgende ting i dit lokalområde inden for den sidste måned - Biograf, koncert? - Cafe, restaurant, diskotek? - Idræt, fitness, motion? - Byfest, kulturnat, "open by night", motionsløb ect.? - Kirke, menighedsaktiviteter, moskeer ect.? - Ældreklubber? - Beboerhus etc.?. - Ungdomsklub etc.? - Mulighed for at omgås med naboer i fælles områder/lokaler? Man kan stole på de fleste mennesker? Man kan ikke være forsigtig nok, når man har med andre mennesker at gøre? I hvor høj grad stoler du på personer, du arbejder sammen med? I hvor høj grad stoler du på personer fra din bebyggelse/kvarter/lokalområde? I hvor høj grad stoler du på personer, du møder første gang? I hvor høj grad stoler du på personer som har en anden religion end dig selv? I hvor høj grad stoler du på personer, der har en anden nationalitet end dig selv? Netværkskomponenten i bridging social kapital Normkomponenten i bridging social kapital Formativt indeks Refleksivt indeks Argumentationen for vores valg af variable til netværkskomponenten for bridging social kapital tager udgangspunkt i Granovetters teoretisering af svage netværk samt Halperns definition af social kapital. I den forbindelse beskrev vi i afsnittet omkring social kapital, at vi sætter lighedstegn mellem netværkskomponenten for bridging social kapital og Granovetters teoretisering om svage netværk. Til operationaliseringen af netværkskomponenten i bridging social kapital har vi udvalgt spørgsmålene Deltager du i foreningsliv/frivilligt arbejde eller lign. aktiviteter i din egen by? Deltager du i foreningsliv/frivilligt arbejde eller lign. aktiviteter uden for din egen by? og Har du benyttet følgende ting i dit lokalområde indenfor den sidste måned, som omhandler 1) biograf, koncert, 2) cafe, restaurant, diskotek, 3) idræt, fitness, motion, 4) open by night osv., 5) kirke osv., 6) ældreklubber, 7) beboerhus osv., 8) ungdomsklub osv. samt 9) mulighed for at omgå med naboer i fælles områder/lokaler. Ifølge Halpern (2005) er bekendte fra fritidsaktiviteter et væsentligt element i social kapital. Derfor mener vi, at de anvendte spørgsmål fungerer som en proxy for netværkskomponenten i bridging social kapital, da variablerne repræsenterer netværk, der placerer sig uden for det stærke netværk. Ydermere postulerer Granovetter, at jo flere stærke relationer individet har, jo flere svage relationer vil vedkommende få, hvorved vi mener, at målene for social deltagelse indfanger, at individer med aktive sociale68 liv i højere grad vil opnå flere svage relationer. Ræsonnementet ligger således i, at individet ved deltagelse i overnævnte eksempler i højere grad vil komme i kontakt med flere mennesker; dette drejer sig eksempelvis både om venners venner og andre nye bekendtskaber. For at indfange normkomponenten i bridging social kapital anvender vi spørgsmålene: I hvor høj grad stoler du på personer fra din bebyggelse/kvarter/lokalområde, I hvor høj grad stoler du på personer som har en anden religion end dig selv, I hvor høj grad stoler du på personer, du arbejder sammen med?, I hvor høj grad stoler du på personer, du møder første gang samt I hvor høj grad stoler du på personer, der har en anden nationalitet end dig selv. Som det bliver tydeligt i præsentationen af spørgsmålene, omhandler de i høj grad, i hvilket omfang individet har tillid til fremmede. Disse spørgsmål mener vi har flere fælles aspekter, hvilket bliver understøttet af deres korrelationer. For at simplificere den videre analyse har vi derfor valgt at samle spørgsmålene i en skala 45, som vi fremover vil benævne som specifik tillid til fremmede. Ligeledes inddrager vi spørgsmålene Man kan stole på de fleste mennesker og Man kan ikke være forsigtig nok, når man har med andre mennesker at gøre. I den forbindelse kan generaliseret tillid, som omhandler tillid til mennesker i almindelighed, ses som en norm om at interagere med andre ud fra præmissen om, at de er troværdige (Anhøj, Kjærsgård 2011). Det samme vil forventeligt gøre sig gældende ved specifik tillid til fremmede. Hertil antager vi, at den tillid individet har, når det indgår i en ny relation, har betydning for, hvorvidt der overhovedet etableres en værdifuld relation. Vi mener således, at hvis individet er meget skeptisk i sin interaktion med fremmede, vil vedkommende i mindre grad skabe nye betydelige relationer. Denne tese er eksempelvis bevidst inden for den økonomiske og sundhedsvidenskabelige litteratur, hvor det er klarlagt, at hvis individer har en tillidsfuld relation til hinanden, vil der i højere grad opstå et succesfuldt samarbejde og hermed flere værdifulde ressourcer (eksempelvis Marchiori 2005, Laugharne, Priebe 2006, Tonkiss 2009, Nahapiet 2012:81). Ydermere finder vi det væsentligt at inddrage tillid i operationaliseringen af normkomponenten for bridging social kapital, da eksempelvis både Coleman og Putnam argumenterer for, at tillid er et væsentligt element i social kapital. Identificering af, hvorvidt det anvendte mål er en skala eller et indeks er vigtig, da det har betydning for hvilke metoder, der kan bruges til at validere målemodellen (DeVellis 2003, Freeze, Raschke 2007). I den sammenhæng mener vi, at netværkskomponenterne for både bonding og bridging social kapital er formative mål. Vi antager hermed, at hvor ofte individet er sammen med familie og venner tilsammen 45 Ved sammenlægningen af spørgsmålene har vi udregnet Cronbachs Alpha for denne skala, som er på 0,77. Cronbachs Alpha indikerer, at spørgsmålene i tilfredsstillende grad har intern konsistens (Kline 2011). 6069 giver graden af netværkskomponenten for bonding social kapital, og at graden af individets sociale deltagelse tilsammen giver graden af netværkskomponenten for bridging social kapital. Hertil kan de anvendte mål for graden af samvær og social deltagelse ses som årsagsindikatorer (DeVellis 2003). Vi anser yderligere normkomponenterne for både bonding og bridging social kapital som værende refleksive. Hertil mener vi, at normkomponenten for bonding er en bagvedliggende latent variabel, der påvirker, hvordan individet svarer på de forskellige items. F.eks. vil en lav grad af normkomponenten for bonding social kapital give udslag i en lavere grad af tillid samt en mere negativ opfattelse af, hvorvidt der er hjælp, hvis der er behov for det. Vi anser derfor den specifikke tillid til familien samt følelsesmæssig og fysisk omsorg som effektindikatorer, hvor vi ser disse tre items som udtryk for normkomponenten i bonding social kapital (DeVellis 2003). Det samme gør sig gældende ved normkomponenten for bridging social kapital, da vi mener, at graden er forsigtighed i mødet med andre samt individets generelle samt specifikke tillid kan ses som udtryk på graden af individets bridging sociale kapital. Hertil mener vi således, at de anvendte items til henholdsvis normkomponenten for bonding social kapital og bridging social kapital alle er påvirket af den bagvedliggende latente sociale kapital, hvormed de anvendte items er indikatorer på graden af normkomponenten for bonding og bridging social kapital (DeVellis 2003). Sammenlignes vores operationalisering af social kapital med den eksisterende forskning på området, ligger vi os tilnærmelsesvis op ad Freitag og Kirchner (2011) på trods af, at de ikke deler social kapital op i bonding og bridging social kapital. Der er dog stadig udfordringer forbundet med den anvendte operationalisering i nærværende speciale. Først og fremmest har vi ikke mulighed for at indfange sanktionskomponenten i Halperns model. I forhold til sanktionskomponenten i bonding social kapital er det dog vores overbevisning, at de anvendte spørgsmål til operationaliseringen af normkomponenten også i et vist omfang indfanger sanktionskomponenten. Vi mener derfor, at det særligt er i forhold til bridging social kapital, at vi har en væsentlig mangel hertil. Det kan tænkes, at sanktionskomponenten i bridging social kapital kan have betydning for, hvorledes der vil være fordele i at anvende det svage netværk. Eksempelvis er der en stigende tendens i nutidens samfund til, at ledige anses som dovne, og at deres situation er selvforskyldt (Steen, Reiter 2014, Min A-kasse 2014) en sanktion, som i særlig grad må anses at være knyttet til det svage netværk. Derfor ville det have været interessant at have haft mulighed for at anvende mål herfor. Endvidere ser vi udfordringer i forbindelse med den anvendte operationalisering af netværkskomponenten i bridging social kapital. Som overstående viser, er denne komponent operationaliseret gennem mål for social deltagelse ud fra argumentationen om, at jo flere individet interagerer med gennem delta- 6170 gelse i sociale aktiviteter og begivenheder, jo stærkere vil vedkommendes svage netværk være. I den forbindelse mener vi, der er en anke knyttet til den manglende mulighed for at inddrage mål for respondenternes arbejdsrelaterede netværk. Denne type netværk kan forventes at have betydning på varigheden af ledighedsforløb, da det er plausibelt, at der i dette netværk i højere grad vil være relevante informationsstrømninger omkring nye beskæftigelsesmuligheder. På den anden side kan der dog samtidig argumenteres for, at denne vinkel på netværkskomponenten i bridging social kapital ikke er så vigtig med udgangspunkt i Sennett og Jacobsens (2007) argumentation om, at arbejdet ikke længere danner grobund for varige relationer. I denne sammenhæng er det dog interessant, at en række studier konkluderer, at det netop er det arbejdsrelaterede netværk, der har betydning herfor, som præsenteret i gennemgangen af den eksisterende litteratur, hvorved der kan sættes spørgsmålstegn ved Sennetts pointe Validering af målemodellen for normkomponenterne for bonding og bridging Ifølge Macinko og Starfield (2001) er det et problem, at de indikatorer og skalaer, der er blevet anvendt til at måle social kapital for det meste ikke er blevet udsat for statistiske tests, der kan hjælpe til at vurdere validiteten af skalaerne. Til trods herfor fravælger en stor del af de empiriske undersøgelser brugen af statistiske mål til at vurdere validiteten og reliabiliteten af deres mål for social kapital. Dette er et stort problem, da man som læser ikke har mulighed for at vurdere, hvor godt målemodellen passer til det data, der analyseres. I dette speciale benytter vi derfor konfirmativ faktoranalyse til at vurdere den operationaliserede model. Som vi har argumenteret for i overstående afsnit, anser vi netværkskomponenterne for at være formative mål, mens normkomponenterne anses som refleksive mål. Da statistiske vurderinger af formative mål er problematiske (Freeze, Raschke 2007), mener vi ikke, at det er muligt at validere de formative komponenter af vores social kapital-mål gennem statistiske hjælpemidler, hvorfor valideringen her udelukkende beror sig på en teoretisk og empirisk vurdering. Følgende afsnit fokuserer derfor på brugen af konfirmativ faktoranalyse til udelukkende at validere de refleksive normkomponenter. KFA har ifølge Nye og Drasgow (2010) en del fordele sammenlignet med andre datareduktionsteknikker som eksempelvis EFA. Bl.a. kan der i KFA testes hypoteser omkring både antallet af faktorer, hvordan de forskellige items loader på faktorer og hvordan de eventuelt korrelerer med hinanden. KFA er et delelement i strukturelle ligningsmodeller (SEM), men kan også bruges alene til at teste hypoteser om, hvorvidt der eksisterer et forhold mellem observerede variable og en hypotiseret underliggende latent faktor (her normkomponenten i bonding og bridging social kapital) (Kline 2011). Ved en KFA opstilles først en model på baggrund af relevant teori. Dette er eksempelvis hvor mange faktorer, der underligger data, hvordan de udvalgte items påvirker faktorerne og hvordan faktorerne hænger sammen med hinanden. Derefter bruges KFA til at teste disse modeller og på den baggrund vurdere 6271 validiteten af modellerne. I dette afsnit vil vi kort gennemgå teorien bag KFA samt opstille nogle kriterier for fitmål, som vi senere vil bruge til at vurdere, hvorvidt den opstillede model for normkomponenterne for bonding og bridging social kapital har et acceptabelt fit til data Konfirmativ faktoranalyse I KFA-analyse bruges den hypotiserede målemodel til at estimere en kovariansmatrix for populationen, som så sammenlignes med den observerede kovariansmatrix. Rent teknisk er formålet at minimere forskellen mellem den estimerede og den observerede kovariansmatrice (Schreiber, Nora et al. 2006). I valideringen, har vi benyttet os af Klines (2011) guidelines for, hvordan modellen opstilles grafisk 46. Figuren nedenfor viser en grafisk illustration af modellen for normkomponenterne for bonding og bridging. Figur 20. KFA-model for normkomponenterne for bridging og bonding social kapital Pilestregerne i den ovenstående figur indikerer effektregningen dvs. om de enkelte item modelleres som effektindikatorer (x y), årsagsindikatorer (x y) eller korrelationer (x y). Statistiske estimater af alle de direkte effekter (de lige pile) kaldes for faktorloadings og tolkes normalt ligesom regressionskoefficienter. Hvert fejlled E x er eksogene udeladte variable, der giver den residuelle variation i det pågældende item X, der ikke er forklaret af modellen (Kline 2011: ). De to fejlled D x er den residuelle varians for hhv. bonding og bridging social kapital. Som det kan ses i modellen, loader hver indikator på én enkelt faktor og fejlledene er uafhængige. Dette beskriver et unidimensionelt mål. Som det ses i Figur 20 har vi yderligere tilladt, at de to latente variable normkomponenterne for bridging og bonding kan variere med hinanden. Tallet 1 i figuren er en skaleringskonstant og indikerer, 46 Selve de statistiske kørsler er foretaget gennem Lavaan-pakken i R. 6372 at det pågældende parameter er blevet fastsat til et tal for at minimere antallet af parametre, der skal estimeres hvilket er nødvendigt for udregne estimaterne (Kline 2011). Dette betyder dermed, at vi har påtvunget hhv. normkomponenten for bonding og bridgings varians til at være 1. Estimeringen af parametrene sker med default ved Maximum Likelihood (ML). Tidligere forskning har dog vist, at fortolkningen af fit-parametre bliver vanskelig, hvis antagelserne bag ML er brudt (Olmos 1998). En af hovedantagelserne bag ML er, at de items, der bliver brugt i modellen er kontinuerte og normalfordelte. I bilag 3 har vi medtaget et normalitetsplot og mål for graden af skævhed og kurtosis for alle variable, der bruges til at danne specialets normkomponentmål for bonding og bridging. Et tjek af dem indikerer, at der er non-normalitet i data, hvilket ikke er underligt, da mange af variablene er ordinaltskalerede kategoriske variable. Et tjek af de forskellige plots samt skævhedsmålet viser yderligere, at respondenterne har tendens til enten at svare de højeste eller laveste svarmuligheder. I de tilfælde, hvor data er non-normalfordelt, og når der indgår kategoriske data, anbefaler Kline (2011), at der i stedet anvendes Diagonally Weighted Least Squares (DLWS) til estimeringen af parametrene, da denne estimeringsmetode ikke har antagelser om fordelingen af variable og kan håndtere rangordnede kategoriske variable. Et studie af Hutchinson og Olmos (1998) har dog vist, at det kun er i de tilfælde, hvor data er ekstremt skævt og leptokurtisk, at WLS-estimeringsmetoderne har få fordele over ML og selv i de tilfælde, er det kun for få af de goodness-of-fit mål, som bliver brugt til at vurdere modellens fit. Et simulationsstudie af Nye og Drasgow (2010) viser yderligere, at almindeligt anerkendte cut-off værdier, der bruges til at vurdere modellernes fit til data, ikke kan anvendes til modeller, der estimeres ved DLWS. Nye og Drasgow (2010) anbefaler i stedet, at der bruges strengere cut-off værdier ved DLWS, da modeller estimeret ved denne metode har højere værdier på de fleste fitmål. Med disse resultater in mente, har vi valgt at benytte begge metoder i nærværende speciale. Hovedanalysen vil tage udgangspunkt i ML-estimaterne, men til alle modeller vil vi yderligere udregne DLWS-estimaterne for at eftertjekke, at non-normaliteten i data ikke giver biased estimater og fitmål. Udover at der skal tages højde for non-normalitet og ordinaltskalerede variable, er det vigtigt, at stikprøvestørrelsen er stor nok, da lille stikprøve vil påvirke stabiliteten af parameterestimaterne. Schreiber et al. (2006) oplyser, at der mindst skal være 10 respondenter pr. estimeret parameter. Med 13 parametre bestående af 6 direkte effekter, 1 kovarians, 6 varianser (se Figur 20) og en stikprøvestørrelse på 4299 respondenter giver det respondenter pr. parameter, hvilket dermed er acceptabelt til at give stabile resultater. I KFA anbefales det at bruge adskillige goodness-of-fit (GOF) mål til at vurdere fittet af den hypotiserede model. Lidt firkantet kan det siges, at GOF-mål forsøger at indfange hvor godt den 6473 hypotiserede operationalisering af hhv. normkomponenten for bonding og bridging social kapital forudsiger relationerne mellem de forskellige variable, der bruges til at lave modellen. I Tabel 5 herunder har vi opstillet de mest brugte fitmål og anerkendte cut-off værdier som en guide til, hvornår det accepteres, at modellen har et acceptabelt fit til data ved ML-estimering (Schreiber, Nora et al. 2006). Tabel 5. Fitmål til vurdering af KFA-modeller Fitmål Cutoff-punkt Normed fit indeks NFI 0,95 Inkrementalt fit indeks IFI 0,95 Tucker-Lewis indeks TLI 0,95 Komparativt fit indeks CFI 0,95 Root mean square residual RMR Jo lavere, jo bedre; 0 indikerer et perfekt fit Standardized RMR SRMR 0.08 Root mean square error of <0.06 til 0,08 med RMSEA approximation konfidensintervaller Egen tilvirkning, kilde: Schreiber et al. (2006:330) Af pladshensyn vil vi i nærværende speciale ikke komme nærmere ind på udregningen af disse fitmål, men for en uddybende forklaring henvises til Kline (2011: ) eller Schreiber et al. (2006). Derudover anbefaler Kline (2011:171), at korrelationsresidualer med absolutte værdier over 0,1 skal undersøges grundigt. Figur 21 nedenfor viser de standardiserede faktorloadings for de forskellige items samt kovariansen mellem bonding og bridging faktorerne. DLWS-estimaterne er i parentes. Figur 21. Resultater for den opstillede model (Model 1). ML-estimater (DLWS-estimater) 65 Vis mere\nStandardforside til projekter og specialer Til obligatorisk brug på alle projekter, fagmodulsprojekter og specialer på: Internationale Studier Internationale udviklingsstudier Global Studies Erasmus Mundus, Læs mere Standardforside til projekter og specialer\nStandardforside til projekter og specialer Til obligatorisk brug på alle projekter og specialer på: Internationale udviklingsstudier Global Studies Erasmus Mundus, Global Studies A European Perspective Læs mere DAGPENGEMODTAGERES UDFORDRINGER I DET MODERNE SAMFUND\nDAGPENGEMODTAGERES UDFORDRINGER I DET MODERNE SAMFUND Forår 2013 En sociologisk undersøgelse af dagpengemodtageres oplevelse af udfordringer i hverdagslivet Speciale i Sociologi Udarbejdet af: Mathilde Læs mere Bliver forsikrede ledige hurtigere selvforsørget ved at modtage jobsamtaler rettidigt?\nBliver forsikrede ledige hurtigere selvforsørget ved at modtage jobsamtaler rettidigt? Do timely held meetings between insured unemployed and case workers reduce unemployment duration? Speciale Udarbejdet Læs mere Unemployment benefits for those who are employed. Dagpenge for dem der har et arbejde\nUnemployment benefits for those who are employed This paper examines how the reforms of the labour market can be seen as an indication of a general liberalization throughout Danish society. Through analysis Læs mere Det tillidsfulde samfund\nSociologisk Institut Københavns Universitet Det tillidsfulde samfund Integreret opgave i Det Danske Samfund i sociologisk perspektiv og Kvantitative metoder Ved Jørgen Elm Larsen og Lars Pico Geerdsen Læs mere Flexicurity en analyse af den danske arbejdsmarkedsmodel\nForfatter Merethe Lindblad Johansen Vejleder Niels Westergård-Nielsen Flexicurity en analyse af den danske arbejdsmarkedsmodel Med fokus på om modellen lever op til sit gode ry også i krisetider! BA Økonomi Læs mere Udarbejdet af (Navn(e) og studienr.): Projektets art: Modul: Christian Skou Larsen - 49929 Fagmodulsprojekt SV-K2\nROSKILDE UNIVERSITET Institut for Samfund og Globalisering Standardforside til projekter og specialer Til obligatorisk brug på alle projekter, fagmodulsprojekter og specialer på: Internationale Studier Læs mere Når velfærden flytter\nNår velfærden flytter Omfang og konsekvenser af segregationsprocessen i Københavns Kommune Af Adam Roelsgaard Ring Mikkel Tobias Ritzau Kjærulff Nikolaj Nordby Thøgersen Søren Halkier Vejleder: Tue Jagtfeldt Læs mere Operation Bedre Hverdag og Social Kapital\nFORSVARSAKADEMIET Fakultet for Strategi og Militære Operationer VUT II/L-STK 2008/2009 Kaptajnløjtnant Martin Bastrup 14. april 2009 Operation Bedre Hverdag og Social Kapital Speciale i Ledelse og Organisation Læs mere Lederudvikling i netværk\nInstitut for Ledelse Kandidatafhandling Cand.merc. SOL Forfattere: Maria Kirstine Østergaard Olesen Louise Holk Vejleder: Frances Jørgensen Lederudvikling i netværk Aarhus School of Business, University Læs mere Litteraturreview ifm. BeskæftigelsesIndikatorProjektet. September 2012\nLitteraturreview ifm. BeskæftigelsesIndikatorProjektet September 2012 Forord Dette litteraturreview indgår som et forstudie til BeskæftigelsesIndikatorProjektet (BIP), der løber fra 2011-2016. Bag projektet Læs mere Lokalbaseret tolerance over for forskellighed\nDET SAMFUNDSVIDENSKABELIGE FAKULTET KØBENHAVNS UNIVERSITET Lokalbaseret tolerance over for forskellighed Line Jensen Buch og Sara Hach Nr. 264/2009 Projekt- & Karrierevejledningen Projekt- & Karrierevejledningens Læs mere LEDIGE HAR DA OGSÅ ET PSYKISK ARBEJDSMILJØ\nBacheloropgave af Maria Blankholm og Kim Gyldenkvist, januar 2014. 13965 ord:!!!!! LEDIGE HAR DA OGSÅ ET PSYKISK ARBEJDSMILJØ!! Et kvalitativt studie om lediges oplevelse af det psykiske arbejdsmiljø i Læs mere DEN SAMFUNDSVIDENSKABELIGE BACHELORUDDANNELSE. 1. Abstract\n1. Abstract According to the employment efforts the purpose is distinct: The unemployed need to be a part of the labour market. But the question is whether the effort really assists the unemployed. In Læs mere Gør arbejdsløshed efterløn til et attraktivt valg? En empirisk analyse af arbejdsløshedseffekten på tilbagetrækning\nD E T S A M F U N D S V I D E N S K A B E L I G E F A K U L T E T Ø k o n o m i s k I n s t i t u t K Ø B E N H A V N S U N I V E R S I T E T Kandidatspeciale Mille Bjørk og Mette Fomsgaard Nyrup Gør arbejdsløshed Læs mere Den u/delte skole. Projekttitel: Forfattere:\nProjekttitel: Den u/delte skole Forfattere: Christian Bundgaard, Mikkel Steen Dahlgaard, Pia Louise Nielsen, Simon Heilbuth og Solveig Petursdottir Madsen Vejleder: Yvonne Mørch Hus nr: 14.1 Gruppe nr: Læs mere Rekruttering i den offentlige sektor - værdier og motivation\nRekruttering i den offentlige sektor - værdier og motivation Gruppemedlemmer: Emil Haugaard, Mark Gammeljord, Peter Stokholm & Søren Christiansen Afleveret: d. 04/06 2013 Titel: Rekruttering i den offentlige Læs mere Hvorfor oplever vi stress, når arbejdet bliver fleksibelt?\nDET SAMFUNDSVIDENSKABELIGE FAKULTET KØBENHAVNS UNIVERSITET Hvorfor oplever vi stress, når arbejdet bliver fleksibelt? Et speciale med fokus på de årsagssammenhænge, der ligger bag udviklingen af stress Læs mere FORFATTER: RASMUS INGEMAN ANDERSEN\nKandidatafhandling Business Performance Management Institut for Marketing og Statistik Vejleder: Karen Brunsø Sportssponsering Et kvalitativt studie af købsadfærd indenfor dansk topfodbold FORFATTER: RASMUS Læs mere Muligheder for en samarbejdende forbrugskultur\nMuligheder for en samarbejdende forbrugskultur Af: Jeppe Grau Thomsen, Søren Frederik Hansen, Jonas Bergenholz, Aske Breinholt & Laura Andrea Friis-Rasmussen 2. semesterprojekt 2013, gruppe. 18 Roskilde Læs mere Motivation af sygeplejersker i det danske sygehusvæsen\nInstitut for Ledelse Bachelorafhandling HA-int. Tysk Forfattere: Lise Hentze Andersen & Maria Ø. B. Kunath Vejleder: Morten Sønderskov Motivation af sygeplejersker i det danske sygehusvæsen - Med fokus Læs mere Et spørgsmål om relationer\nEt spørgsmål om relationer - Tidligere anbragte unges oplevede udfordringer i forbindelse med at gennemføre en ungdomsuddannelse Et speciale af: Kim Jin Lemming Drewsen (201 21 091 ) & Mathilde Anemone Læs mere Motivationsteoriernes anvendelse til afdækning af motivation - et casestudie af Sparxpres\nBachelorafhandling HA - Bæredygtighed Institut for Marketing og Organisation Forfatter: Lasse Høltzermann Lh87089 HA Hold 4 Vejleder: Ninna Meier Motivationsteoriernes anvendelse til afdækning af motivation Læs mere Arbejdsglæde anno 2011\nArbejdsglæde anno 2011 En undersøgelse af hvordan ledere kan skabe større arbejdsglæde for medarbejdere - herunder en kritisk diskursanalyse af hvordan der tales om arbejdsglæde i danske medier Udarbejdet Læs mere Multinationalitetens effekt\nMultinationalitetens effekt - En komparativ analyse af arbejdssystemerne i et dansk moderselskab og et mexicansk datterselskab på baggrund af de nationale institutioner med inddragelse af kulturelle aspekter. Læs mere Ungdomsarbejdsløshed anno 2012 taber vi en ny generation på gulvet?\nUngdomsarbejdsløshed anno 2012 taber vi en ny generation på gulvet? Anders Asbjørn Høst, Emil Christian Eller, Emil Søbjerg Falster, Issa P. Mahmoud Jeppesen, Rasmus Holse-Pedersen og Søren Toft Hansen Læs mere Overforbruget og dets motiver Hvorfor vi Overforbruger\nOverforbruget og dets motiver Hvorfor vi Overforbruger Det Samfundsvidenskabelige Basisstudium 2. Semester Sociologi & Økonomi Gruppe 24 a: Damir Pasic - studienummer 47131 Mads Lieberkind - studienummer Læs mere Dette speciale er udarbejdet af Stine Poulsen på sociologiuddannelsen ved Aalborg Universitet i perioden februar august 2009.\nForord Dette speciale er udarbejdet af Stine Poulsen på sociologiuddannelsen ved Aalborg Universitet i perioden februar august 2009. Specialet omhandler etniske minoriteters sundhed og er en kvantitativ Læs mere Lektiecaféen for de mange eller de få?\nLektiecaféen for de mange eller de få? The lektiecafe for the many or the few? SAM-Bachelorprojekt 6. semester 2015 Skrevet af; Astrid Andrea Schultz (49692) Oliver Alexander Strube (49678) Sandra Springborg Læs mere 2016 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback