Nyt studie: Sandsynlighed for hedebølge i Danmark er firedoblet | Ingeniøren\nNyt studie: Sandsynlighed for hedebølge i Danmark er firedoblet\nDet varme vejr, vi sveder os igennem i disse dage, bliver fire gange så almindeligt, som før den menneskeskabte opvarmning af klimaet startede.\n27. jul 2018 kl. 16:18 87\nVar det også så varmt i gamle dage som under den nuværende hedebølge? Ja, det var det – bare ikke nær så tit.\nDet viser nye varmemålinger og analyser af dem foretaget af World Weather Attribution, som arbejder med at analysere særlige vejrfænomener.\nI den internationale klimarapport konkluderes det, at når klimatologerne sammenligner temperaturudsvingningerne med dem, vi så før drivhuseffekten tog til, så er sandsynligheden for en hedebølge generelt steget til det dobbelte i Nordeuropa.\nIllustration: World Weather Attribution\nGennemsnitstemperaturen er steget næsten en grad de seneste årtier pga. drivhuseffekten – renset for de temperatursvingninger, Jorden under alle omstændigheder ville have gået igennem. Det betyder altså, at der skal lidt mindre udsving til, før vi rammer hedebølgekriterierne, nemlig hvor temperaturen overstiger 28 grader mere end tre dage i træk. I andre lande bliver det opgjort lidt anderledes.\nLæs også: Passagererne sveder, og Metroselskabet ved ikke, hvor varmt de har det\nFor Danmarks vedkommende er sandsynligheden for en hedebølge steget til det firedobbelte.\n»Så når man ser på gennemsnitstemperaturen, som har været støt stigende siden slutningen af 1980’erne pga. drivhuseffekten, er det faktisk ikke en mega-stor temperaturstigning, vi oplever lige nu,« klimaforsker og statistiker hos DMI, Peter Thejll.\n»Dette ville måske være en supermærkelig sommer i 1970’erne, men givet den tid, vi lever i, er det ikke så mærkeligt i dag,« siger Peter Thejll, som dog understreger, at vi taler om sandsynligheder og ikke faste mål.\nMålingerne viser endvidere, at heden i øjeblikket er meget mere ekstrem her i nord frem for i Sydeuropa, hvor det er koldere end forventet for denne årstid. Det skyldes jetstrømmenes placering, påpeger Peter Thejl.\n»Den afgør, om de sædvanlige lavtryk fra Atlanterhavet kan komme ind over Nordeuropa, eller om de går i land længere sydpå i Europa. De bringer mildt og vådt vejr med sig, men lige nu er der en blokering af den sædvanlige luftstrøm, og lavtrykkene kommer ikke ind i vores del af Europa. I stedet har vi varme luftstrømme østfra,« forklarer Peter Thejll.\nAt jetstrømmene blokerer for den kolde luft, skyldes ifølge forskerne, at afsmeltningen i Arktis gør temperaturforskellen ned til Nordeuropa mindre end hidtil. Det betyder, at jetstrømmene bugter sig mere, så den varme luft havner i nord og den køligere i syd. Det skriver avisen The Guardian.\nWorld Weather Attribution understreger, at beregninger i studiet er udført hurtigt, og at de ikke har gennemgået et peer review.\n#1 Peter Ole Kvint 27. juli 2018 - 18:10\nEt af problemerne er at der ikke er påvist nogen målbar drivhuseffekt på jorden eller de andre planter.\nEt andet problem er at vand er langt den stærkeste drivhusgas, og vand er der meget af, så meget at man se bort af variationen i andre drivhusgasser.\nNok et problem er at effekten af drivhusgasserne skal være logaritmisk aftagende. Det vil sige at en fordobling har kun en lille virkning på den samlede effekt.\nTemperaturudsvingningerne øges med faldende solplet hyppighed. Det vil sige at både den våde sommer sidst år og den tørre sommer i år skyldes mangle på solpletter.\n#2 Rolf Andersen 27. juli 2018 - 18:10\nEr det ikke nu vi - med rettidig omhu - burde bestille et par brandslukningsfly, evt. i samarbejde med vores nabolande, så vi kunne dele dem. Men i hvert fald så vi har et par fly her oppe nordpå, så vi ikke er afhængig af italienernes velvillghed. I øvrigt: tak for den! :)\nJeg tror f.eks. også brandslukningsfly kunne gøre gavn i Lille Vildmose.\n#3 Peter Larsen 27. juli 2018 - 18:40\nHeller ikke på Venus???\nJorden og månen har samme gennemsnitlige afstand til solen. Har de samme temperatur???\nDu har lige afvist at der findes en drivhuseffekt! Hvad mener du egentlig???\n#4 Svend Ferdinandsen 27. juli 2018 - 20:09\nOg hvordan var det sidste sommer\n"At jetstrømmene blokerer for den kolde luft, skyldes ifølge forskerne, at afsmeltningen i Arktis gør temperaturforskellen ned til Nordeuropa mindre end hidtil. Det betyder, at jetstrømmene bugter sig mere, så den varme luft havner i nord og den køligere i syd. Det skriver avisen The Guardian."\nÅbenbart bugtede de sig anderledes sidste sommer. Om den varme luft havner i nord er et spørgsmål, for Grønland er ikke ligefrem varm. Se DMI.\n#5 Michael Fos 27. juli 2018 - 21:16\nFra Grønland, der dækker 800.000 års klima, viser en tydelig overenstemmelse mellem CO2 i atmosfæren og temperaturen. Målingerne dækker flere istider og mellemistider, som den vi lever i lige nu. Højt CO2 niveau hænger altid sammen med høj temperatur!\nPå intet tidspunkt har CO2 niveauet været så højt som idag med 410 ppm, men bevæget sig mellem ca 200 til 300 ppm.\nDet er ikke teori, det er målt, også i iskerner fra antarktisk.\nMen bare rolig, vi får snart syn for om CO2 mængden har betydning for temperaturen, når vi fortsætter med at brænde fossile brændstoffer, fælde skoven og blive flere og flere mennesker. Det kan godt være temperaturstigningen er uafhængig af vores svineri, men udrydning af dyr og planter, med forurening og jagt og fiskeri og at fylde vores affald i havet, er bestemt afhængigt af vores aktiviteter.\nMen det er godt for økonomien?\n#6 Christian P. Broe Petersen 27. juli 2018 - 21:24\nEt andet problem er, at trolde som dig, partout skal sprede deres fake news i enhver tråd der handler om klima. Hvad er DIN agenda? Arbejder du for fossilindustrien?\n#7 Michel Berggren 27. juli 2018 - 21:40\nDet er mindst lige så stort et problem at meningsnazister kommer med stupide spørgsmål om folk arbejder for fossilindustrien hvis man ikke lige har den korrekte mening.\nHvis du er uenig med nogen, så benyt saglige argumenter og ikke indlæg der hører til på https://ekstrabladet.dk/nationen/\n#8 Michel Berggren 27. juli 2018 - 22:03\nAllerede to der ikke mener at man skal bruge saglige argumenter her på ing.dk. Det bliver spændende at se hvor mange der har samme mening om en dags tid.\n#9 Torbjørn Søndergaard 27. juli 2018 - 22:04\nVenus... og så behøver man egentlig ikke argumentere yderligere!\n#10 Michel Berggren 27. juli 2018 - 22:24\nJeg tror man skal være meget forsigtig når man sammenligner jorden og venus. Der er flere store forskelle. Først og fremmest, så modtager venus mere energi da den er tættere på solen, dernæst har venus ikke noget magnetfelt som jorden har, tredie er at et "døgn" er ca 243 dage og sidst, så har den ikke en måne af samme størrelse som jordens måne.\nJordens nuværende atmosfære er et resultat af livsaktiviteter, og der er ikke umiddelbar grund til at tro at atmosfæren på venus derfor på noget tidspunkt har lignet jordens nuværende.\n#11 Michael Rangård 27. juli 2018 - 22:46\nDer behøver ikke at have været ens betingelser for at dokumenterer at der findes drivhuseffekt...\nSelv om Merkur er tætter på solen, er temperaturen højere på Venus, takke være den kraftige drivhuseffekt fra atmosfæren...\n#12 Svend Ferdinandsen 27. juli 2018 - 22:49\nDet må være muligt fra data over Danmarks temperaturer at vis en støt eller voldsomt stigende tendens til hedebølge. Foreksempel i antal dage pr år eller et andet mål.\n#13 Michel Berggren 27. juli 2018 - 23:17\nJamen der er da ikke nogen diskussion om at der eksisterer en drivhuseffekt og det skal vi være rigtig glade for- hvis ikke, så ville gennemsnitstemperaturen være omkring -18 her på jorden.\nDu glemte en væsentlig detalje - merkur har ikke en atmosfære der kan holde på varmen.\nDet faktum at venus atmosfære hovedsagelig består af CO2 siger ikke noget som helst om dens temperatur. Venus har eksisteret lige så længe som jorden men under væsentlig andre forhold, så den er ikke et bevis på at CO2 er den primære årsag for dens temperatur.\n#14 Hans Henrik Hansen 28. juli 2018 - 00:18\nDet faktum at venus atmosfære hovedsagelig består af CO2 siger ikke noget som helst om dens temperatur. Venus har eksisteret lige så længe som jorden men under væsentlig andre forhold, så den er ikke et bevis på at CO2 er den primære årsag for dens temperatur\n- Weekendavisen bragte sidste uge en artikel om vejret på Venus; her et kort uddrag:\nVenus var dog skønnere før i tiden, for da solsystemet blev dannet for 4,5 milliarder år siden, havde Jorden og Venus omtrent samme startbetingelser. Sandsynligvis havde Venus også et stort ocean, så derfor har forskerne undret sig over, hvorfor Venus mistede sit, når Jorden ikke gjorde det, og hvor al den CO2 i dens atmosfære er kommet fra. Svaret på de to spørgsmål hænger sikkert sammen, for Jorden har også enorme mængder af CO2, men heldigvis ikke i atmosfæren. I stedet ligger Jordens CO2 bundet i kalciumkarbonater, som har samlet sig på havbunden over milliarder af år. Udfældningen af kalciumkarbonat sker i Jordens oceaner som følge af en kemisk proces, når bjergarter nedbrydes af kulsyreholdigt regnvand, men livet på Jorden hjælper også til. Flere planktonarter opbygger deres skelet af kalciumkarbonat, hvilket optager CO2, og når organismerne dør, synker skallerne til bunds og bidrager til at danne tykke kalkholdige sedimenter. Hvis man samlede alt det CO2, som er akkumuleret i forskellige typer kalksten på Jorden, ville det nogenlunde svare til mængden af CO2 i atmosfæren på Venus. Men eftersom dannelsen af kalciumkarbonater forudsætter flydende vand, er svaret på, hvorfor Venus er endt med så meget CO2 i atmosfæren, sandsynligvis, at Venus på et tidligt tidspunkt mistede sit ocean...\n#15 Torbjørn Søndergaard 28. juli 2018 - 07:26\nNår jeg nævner Venus er det som afvisning af Peter Ole Kvints påstand om at der ikke findes målbar drivhuseffekt hverken på jorden eller på andre planeter.\n#16 bjarne hellemann 28. juli 2018 - 09:36\n"Et andet problem er, at\n"Et andet problem er, at trolde som dig, partout skal sprede deres fake news i enhver tråd der handler om klima. Hvad er DIN agenda? Arbejder du for fossilindustrien?"\nDer findes flere slags trolls. Hvis man er sådan en som Peter Ole, så behøver man slet ikke at have en egentlig agenda, ud over at det er en slags livsytring, ligesom når en toårig siger "Pip, pip, bussemand og bæ". Det giver jo reaktioner og så bliver barnet set og hørt.\nSå er der de lidt mere voksne (eller mindre gakkede) med identitetsprojekter, der sætter en ære i at være IMOD, da det giver en dejlig selvfølelse. De arbejder ofte efter princippet: Kan man finde en fejl (i videnskaben), så er det hele nok tvivlsomt eller forkert. En undergruppe er her religiøse fundamentalister, der "modbeviser" Darwinismen fx og konspirationsteoretikerne, hvoraf nogle kan være meget vidende på delområder, som de kværner rundt i hele tiden, for at "bevise" det ene eller det andet.\nOg så er der dem med egentlige politiske eller økonomiske agendaer. Nogle er ærlige og tror på det de siger, andre er det ikke.\nPS Man er vel ikke "meningsnazist", hvis man opponerer mod det argeste vrøvl eller mod lidt mere intelligente forsøg på manipulation?\n#17 Michael Rangård 28. juli 2018 - 09:58\nSådan som jeg læser tråden, så er det denne påstand der diskuteres:\nJeg læser det som at Peter Ole Kvint ikke tror på at der findes en drivhuseffekt...\n#18 Jens Olsen 28. juli 2018 - 10:28\nRe: "Et andet problem er, at\nMan er vel ikke "meningsnazist", hvis man opponerer mod det argeste vrøvl eller mod lidt mere intelligente forsøg på manipulation?\nDebatterne her på ing.dk har jo tilknyttet moderatorer, der fjerner indlæg, hvis de "indeholder personangreb". Dog er det tilsyneladende acceptabelt at bekendtgøre at folk er rablende, hvis de f.eks. mener at jorden er flad, og dermed benægter helt overvældende naturvidenskabelig evidens.\nDet pudsige er så imidlertid, at hvis et naturvidenskabeligt spørgsmål er blevet gjort til et politisk stridspunkt, så er det tilsyneladende ikke længer acceptabelt at bekendtgøre, at folk der støtter den poltiske side, der benægter helt overvældende naturvidenskabelig evidens, er bimse i kasketten. Det er jo ret sært, da det jo ikke er en tøddel mindre bims at benægte naturvidenskabelig evidens, bare fordi en politisk side støtter denne benægtelse.\n#19 Poul-Henning Kamp 28. juli 2018 - 10:35 Blogger\nRe: Vis det\nDet er det bestemt også.\nNår nogen gør det tror du aldrig på resultaterne.\nAlene de to store skybrud i København indenfor få år viser med meget stor sandsynlighed at atmosfæren er blvet væsentligt varmere.\n#20 paul sehstedt 28. juli 2018 - 10:54\nNu har der været et niveau på 1500 ppm for ca. 500 mio år siden, hvor der var virkeligt varmt på Jorden og det er en ganske udmærket koncentration, hvis man vil dyrke marijuhana. For plantevæksten er en høj CO2 positivt for væksten, hvorfor der i drivhuse tilsættes yderligere CO2 helt op til 800 ppm. Det er klart, at en befolkningstilvækst medfører et øget energiforbrug og en stigning i miljøbelastningen i form for affald, fødevareforsyning m.v. Der findes mange gode projekter, der kunne hjælpe på udnyttelse af jorden i f.eks. Afrika, men af politiske årsager kæmper lokale politikere imod, at omlægningen gennemføres i stor stil. Man vil hellere vente på penge fra de rige land - og så købe unødvendige ting, der ikke gavner befolkningen, men kun oppe i toppen. Når temperaturen stiger, binder vand mindre CO2 - hvilket øger CO2 indholdet i atmosfæren. Hvis landbruget bruger tunge maskiner, komprimeres humus og optager derfor mindre CO2. Måske er den mellemistid, vi befinder os i nu, udfasningen af naturen, som vi kender den i dag. Måske er vi på vej til, at mennesker og dyr skal uddø om få hundreder år? Eller måske kunne vi blot ændre definitionen af begrebet hedebølge: tre dage med over 28 C er en lidt kort periode. Hvis vi satte perioden til syv dage, ville billedet se anderledes ud.\n#21 bjarne hellemann 28. juli 2018 - 11:39\nSådan som jeg læser tråden, så er det denne påstand der diskuteres: "Et af problemerne er at der ikke er påvist nogen målbar drivhuseffekt på jorden eller de andre planter." Jeg læser det som at Peter Ole Kvint ikke tror på at der findes en drivhuseffekt< Michael Rangård\nMener du, at det er noget man seriøst kan diskutere? Det svarer stort set til at påstå, at der ikke er nogen atmosfære. Altså vrøvl.\nDet er jo ret sært, da det jo ikke er en tøddel mindre bims at benægte naturvidenskabelig evidens, bare fordi en politisk side støtter denne benægtelse.<Jens Olsen\nJa, hvis debattøren holder en "saglig" og "fornuftig" tone, så skal man selv finde kammertonen frem, uanset om det er vrøvl, irrellevant eller manipulerende cherry picking og whataboutism, der fremføres. Derved kan man komme ud i en lang, men frugtsløs debat, afhængig af hvilken slags troll, der er tale om. Som nævnt ovenfor, så kan der være mange forskellige motiver til trolling, fra ustruktureret gakhed og drillesyge over Rasmus modsat og politisk/religiøs overbevisning til det konspiratoriske (struktureret gakhed).\nAGW er efterhånden en anerkendt og uomgængelig kendsgerning, sagde "meningsnazisten". Den gamle traver om at klimaet altid har forandret sig, er lige så relevant, som når man vil "bevise" at det ikke er bevist, at mennesket udryddede Dodoen, da dyrearter til alle tider er uddøde.\n#22 Bjarne Bisballe 28. juli 2018 - 11:56\nJeg anbefaler at man læse denne avisside. Den taler for sig selv og er også interessant af andre grunde end klimadiskussionen.\n#23 Hans Henrik Hansen 28. juli 2018 - 12:13\nAt jetstrømmene blokerer for den kolde luft, skyldes ifølge forskerne, at afsmeltningen i Arktis gør temperaturforskellen ned til Nordeuropa mindre end hidtil. Det betyder, at jetstrømmene bugter sig mere, så den varme luft havner i nord og den køligere i syd\nmåske relevant med et års tilbageblik (2017)?:\nMeget vådere, solfattigere og koldere ift. perioden 2006-2015. Solfattigste sommer siden 2000 og vådeste siden 2011. Få sommerdøgn, ingen tropedøgn. Næsthøjeste laveste temperatur og laveste højeste temperatur siden 1874. Mange nedbørsdøgn. Ved en del lejligheder i alle tre sommermåneder var der kraftig regn og skybrud. Indimellem blæsende. Kalendersommeren 2017 (juni, juli og august) fik en middeltemperatur på 15,4°C i gennemsnit for landet som helhed. Det er 0,2°C over normalen beregnet for perioden 1961-90, der er på 15,2°C. Det er 0,7°C under 10 års-gennemsnittet beregnet for perioden 2006-2015, der er på 16,1°C...\nSå 'afsmeltningen i Arktis' ser i 2018 åbenbart radikalt anderledes ud end i 2017...eller hur? ;)\n#24 Bjarne Bisballe 28. juli 2018 - 12:20\nHvorfor ingen varmerekord\n"afsmeltningen i Arktis gør temperaturforskellen ned til Nordeuropa mindre end hidtil". Hvordan skal den forstås? Mere eller mindre afsmeltning? Arktisk havis er pt for opadgående - der var et lavpunkt i 2012. Grønlands indlandsis øges, og det ret meget de sidste par år og det er endda DMI selv der oplyser dette. Det er underligt, at denne sommer endnu ikke har præsteret en dansk alltime varmerekord, men det usædvanlige ved sommern er jo heller ikke at den er specielt varm, men at den har mange solskinstimer, ellers ville varmerekorderne 1778, 1811 og 1975 jo nok være blevet slået.\n#25 bjarne hellemann 28. juli 2018 - 15:05\nSå 'afsmeltningen i Arktis' ser i 2018 åbenbart radikalt anderledes ud end i 2017...eller hur? ;)< Hans Henrik Hansen\nJournalisten får det desværre udtrykt, som at forskerne mener, at det er den aktuelle afsmeltning der er relevant. Det mener de ikke. Det der er relevant er at arktis er blevet varmere, ud over at dette også har gjort at der er mindre is. Fra The Guardian:\nThe jet stream forms a boundary between the cold north and the warmer south, but the lower temperature difference means the winds are now weaker. This means the jet stream meanders more, with big loops bringing warm air to the frozen north and cold air into warmer southern climes.<\nDer er derfor større sandsynlighed for at jetstrømmene "falder i hak" eller "får tarmslyng" og at der er flere længerevarende hedebølger. Hvis man har læst den oprindelige artikel og især i andre i videnskabelige tidsskrifter, så forstår man dette. Det er altså en stråmand, leveret som skrubtudse af journalisten, der angribes. Det tror jeg du ved HHH. Hvad er din pointe. At én svale gør ingen sommer?\nNoget andet som behandles i artiklen, er at den store afsmeltning forandrer forholdet mellem ferskt og salt vand, hvilket kan bevirke en forandret stratificering af vandtemperaturer, som kunne være en del af de positive feedbacksystemer, i forhold til yderligere afsmeltning. Dette vil så igen formindske gradienterne mellem polare og tempererede områder, på grund af forøget indstråling i havet. Og dermed det der siges i citatet fra The Guardian. Der er ingen der påstår, at jetstrømmene nu er i et nyt stabil mønster, fordi er der er noget der smelter.\nBjarne Bisbalde er mere fokuseret på den famøse aktuelle afsmeltning. > Hvordan skal den forstås? Mere eller mindre afsmeltning? Arktisk havis er pt for opadgående - der var et lavpunkt i 2012. Grønlands indlandsis øges, og det ret meget de sidste par år og det er endda DMI selv der oplyser dette.< Hvad er din pointe? Forstår du ikke eller tror du ikke på de ovennævnte sammenhænge. Ja, det er godt nok seks syv led i en årsagskæde og det er måske for mange, at skulle rumme i bevidstheden på én gang. Så er det nemmere, at plukke én ud og påvise, at der (selvfølgelig) ikke altid er korrelation mellem enkelte faktorer og slutresultatet. Én svale gør ingen sommer.\n#26 Hans Henrik Hansen 28. juli 2018 - 15:52\nRe: Ny 'blokering'\nDet tror jeg du ved HHH. Hvad er din pointe\n- mon pointe er såmænd blot, at 'den arktiske issituation' i store træk er uændret fra 2017 til 2018, og hvis vi alene ser på Danmark, har de tilsvarende to somre været radikalt forskellige; jeg har (endnu?) ikke undersøgt, om samme forskel gør sig gældende for større dele af verden(?). Hvis det var tilfældet, bli'r det da noget svært forklaringsmæssigt at tage sit udgangspunkt i 'den arktiske issituation' - syn's du ikke? :)\n#27 Hans Henrik Hansen 28. juli 2018 - 15:58\nRe: Hvorfor ingen varmerekord\n...men det usædvanlige ved sommern er jo heller ikke at den er specielt varm, men at den har mange solskinstimer, ellers ville varmerekorderne 1778, 1811 og 1975 jo nok være blevet slået\n- OK, der er jo stadig en del sommer tilbage, så det er sikkert lidt for tidligt at opgøre regnebrættet for sommeren 2018(?); og så er jeg heller ikke helt sikker på, om GISS endnu har haft tid til at justere de omtalte varmerekorder? Måske er de slet ikke længere rekorder(?), jf. dette eksempel:\n#28 bjarne hellemann 28. juli 2018 - 16:42\nmon pointe er såmænd blot, at 'den arktiske issituation' i store træk er uændret fra 2017 til 2018, og hvis vi alene ser på Danmark, har de tilsvarende to somre været radikalt forskellige; jeg har (endnu?) ikke undersøgt, om samme forskel gør sig gældende for større dele af verden(?). Hvis det var tilfældet, bli'r det da noget svært forklaringsmæssigt at tage sit udgangspunkt i 'den arktiske issituation' - syn's du ikke? :)<\nJo, det ville da være tåbeligt, når der, som jeg skrev, er mange varierende faktorer. Klima er et periodefænomen, der kan beskrives statistisk, mens vejret blot er - ja, vejret, lige nu eller i år eller sidste år. Et vejr gør intet klima. Det er vi vel enige om, ikk? Men når klimaet bliver varmere - i gennemsnit, vel at mærke. Journalisten slap ikke helt heldigt fra det og vi kan sikkert også blive enige om, at nogle at The Guardians artikler er lidt for frelste og i overskrifterne i det mindste, fokuserer for meget på enkeltfaktorer, for at gøre det spiseligt. Min pointe er, er store variationer vejrmæssigt i forskellige regioner fra år til år, ikke viser os andet, end at vejret er meget kompliceret og variabelt og derfor er meget svært at forudsige ud over ret få dage og derfor er ret irrelevant, når vi taler om klimaforandringer. Folk i almindelighed forstår sjældent dette, men når det er rigtigt varm, hvor de bor, så tror de mere på de meget omtalte klimaforandringen, som så bliver et hot emne i medierne, hvis journalister ofte er ganske uoplyste. Der findes dog videnskabsmedier, der behandler emnet ret seriøst og også enkelte aviser (fx Washington Post).\n#29 bjarne hellemann 28. juli 2018 - 16:59\nOK, der er jo stadig en del sommer tilbage, så det er sikkert lidt for tidligt at opgøre regnebrættet for sommeren 2018(?); og så er jeg heller ikke helt sikker på, om GISS endnu har haft tid til at justere de omtalte varmerekorder? Måske er de slet ikke længere rekorder(?), jf. dette eksempel:\nHvad er pointen, når du taler om justering af varmerekorder. Foregår der noget ufint, eller hvad?\nDen måde man bruger rådata på, tolker om du vil, forandrer sig sig ved ny viden og analysemetoder.\nMen måske har du ret i det, jeg fornemmer at du implicit siger, men omhyggeligt undgår at sige eksplicit: De ved ingenting/ de tager fejl - eller snyder måske ligefrem? Hvad jeg har svært ved at forstå er dine motiver. Men igen; hvad er din pointe?\n#30 Jens Olsen 28. juli 2018 - 17:21\nJa, hvis debattøren holder en "saglig" og "fornuftig" tone, så skal man selv finde kammertonen frem, uanset om det er vrøvl, irrellevant eller manipulerende cherry picking og whataboutism, der fremføres.\nDer må være et tidspunkt hvor man når et punkt, hvor man bare kan afvise ting som rent vås. Det kan jo ikke være sådan, at vi f.eks. skal bruge tid på at redegøre hvorfor vi mener at fladjordstilhængernes argumenter fejler. Visse ting må kunne afvises umiddelbart.\n#31 Bjarne Bisballe 28. juli 2018 - 17:22\nRe: Ny 'blokering'?\nJa, det fremgår jo ikke, om det er mere eller mindre afsmeltning som har den virkning (temperaturforskellen) Derfor spørger jeg. Hvis det er underforstået, at der menes 'større' afsmeltning, falder ræsonnementet til jorden, da der pt. er mindre afsmeltning end set gennem flere år.\nHvis der tænkes på havis, er den stort set som den plejer at være. Smeltning fra maj, tilfrysning igen fra september, rytmen, der ikke er anderledes end den altid har været. Hvis der derimod tænkes på ferskvandstilstrømningen fra Grønlands indlandsis, er den jo bare en uvæsentlig lille bitte dråbe i det store saltvandshav, hvis overflade oven i købet næsten hele tiden piskes igennem af storme og bølger. Den smule ferskvand der langsomt flyder ud er ikke sporbar, når den er ude af fjordene. Den årlige afsmeltningsdråbe er kun en syvmilliontedel af havvolumen. 'Kan bevirke' , 'kunne være' og syv led i en lang årsagskæde. Det lyder noget spekulativt især hvis udgangspunktet er forkert.\n#32 Hans Henrik Hansen 28. juli 2018 - 17:31\nDet lyder noget spekulativt især hvis udgangspunktet er forkert\n- jep, og hvis/når analysen/'forklaringen' først etableres 'ad hoc'/'post festum'...in casu når sommeren i en region er blevet usædvanlig! :)\n#33 Hans Henrik Hansen 28. juli 2018 - 17:39\nDe ved ingenting/ de tager fejl - eller snyder måske ligefrem? Hvad jeg har svært ved at forstå er dine motiver. Men igen; hvad er din pointe?\n- det kan jo påkalde sig vor undren, at justeringerne næsten altid gør fortiden (længere tilbage på tidsskalaen) koldere og vor umiddelbare fortid varmere...syn's du ikke? ;)\n(Selvom jan 1915 åbenbart er 'nået tilbage til udgangspunktet siden 2015).\n#34 bjarne hellemann 28. juli 2018 - 18:09\nRe Hvorfor ingen varmerekord\ndet kan jo påkalde sig vor undren, at justeringerne næsten altid gør fortiden (længere tilbage på tidsskalaen) koldere og vor umiddelbare fortid varmere...syn's du ikke? ;)<\n#35 Kristian P Larsen 28. juli 2018 - 18:45\nHøjt CO2 niveau hænger altid sammen med høj temperatur!\nSå vidt jeg forstår skulle istiderne være styret af Milankovitch cyklene, så hvorfor er CO2 niveauet egentlig højere når det bliver varmere?\n#36 bjarne hellemann 28. juli 2018 - 19:41\nRe : Iskerneboringer\nSå vidt jeg forstår skulle istiderne være styret af Milankovitch cyklene, så hvorfor er CO2 niveauet egentlig højere når det bliver varmere?< Kristian P Larsen\nKort forklaring fra Sceptical Scientist: When the Earth comes out of an ice age, the warming is not initiated by CO2 but by changes in the Earth's orbit. The warming causes the oceans to release CO2. The CO2 amplifies the warming and mixes through the atmosphere, spreading warming throughout the planet. So CO2 causes warming AND rising temperature causes CO2 rise. Overall, about 90% of the global warming occurs after the CO2 increase.\nForveksl nu endelig ikke Sceptical Scientist med Climate Sceptics varianter, fx Climate4you, som bestyres af professor Humlum fra Norge. Han bliver med god grund ignoreret af stort set alle seriøse forskere inden for feltet og dermed også af IPCC.\n#37 Lars Buhrkall 28. juli 2018 - 21:31\nHHH, har du nogen som helst anden dokumentation for den påstand end den samme fortærskede og til ulidelighed gentagede kurve fra Ole Humlum, som cherry-picker én bestemt måned fra ét bestemt år, og sammenligner med samme måned i et andet bestemt år - og derudover snyder med grafikken så forskellen ser overdrevent voldsom ud?\n#38 Jan Nøhr Pedersen 29. juli 2018 - 07:01\njorden eller de andre planter.\nJeg viste godt at jorden har en biofære, men at den ligefrem er en plante, det var alligevel nyt.\n#39 Per A. Hansen 29. juli 2018 - 10:09\nHeller ikke på Venus???Jorden og månen har samme gennemsnitlige afstand til solen. Har de samme temperatur???\nVenus ligger nærmere Solen. CO2s drivhuseffekt er som nævnt logaritmisk aftagende, når atmosfæren er mættet bliver det ikke varmere! Vanddamp er absolut den mest affektive drivhusgas, ikke hverken metan eller kuldioxid. Der er ikke vanddamp på hverken Venus eller Månen. Det er korrekt at CO2s drivhuseffekt er stærkt aftagende med stigende indhold. En fordobling af CO2-indholdet vil ikke have den store effekt målt i Watt/kvm. Prøv bare selv at regne efter. Det er nok lidt dristigt at slutte, at det er den øgende drivhuseffekt, der er skyld i varmebølgen her i landet. Vedrørende drivhuseffekten og CO2-indholdet, så mener mange man kan nøjes med at skrive de samme eksempler af. Som Grundtvig sagde: "Handling er bedre end prædikener".\n#40 Per A. Hansen 29. juli 2018 - 10:12\nDet kunne skyldes, at de store oceaner ikke kan indeholde så megen CO2 når de opvarmes. At CO2s drivhuseffekt er stærkt aftagende med koncentrationen er en gammel viden. En fordobling af indholdet vil kun have en beskeden effekt der er mindre end de første 20 ppm! Regn gerne selv efter.\n#41 Niklas Meulengracht Madsen 29. juli 2018 - 10:37\nAtmosfære, drivhusgasser og fysik\nAtmosfære er et begræb inden for fysikken. \nEn planets temperatur er afhængig af flere faktorer\n1: Afstanden til solen (ting tættere på solen er varmere) 2: Hvor reflekterende planeten er (en planet bestående kun af spejlblanke overflader ville derfor være særdeles kold) 3. Planetens atmosfære (jo mere atmosfære, des varmere planet)\nEn planets temperatur kan beregnes ud fra hvor meget stråling (lys) den sender ud. \nKigger man på planeterne i solsystemet, er Merkur (planeten tættest på solen) gennemsnitstemperaturen +167 grader.  Kigger man på Venus (planeten der er 2. tættest på solen), er gennemsnitstemperaturen +464 grader. På trods af, at Venus er mere reflekterende end Merkur (og derfor burde Venus være koldere), , er Venus stadigvæk betydeligt varmere end Merkur. Årsagen hertil, er at Venus har en større atmosfære end Merkur. \nJorden har også en atmosfære. Udledning af drivhusgasser gør, at denne atmosfære bliver større, og Jorden bliver derfor varmere. \nDet er disse fysiske principper, de sidste 40 års klimaforskning bygger på.\n Dessler, Andrew (2016). Introduction to Modern Climate Change, 2nd Edition  https://en.wikipedia.org/wiki/Black-body_r...  https://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/fact...  http://astronomy.swin.edu.au/cosmos/A/Albedo  Der er meget debat om, præcis hvor meget varmere jorden bliver. F.eks. er Vanddamp (skyer) også en drivhusgas, om end dette alene ikke kan forklare alt den temperaturstigning vi ser nu.\n#42 Hans Henrik Hansen 29. juli 2018 - 10:47\n...har du nogen som helst anden dokumentation for den påstand end den samme fortærskede og til ulidelighed gentagede kurve fra Ole Humlum, som cherry-picker én bestemt måned fra ét bestemt år, og sammenligner med samme måned i et andet bestemt år\n-jeg forstår ikke 'fortærskede og til ulidelighed gentagede kurve'? Har du set den før, eller hur? Man plejer da forresten at hævde, at gentagelse fremmer forståelsen! ;)\nog derudover snyder med grafikken så forskellen ser overdrevent voldsom ud?\ndét forstår jeg så slet ikke! :) Ville du ha' haft abscisseskalaen 'strakt' eller ordinatskalaen 'krympet'? Og hvilken forskel skulle så dét iøvrigt gøre?? Essensen er vel, at temperaturforskellen mellem de to måneder (= januar 1915 og januar 85 år senere) i maj 2008 var angivet til 0,39 gr. C, omkring fem år senere var den (gradvis) 'krøbet' op til omkring 0,51 gr. C, for så i 2015 at blive 'rejusteret' til størrelseorden 0,47 gr. C. Disse værdier fremgår da (krystal)klart af grafen og de påførte data.\n#43 bjarne hellemann 29. juli 2018 - 18:27\nHHH>jeg forstår ikke 'fortærskede og til ulidelighed gentagede kurve'? Har du set den før, eller hur? Man plejer da forresten at hævde, at gentagelse fremmer forståelsen! ;)\nFra tidligere angående hvorfor man ikke bare kan sige at debattøren er bims, syg i hovedet eller evt. bare manipulerende og drillesyg:\n#44 Lars Christian Bach-Jensen 29. juli 2018 - 20:22\nRe: Og hvordan var det sidste sommer\nDa jeg havde meteorologi på Søværnets Officersskole, lærte vi om et fænomen der kaldes "den transatlantiske vippe" Kort fortalt er vejret på Grønland det modsatte af vores - varm sommer her = kold sommer der osv. Dette fænomen skyldes, at polarfrontens bølgelængde som oftest passer med afstanden til GL. Dvs. hvis der er en tunge af kølig luft over DK, vil der oftest være en tunge af varm luft over GK. Så det at GL har en kølig sommer, passer fint ind i normalbilledet. De havde også en varm sommer sidste år, hvor vores forår gik gnidningsfrit over i efterår. Mvh\n#45 Svend Ferdinandsen 29. juli 2018 - 20:26\nHvorfor betragtes Ole Humlum så negativt af nogle? Hans side climate4you er blot en samling af tilgængelige data, som vi andre ville have svært ved at finde og sammenstille. Der er megen god data på hans side, som man ellers skulle lede længe efter på alle mulige mærkelige steder. Men data og særligt historiske data er måske mistænkelige? Lidt ligesom Tony Heller, der altid kan finde beretninger om katastrofer, som slet ikke burde have indtruffet. Kurven over temperaturændringer af anomalien er ret unik. Det har krævet mange års indsamling af temperaturhistorikken, som han åbenbart startede i 2008. Det tog mig nogen tid at se lyset, men uden denne samling af anomalier kunne man ikke se hvad der skete. Hvis anomalien i år bliver højere, kan det ligesåvel skyldes at referencen for anomalien er blevet mindre. Det ses ikke uden en jævnlig indsamling af anomalier fra fortiden. Nutiden lader til at være rimeligt stabil, men fortiden ændrer sig hele tiden, og næsten altid i samme retning. Med hensyn til sandsynligheden for hedebølger, ville jeg gerne se en statistiker på banen, som kunne skille skæg fra snot via temperaturdata for Danmark. Månedlige eller sæsonmæssige temperaturer vil jo altid kunne variere mere end årsmiddelværdien eller klimanormalen.\n#46 Anders Jakobsen 29. juli 2018 - 20:40\nDa jeg havde meteorologi på Søværnets Officersskole, lærte vi om et fænomen der kaldes "den transatlantiske vippe" Kort fortalt er vejret på Grønland det modsatte af vores - varm sommer her = kold sommer der osv. Dette fænomen skyldes, at polarfrontens bølgelængde som oftest passer med afstanden til GL. Dvs. hvis der er en tunge af kølig luft over DK, vil der oftest være en tunge af varm luft over GK. Så det at GL har en kølig sommer, passer fint ind i normalbilledet. De havde også en varm sommer sidste år, hvor vores forår gik gnidningsfrit over i efterår.\nDet er der vist ingen der benægter er en faktor i år. Spørgsmålet er om der er noget mere der øger sandsynligheden for hedebølger, som er noget andet end bare "varme somre".\n#47 Bertel Johansen 29. juli 2018 - 21:11\nAlt for kort måleperiode\nHele den oprindelige artikel bygger (som sædvanligt) på en usædvanlig kort historik. Da klodens vejr geologisk set altid har gennemgået store skift, bør en artikel der forudser fremtiden bygge på en noget længere måleperiode/geologisk dataperiode.\nOg er der for resten ikke noget om, at det af iskærneboringerne fremgår, at det er noget usikkert hvad der kom først: CO2-stigningen eller temperaturstigningen ?\nFor resten viser Moesgaard Museum netop en udstilling om Sydskandinavien i rigtig gammel tid, og her har de på smukkeste vis visualiseret iskappens dramatiske afsmeltning fra hele det nordlige Europa og Skandinavien - uden at fortælle noget om stigende CO2-indhold i atmosfæren. !\nDen indlandsisnedsmeltning er jeg personligt rigtig glad for, og jeg tror at Grønlænderne også vil sætte pris på at få lidt mere grønt land og lidt mere landbrugsjord.\nSå som Poul Nyrup sagde som statsminister: Rolig nu...………...\n#48 Svend Ferdinandsen 29. juli 2018 - 22:34\nRe: Alt for kort måleperiode\nDet er ikke sikkert at de får mere land, for det smelter måske mere langs kysten, men da der åbenbart falder mere sne inde på landet, så flyder mere af det ud mod kysten. Giver GW mere sne på Grønland? Varmere luft kan indeholde mere vand, og temperaturen er stadig meget lav inde på iskappen, så mere snefald burde være resultatet. Det ses i år hvor iskappen har øget sit volumen betragteligt.\n#49 Michel Berggren 29. juli 2018 - 22:45\nTjah, hvis Christian P. Broe Petersen havde sagt at han ikke gav en meter for argumenterne eller sagde at argumenterne var stupide, så ville jeg ikke have været så sur.\nDet der irriterede mig var det ad hominem angreb som han brugte ved at antyde at en anden person var betalt af olieindustrien. Det er personlig tilsvining og forsøg på at degradere andre personers pålidelighed som jeg mener er fuldstændig utilladeligt her på ing.dk.\nArgt vrøvl eller intelligente forsøg på manipulation modstås bedst med fakta uanset hvilken side der producerer den slags.\n#50 Michel Berggren 29. juli 2018 - 22:49\nDet er sgu deprimerende at der her på ing.dk nu er 10 nødder der ikke mener at saglige og faktuelle argumenter er den rette vej at gå.\n#51 Michel Berggren 29. juli 2018 - 23:42\nDer vil jeg nu bruge jorden som et væsentlig mere relevant eksempel - uden drivhuseffekt ville vores planet have været en isklump ;-)\nVenus, guderne må vide hvordan den har nået den temperatur den har, men det har ikke været på nogen måder sammenligneligt med jordens.\n#52 Torbjørn Søndergaard 30. juli 2018 - 08:23\nSom sagt.. Valgte Venus da det er det mest udtalte eksempel på drivhuseffekt, ikke på grund af evt sammenlignelighed med jordisk målestok.\n#53 bjarne hellemann 30. juli 2018 - 08:43\nCO2 og iskerneboringer\nBertel Johansen> Og er der for resten ikke noget om, at det af iskærneboringerne fremgår, at det er noget usikkert hvad der kom først: CO2-stigningen eller temperaturstigningen ?\nAngående "for kort måleperiode". De forandringer der er sket de sidste 50 år vedr. temperaturstigning og forøgning af CO2 i atmosføren er ikke set i mange tusind år og det er rimeligt at antage, at vi allerede nu får flere varmere somre og flere hedebølger (og oversvømmelser andre steder) og dette er denne sommer i nordeuropa måske et eksempel på. De fleste forskere værgrer sig stadig ved at udnævne enkelstående begivenheder som "bevis" og siger blot, at de vi ser nu, er det vi kan forvente os mere af i fremtiden i følge modellerne.\n#54 Bertel Johansen 30. juli 2018 - 09:55\nTak til Bjarne Hellemann for henvisninger. Dog: Jeg har for nogle år siden på Ku set NBI´s præsentation af kurver over CO2 og temperatur, målt ud af iskærneboringerne. Og ved den lejlighed var der en almindelig usikkerhed om hvad der kom først.\nOg i øvrigt: Jeg mener ikke at diverse modstillinger af "Sceptical Scientist" og "Climate4you," tjener noget formål. Derimod efterlyste jeg et længere perspektiv på data - før vi som ing.dk forudsiger vejret længere ud end TV´s vejrudsigter. F.eks. dokumenterer professor Johannes Krüger jo ret overbevisende, at der nok er meget andet på spil end CO2-niveau, i bogen: Klimamyten, et opgør med tidens CO2-panik.\nPersonligt kan jeg erindre 65 år tilbage, og kan ikke tilslutte mig hypoteserne om klimaforandringer i Danmark i den tid. Men i de sidste 50 år har alene befolkningstilvæksten på kloden betydet, at atmosfæren tilføres 1.750.000.000 tons CO2 pr. år fra disse. Så naturligvis sker der noget.\nOg for resten: I samme tidsrum er vandstanden i vores havne jo heller ikke steget/ændret sig mere end hvad den har gjort meget langt tilbage i tiden - og dette mest forårsaget af at DK jo stadig "tipper" så syd/sydvest synker og nord/nordøst stiger. Så intet nyt her heller - på trods af alle dommedagsprofetierne. Nå, ingen kender dagen i morgen, men historien er god at kloge sig på, og hvad angåe klima og geologi, skal og må datasamlingerne gå endog meget langt tilbage - før der forudsiges noget.\nEt at Ing.dk oppisket journalistisk hysteri tjene ringen formål, jo måske: bevillinger til de der tror på påstandene.\n#55 Thomas Pedersen 30. juli 2018 - 14:09\nCO2 absorberer (også) i bånd, hvor vanddamp ingen effekt har, som vist på denne figur.\nHer kan du lære mere om betydningen af CO2 og "Climate science" generelt.\n#56 Michel Berggren 30. juli 2018 - 22:50\nTjoh, problemet er bare at Venus atmosfære og dens temperatur nok mere skyldes planetens historie end drivhuseffekt.\n#57 Svend Ferdinandsen 31. juli 2018 - 00:38\nGennemsnit og maks.\n"Gennemsnitstemperaturen er steget næsten en grad de seneste årtier pga. drivhuseffekten – renset for de temperatursvingninger, Jorden under alle omstændigheder ville have gået igennem. Det betyder altså, at der skal lidt mindre udsving til, før vi rammer hedebølgekriterierne, nemlig hvor temperaturen overstiger 28 grader mere end tre dage i træk."\nHedebølger afhænger af maks-temperaturen, men den behøver ikke at ændre sig selvom gennemsnittet stiger. Det kan jo skyldes at min-temperaturen er øget.\n#58 Hans Henrik Hansen 31. juli 2018 - 09:25\nRe: Gennemsnit og maks.\nHedebølger afhænger af maks-temperaturen, men den behøver ikke at ændre sig selvom gennemsnittet stiger. Det kan jo skyldes at min-temperaturen er øget\n- præcis! Og var det forresten ikke netop 'milde(re) vintre', der for blot få år siden var det store AGW-skræmmebillede? (cf. "Vore børn(ebørn) kommer kun til at høre om sne!").\n#59 Michael Rangård 31. juli 2018 - 09:42\nHvordan kan det være præcist, når der snakkes med så meget uld i munden??? "behøver ikke" "kan jo skyldes"...\nEn mild vinter er ikke et bevis på at årets makstemperatur er hverken steget eller faldet, selv mange milde vintre er ikke et bevis... At man kan få det til at lyde som om at varmere vintre, varmere sommre og en stigende middeltemperatur er bevis på at der ikke bliver varmere, se det er en evne...\n#60 Kristian P Larsen 31. juli 2018 - 13:24\nDet er ændringer i frekvensen af de forskellige vejrtyper, der vil have den største indflydelse på de lokale gennemsnitstemperaturer, i forhold til de små +/- 1C, der tilskrives global opvarming. Men det kan let gå begge veje. Den nuværende vejrsituation, med blokeret vestenvind, kan jeg let forestille mig vil give isnende kulde om vinteren.\n#61 Svend Ferdinandsen 31. juli 2018 - 14:19\nJeg kan jo ikke komme med noget nagelfast, da der ikke var de nødvendige temperaturkurver med artiklen.\nOg så denne påstand uden sandsynliggørelse: "Gennemsnitstemperaturen er steget næsten en grad de seneste årtier pga. drivhuseffekten– renset for de temperatursvingninger, Jorden under alle omstændigheder ville have gået igennem."\nDet er vist ret epokegørende, hvis de kan vise hvad der er drivhuseffekt og hvad der er "naturlige" svingninger over blot de seneste årtier.\n#62 Niels Vestergaard Jespersen 31. juli 2018 - 15:38\nOg så denne påstand uden sandsynliggørelse: "Gennemsnitstemperaturen er steget næsten en grad de seneste årtier pga. drivhuseffekten– renset for de temperatursvingninger, Jorden under alle omstændigheder ville have gået igennem\nGennemsnitstemperaturen er slet ikke steget gennem de sidste 20 år. Borset fra en naturlig el Nino effekt i årene fra ca 2015 til 2016 med en ekstra lille spids i temperaturkurven om kring 2017-2018 er vi nu tilbage på niveauet fra ca år 1998-2000, hvor man så et plateau eller ganske svag afkøling af troposfærens gennemsnitstemperatur (hvor effekten af drivhusgasser skulle vise sig rigtigt tydeligt!). De kommende spår man faldende temperaturer da solen nu er inde i en cyklus med megt lidt solaktivitet, noget man ved forøger skydækket af lavtligeende kølende skyer og dermed afkølingen af jorden . Opfører solen sig som forventet af mange solforskere står vi overfor an drastisk ændring i verdens opfattelse af CO2 og andre drivhusgassers indflydelse, som jo slet ikke ses i målinger vs. IPCCs modelforudsigelseer. Her har man antaget en relation mellem CO2 og opvarmning som skyder totalkt over målet - uden at man vil prøve at se på andre forklaringer. Politiseret videnskab for naive sjæle der gerne vil gøre det bedste for jordkloden og klimaet...\nSe måleresultater på siden\nwww.climate4you.com under menuen Global og her igen undermenuen Class 1 temperatures for troposfæren fra NASA satellitmålinger formidlet af UAH (University of Alabama, Huntsville)\nHvorfor i al verden er denne artikel udgivet - "før den blev peer-reviewed" - og hvem er egentlig dennne organisation som laver den slags propagandamateriale?. Det er jo ganske få folk fra ikke særligt mange institutioner, som omtales på hjemmesiden. Jeg ser ikke noget der ligner en objektiv formidlingsindsats. Det afsløres jo næsten også af omtalen, hvpor man snakker om at formålet med denne institution er at fremme viden om aktuelle hændelser. Alle ved at man ikke kan sige noget om de ting man referer til før man har data fra lange forløb over mange årtier. At man så vil "informere om aktuelle" fænomener viser jo bare at man er ude på propagandaoverdrevet.\n#63 Flemming Ulbjerg 31. juli 2018 - 15:56\nGennemsnitstemperaturen er slet ikke steget gennem de sidste 20 år\nSe data fra NASA. Og bedøm selv.\n#64 bjarne hellemann 31. juli 2018 - 20:07\nDe seneste indlæg fra HHH og NVJ slår det fast én gang for alle. Det store flertal af forskere, fx fra NASA og andre store organisationer i EU og Asien og deres medløbere tager enten fejl eller har rottet sig sammen i en sammensværgelse! Det kan man jo også tydeligt se i den kurve Flemming refererer til. Den går helt lige ud, hvis man ikke er forudindtaget\n#65 bjarne hellemann 31. juli 2018 - 20:37\nTo sum up, every component of the Earth's climate has continued to warm since 1998. The myth of no warming during that time was based on the satellite record of atmospheric temperatures, which now shows warming. Surface and ocean temperatures have risen, as have sea levels, while ice has melted, spring is starting earlier, and so on. 2015 was hotter than 2010, which was hotter than 2005, which was hotter than 1998. A monster El Niño event made 1998 relatively hot at the surface and in the atmosphere, but Earth has continued warming rapidly over the past 18 years.\nFra Sceptical Science ang. myten om at det ikke er blevet varmere siden 1998. Læs om sitet i wikip. Det bygger på peer rev. artikler, skrevet af forskere indenfor relevante felter.\n#66 Bjarne Bisballe 31. juli 2018 - 21:06\nGennemsnit, hvad er det?\n1m3 15gr luft blandes med 1m3 25gr luft og man får 2m3 20gr luft, ikke sandt? Men nej, hvis 15gr luften er fugtig indeholder den mere energi end 25 gr luften, hvis den er tør. En hx - mollier tabel viser det. En global temperatur er en uspecificeret størrelse. Der skal regnes med energi ophobet i atmosfæren/havet i stedet. Har jeg ret? Ingeniører ved sådan noget.\n#67 Svend Ferdinandsen 31. juli 2018 - 22:37\nRe: Gennemsnit, hvad er det?\nDer skal regnes med energi ophobet i atmosfæren/havet i stedet. Har jeg ret? Ingeniører ved sådan noget.\nDu har til en vis grad ret, men sig det ikke til bestyrerne af temperaturserierne. De finder bare på nye måder at regne det ud på. De har allerede prøvet med det såkaldte heat index. Med "til en vis grad" mener jeg at absolut energi er værdiløs, den skal udveksles for at udløse det eventuelle potentiale, ligesom for enhver varmemaskine kræves to temperaturer før der sker noget. Skyer er en væsentlig del til frembringelse af voldsommere vejr. Vi har den sidste uge eller to haft høje temperaturer og en ubehagelig luftfugtighed, men uden voldsomt vejr, selvom energiindholdet må være højt. Der har simpelthen manglet kold luft til at starte processen. Vi kan så diskutere til dommedag om det er den varme luft eller den kolde luft der er årsag.\n#68 Poul-Henning Kamp 1. august 2018 - 00:10 Blogger\nEn global temperatur er en uspecificeret størrelse\nKun hvis man undlader at specificere den ?\nI praksis er biosfæren så tæt på vands trippelpunkt og der er så meget af vandet at måleusikkerheden gør det meningsfyldt bare at tage den gennemsnitlige temperatur af hele atmosfæren og/eller hele verdenshavet + de største indsøer.\nMen det er vigtigt at forstå at det primært er noget man før for at kunne lave en formidlingsvenlig kurve, som er så simpel at det kun en lille håndfuld af de ca. 100000 læsere af Ing der ikke kan forstå den.\nDet egentlige videnskabelige arbejde der faktisk bringer os videre, følger hver klump luft og hver klump vand i noget der minder om et 10-12 dimensionalt regnestykke (X,Y,Z,vX,vY,vZ,m,p,T osv...) og regner på hvorledes de interagerer med hinanden og temmelig præcise matematiske modeller af alt muligt fra geologi til kvantemekanik.\nDet ægte output af den slags klimamodeller er tung kost at fordøje og derfor ser almindelige mennesker det aldrig, uanset hvor skrækindjagende "læsning" det end måtte være.\n#69 Bjarne Bisballe 1. august 2018 - 07:06\nOptaget af energi i havet er et godt mål for størrelsen på den globale opvarmning idet 93% af den globale opvarmning ender i havet\n20-30e22 joule er det blevet til siden 1970 og det i et jævnt forløb. Ud fra det kan man regne sig frem til hvor meget havvandet har varmeudvidet sig og dermed bliver havstigningerne et rimeligt godt mål for den globale opvarmning. Et gennemsnit fra tidevandsmålestationer verden over gennem mindst halvandet hundrede år, viser en jævn stigning på 1,7cm pr årti. Til den udregnede varmeudvidelse, som ligger på i størrelsesordenen 20000km3, skal så lægges de vandmassetab der er fra Indlandsisen o. l., idet 400km3 giver en havstigning på 1 mm.\nJeg ser ikke katastrofen fordi:\nHavene stiger jævnt og langsomt Grønlands indlandsis har det fint Artisk havis øger. Der var lavpunkt i 2012 Antarktis havis er stabil. Antarctis' ismasse er stabil.\n#70 bjarne hellemann 1. august 2018 - 08:19\nOptaget af energi i havet er et godt mål for størrelsen på den globale opvarmning idet 93% af den globale opvarmning ender i havet - - - Jeg ser ikke katastrofen fordi: Havene stiger jævnt og langsomt - - - <\nSå hvis havene stiger langsomt, så er konklusionen, at de andre konsekvenser af AGW kun øges jævnt og langsomt og at de (heller) ikke er problematiske??\nMåske var det en lignende smart logik, der gjorde at frøen blev siddende i vandet, der jævnt og langsom blev varmere. :()\n#71 Bertel Johansen 1. august 2018 - 10:25\nDer findes ikke noget udgangspunkt at måle fra\nman kan vel ikke seriøst tale om havstigninger uden også at medtage landhævninger og landsænkninger der hidrørende fra tektonikken ?\nPrincipielt kan al fast stof på kloden jo synke i havet, og vandet lægge sig ovenpå, hvorefter kun dyr og planter der udelukkende lever og formerer sig i saltvand, vil være tilbage. (- og måske hollænderne, de har jo taget sagen i egen hånd).\nAl måling af havniveau er og bliver særdeles usikkert, alene af den grund, at der ikke findes, og aldrig vil kunne findes, et stabilt og varigt udgangspunkt at måle fra.\n#72 Bjarne Bisballe 1. august 2018 - 13:58\nDe andre konsekvenser debatterer jeg gerne. Oplist i første omgang tre stk.\n#73 Poul-Henning Kamp 1. august 2018 - 14:11 Blogger\nRe: Der findes ikke noget udgangspunkt at måle fra\nSatelitter kan meget præcist måle overfladens højde over jordens tyngdepunkt: Satelittens omløbshastighed giver højden over tyngdepunktet, afstanden til overfladen kan måles med radar og/eller lidar.\nForudsat man måler hele overfaldens højde, falder næsten alle geofysiske fejlkilder ud af sig selv.\nDet har man gjort siden starten af 1990'erne, først med TOPEX/Poseidon og senere Jason 1 & 2 og resultatet er at havoverfladen stiger med 3.2(±0.4) mm/år, primært på grund af den termiske expansion:\n#74 kenneth krabat 1. august 2018 - 14:18\nFrem for at slå hinanden med jeres respektive religioner, var det så ikke nemmere at angive sit gamblerniveau, og dermed sin villighed til at være i dialog?!\nNogen mener, at X kan gå galt,\nog vi handler på advarslen, og hvis X sker, får vi vores investering hjem\nog vi handler på advarslen, og hvis X IKKE sker, har vi spildt lidt tid og penge på at være sikre\nog vi handler IKKE på advarslen, og hvis X sker, så har vi i det mindste ikke mistet tid og penge\nog vi handler IKKE på advarslen, og hvis X IKKE sker, så har vi jo ikke mistet noget som helst\n#75 Bjarne Bisballe 1. august 2018 - 14:22\n"Al måling af havniveau er og bliver særdeles usikkert", deri har du ret, men for os mennesker er havniveauet i forhold til kystliniene det væsentlige og der har man godt styr på hvor land synker og løfter sig, derfor er tidevandsmålinger, hvor man kompenserer med den viden man har om dette emne de væsentlige, dvs måling på kyster med målestokke er måden at gøre det på. Med satellit finmåler man tyngdekraften over hvert punkt på jorden for at bestemme havniveauet, men da jordens tyngdepunkt og centrum er udefinerbart og altid skiftende, bliver de målinger ikke umiddelbart tilfredsstillende. - hvor høj er Mount Everest? I forhold til hvad? Oceaner har både bakker og dale. Søg på ordet 'geoiden' Husker dig fra KU?\n#76 bjarne hellemann 1. august 2018 - 15:29\nDu er vist kommet på et forkert debatforum, hvis du mener, at faktabaseret og evidensbaseret videnskabelig virksomhed (teori og praksis) er religion. Måske forstår du ikke engang begreberne, men der er en vigtig faktuel logisk brist i din egen opremsning: "vi handler IKKE på advarslen, og hvis X sker, så har vi i det mindste ikke mistet tid og penge". Som manden sagde, da huset brændte ned; Nå, men jeg har i det mindste ikke spildt penge på en forsikring.\nMen tak for et nytænkende indlæg.\n#77 bjarne hellemann 1. august 2018 - 15:41\nBjarne Bisballe >Med satellit finmåler man tyngdekraften over hvert punkt på jorden for at bestemme havniveauet, men da jordens tyngdepunkt og centrum er udefinerbart og altid skiftende, bliver de målinger ikke umiddelbart tilfredsstillende.<\nNej, man måler afstanden mellem tyngdepunktet og havoverfladen, som PHK beskriver ovenfor. At tyngdepunktet er udefinertbart og altid skiftende, lyder foruroligende. Hvilke fysiske processer foranlediger dette? Er der en geofysiker til stede!!?\n#78 Bjarne Bisballe 1. august 2018 - 15:48\nhttps://climate.nasa.gov/vital-signs/sea-l... Her gives to tal for havstigning, målt med satellit og tidevandsmålinger. I nogle år efter 1993 måler de det samme, men kommer til forskelligt resultat. Måler man mig med et målebånd med autoriseret afstand mellem stregerne finder man at jeg er 178cm høj. Måler man mig senere med et andet målebånd og får 182 cm, må det andet målebånd siges at være unøjagtigt. Jeg holder på 1,7 cm pr tiår\n#79 Bjarne Bisballe 1. august 2018 - 16:02\n"At tyngdepunktet er udefinertbart og altid skiftende, lyder foruroligende. Hvilke fysiske processer foranlediger dette?"\nPladetektonik, jordskælv, vulkanudbrud, magmaforskubbelser i det nogen kalder magmahavet, højtryk laver buler i havet, månens varierende træk i jorden, tidevandsforskydninger, storme, der flytter vandmasser.\n#80 bjarne hellemann 1. august 2018 - 16:55\nAngående havstigning: De to grafer er ikke i konflikt. At se dette kræver blot at man er i stand til at abstrahere fra, at graferne dækker forskellige perioder og dermed har forskellige udgangspunkter og målestokke. Men de overlapper fint fra 93. Hvis de ikke var nogenlunde samstemmende, tror du så NASA ville vise dem, uden at kommentere det? Så hvad er dit problem?\nAngående tyngdepunkt: Tror du ikke at man har medtaget de relevante af de forhold du nævner i databehandlingen? Ved at måle gentagne gange udlignes de forskelle der måtte være. Jordens kerne er massiv i forhold til de ydre lag, så jeg tvivler på, at selv de største jordskælv eller vulkanudbrud er relevante. Om et mindre stykke havbund løftes op eller ned, flytter ikke tyngdepunktet og som regel, når noget går op, så går noget andet ned.\nHvis du går ind på NASA's data, artikler og dokumentation, vil du opdage at de (og andre forskere) ikke er totale klamphuggere, hvilket du åbenbart går ud fra.\n#81 Bjarne Bisballe 1. august 2018 - 18:40\nFra http://www.climate4you.com Ventremenu Oceans ned til Sea level\nData from tide-gauges suggest an average global sea-level rise of 1-1.5 mm/yr, while the satellite-derived record suggest a rise of more than 3 mm/yr. The rather marked difference between the two data sets has still no broadly accepted explanation, but some of the difference is likely due to administrative changes introduced into the raw data obtained by satellites.\n#82 bjarne hellemann 1. august 2018 - 19:26\nDu forholder dig ikke til de argumenter, der tidligere er fremfør af mig og andre angående målinger. Fx: Angående havstigning: De to grafer er ikke i konflikt. At se dette kræver blot at man er i stand til at abstrahere fra, at graferne dækker forskellige perioder og dermed har forskellige udgangspunkter og målestokke. Men de overlapper fint fra 93. Hvis de ikke var nogenlunde samstemmende, tror du så NASA ville vise dem, uden at kommentere det? Så hvad er dit problem?\nDu svarer ikke og kører bare videre. Hvordan tolker du dine egne citater? Hvad er din pointe. Er du en troll der morer sig eller er du bare kontrær. De usikkerheder som dine citater refererer til, indgår i den videnskabelige debat, men de minder mig om old news (ikke fake news) fra debatten for ca. 10-12 år siden. Check sceptical science vedr. havstigninger.\nHumlum Humbugs climate4you består af cherry-picking og whataboutism, hvor mange detaljer kan være korrekt beskrevet, men på ingen måde rokker ved den almindelige konsensus.\n#83 Niels Vestergaard Jespersen 1. august 2018 - 20:46\nDe usikkerheder som dine citater refererer til, indgår i den videnskabelige debat, men de minder mig om old news (ikke fake news) fra debatten for ca. 10-12 år siden. Check sceptical science vedr. havstigninger\nTilsyneladende er der ikke mange nye argumenter.\nHar da mange af de samme argumenter.\nSpecielt er der jo de lokale havstigninger ved kysterne hvor tidevndsbøjer gennem århundreder viser noget helt andet end satellitmålinger.\nHer gælder naturligvis de veletablerede målinger som viser at havet hæver sig med ca 1 mm per år. Se f. eks. observationer fra Korsør, hvor man hverken har landhævning eller sænkning efter istiden. Samt andre bøjemålingee hvor man tager hensyn til lokal hævning/sænkning, som jo kendes ganske godt i f. eks Skandinavien .\n#84 Svend Ferdinandsen 1. august 2018 - 20:54\nDet man måler er egentlig volumen af havet, udtrykt i mm hævning. Det burde kaldes GMSV i stedet for GMSL. Først lægger man 0,3mm til om året, den såkaldte GIA, som vil øge volumen fordi man antager at havbunden synker det der svarer til 0,3mm om året. Man glemmer blot at havbunden ikke kan synke uden at landet må stige 3 gange så meget, og så passer det meget godt med de kystnære målinger. Holgate9 er nok den bedste vurdering af land versus hav (RMSL). Lokalt er denne side god: http://www.psmsl.org/data/obtaining/\n#85 Bjarne Bisballe 1. august 2018 - 21:03\n#86 Niels Vestergaard Jespersen 1. august 2018 - 22:09\nNej "fordi data fra"\n#87 Glenn Møller-Holst 30. maj 2019 - 19:31\nVarmere arktis og ekstremt vejr i central europa\nAlfred Wegener Institute, Helmholtz Centre for Polar and Marine Research. (2019, May 28). A warming Arctic produces weather extremes in our latitudes. ScienceDaily: Citat: "... The breakthrough came when the scientists combined their global climate model with a new machine learning algorithm on ozone chemistry. Using their new combo-model, they can now show that the jet stream's wavelike course in winter and subsequent extreme weather conditions cold air outbreaks in Central Europe and North America are the direct result of climate change. Their findings were released in the Nature online portal Scientific Reports on 28 May 2019. ..."


Virkningerne af løbende drikke alkohol - Mosolyorszag.com\nVirkningerne af løbende drikke alkohol\nMens nogle mennesker er i stand til at begrænse deres alkoholindtag til et par drinks på lejlighedsvis, drikker nogle mennesker konstant. Dem, der drikker store mængder alkohol åbne deres organer op til en bred vifte af sundhedsmæssige problemer, der ikke kan røbe sig oppe indtil senere i livet. På tidspunktet for forbrug synes det konsekvenserne er begrænset til at få drukket; de langsigtede virkninger, kan dog være langt mere alvorlig.\nNår du drikker konsekvent store mængder alkohol, øger du din risiko for at udvikle et alkoholmisbrug. Din krop bliver afhængige af alkohol til at fungere og stoppe kan resultere i alvorlige abstinenssymptomer. Nogle af de mest almindelige abstinenssymptomer omfatter angst, kramper og rystelser. Som alle former for afhængighed er alkoholafhængighed svært at stoppe, især hvis du ikke føler, at du har et problem. Jo længere en afhængighed af varer, større skaden er sket til kroppen. Din krop bliver brugt til alkohol og over tid, du har brug for mere for en konsekvent effekt, forårsager en nedadgående spiral.\nMens løbende drikke alkohol kan forringe din hjernefunktion, som du drikker, har denne type af sædvanlige drikke langsigtede virkninger, der findes længe efter enhver drikke er stoppet. Alkohol skader nerve forbindelserne i hjernen. Når disse nerve forbindelser er beskadiget, kan de ikke repareres. Dette reducerer din hjerne fungerer kapaciteter. Nogle af de mærkbare virkninger på din hjerne omfatter hukommelsestab og ændringer til din personlighed. Hjerneceller kan også blive beskadiget og dø. Når en hjerne celle dør, erstattes ikke.\nLæger advarer ofte gravide mod drikke, mens du er gravid. En kvindes stofskifte bremser, mens gravide at lade hendes krop til at fodre barnet ved at absorbere ekstra næringsstoffer fra den mad, hun spiser. Det betyder, at hendes system absorberer mere alkohol og dermed overgår mere til barnet. På grund af baby's lille størrelse, hans krop kan ikke behandle alkoholen, og kan mærke virkningerne af alkohol ved en meget lavere dosis. Brug af alkohol - især konstant brug--under graviditet kan resultere i farlige fødselsdefekter hos barnet, samt alkoholafhængighed.\nMange mennesker forbinder risikoen for visse kræftformer, såsom orale, halsen og spiserøret kræft, at vaner som rygning; kontinuerlig alkoholforbrug kan også øge risikoen for disse typer af kræft, især når den kombineres med rygning. Ligesom alkohol negativt påvirker din kognitive funktion, påvirker det også funktionen af dit immunforsvar. Ekstrem brug af alkohol kompromiser dit immunsystem over tid og øger din risiko for at udvikle sygdomme som kræft, at dit immunsystem kan normalt være i stand til at kæmpe.\nAlkohol absorberes hovedsageligt gennem din lever. Hvis du drikker alkohol hele tiden, øge du høj grad mængden af arbejde, som leveren skal gøre for at holde kroppen fri for giftstoffer. Dette sætter dig i en højere risiko for fordøjelsessystemet problemer, såsom leverkræft, skrumpelever og leverbetændelse. Alkohol kan også lægge pres på slimhinden i din mave og øvre tarmene, hvilket kan resultere i udvikling af sår, som er smertefulde, og kan give dig mange problemer med at spise.\nFolk, der indtager en masse alkohol er en øget risiko for at udvikle hjerteproblemer. Kontinuerlig alkoholforbrug øger din risiko for at udvikle forhøjet blodtryk, kongestiv hjerteinsufficiens, apopleksi og kardiomyopati, som er en svækkelse og udvidelse af hjertet. Disse sygdomme sætte dit liv i fare. Desuden har alkohol en negativ virkning på niveauet af dårlige kolesterol i blodet. For kvinder, kan disse virkninger ske på et mindre niveau af alkoholforbrug på grund af metabolismen forskelle mellem køn.\nHvilke virkninger får du når du drikker alkohol?\nSelvhjælp måder at stoppe med at drikke alkohol\nVirkningerne af alkohol på læring\nVirkningerne af Depakote & alkohol\nEfter virkningerne af alkohol på humør\nÅrsager & virkninger af Teenage drikke\n• Hvordan man planlægger for den første uge efter fødslen\n• Langsigtet pleje fordele for veteraner\n• Hvorfor er Seroquel gøre dig søvnig?\n• Tegn & symptomer på en svamp allergi\n• Bivirkninger af Lorazapam\n• 3 dages radise kost\n• Hvad er Hba1c Test?\n• Aromaterapi adfærdskodeks


Erhverv/Politik » DR-nedskæring betyder omfattende reduktioner i aktiviteterne » Bornholms Tidende\n16. MAR 2018 • 15:56 • ERHVERV/POLITIK\nRegeringens spareplan for DR vil betyde "omfattende reduktioner i DRs aktiviteter og væsentlige omprioriteringer", siger DRs bestyrelsesformand, Michael Christiansen, i pressemeddelelse.\nSpareplanen vil "få konsekvenser i en tid, hvor uafhængig, national journalistik er under pres fra internationale medier baseret på andre hensyn end uafhængig public service", mener bestyrelsesformanden.\n- Den politiske aftale omfatter en økonomisk ramme og en ny model for finansieringen, men DR afventer et medieforlig, før der kan siges noget konkret om, hvordan besparelser skal gennemføres, siger han.\n- DR har, som vi tidligere har givet udtryk for, stor forståelse for denne beslutning. Det er samtidig af største vigtighed, at fremtidige forhandlinger om DRs budgetter sker med respekt for armslængde mellem medier og politikere.\nSFs gruppeformand, Jacob Mark, kalder spareplanen for en "nedslagtning af DR", mens De Radikale er klar til at "kæmpe med næb og klør" for at undgå, at spareplanen bliver gennemført.\n17. JAN 2019 • 12:04 • ERHVERV/POLITIK\n17. JAN 2019 • 11:50 • ERHVERV/POLITIK\n15. JAN 2019 • 18:48 • ERHVERV/POLITIK\nPatrulje ved skole: Flere cyklister kørte uden lygter


NFL-knæene på højre side af historien 2019\nNFL-knæene på højre side af historien\nSpillere og trænere reagerer på præsident Trumps bemærkninger med et udtryk for solidaritet\nBaseball er normalt kendt som Amerikas tidsfordriv, men der er meget til (amerikansk) fodbold, der gør det mere væsentligt amerikansk. Den voldsomme kamp for at få yards hørevender tilbage til Amerikas fortid, fra det erobring af lande "fra hav til skinnende hav" til templingen i Vesten. Sporten er skræddersyet som en formidler af amerikansk kapitalisme; spil er cirka 3 timer lange, men der er kun 11 minutters faktisk spil, hvor reklamer udfylder en stor del af tiden derimellem. Thanksgiving fodboldkampe er ofte familietraditioner, mens Super Bowl er en ferie i sig selv. Udenlandske seere introduceret til fodbold er ofte forvirrede af patriotismens næsten propagandistiske undertoner under spil: fra sang af nasjonalsangen til den temmelig tilfældige ærbødighed af militæret under spil.\nDet er netop den tidligere handling, der har kastet fodbold ind i politiske kontroverser. Sidste år begyndte San Francisco 49ers quarterback Colin Kaepernick at knæle under nationalsangen i en demonstration af protest mod politiets brutalitet og racerettighed. Den respons, han modtog for dette og hans andre udsagn om racisme i Amerika, spejlede splittelserne i USA i dag: Kaepernick er blevet noget af en folkehelt for progressive og persona non grata for konservative. Kaepernick er i øjeblikket arbejdsløs, ikke underskrevet af nogen af ligaens 32 hold, et faktum, som mange mener skyldes hans outspokenness. Andre spillere er imidlertid begyndt at følge hans eksempel og knælede for hymnen.\nDette trak præsident Trumps ære. I en tale i Alabama lørdag sagde Trump, at den rigtige reaktion på en spiller, der knælede under hymnen, ville være at "få en sæson fra banen og fortælle ham, 'du er fyret!'"\nDette var ikke de samme irrationelle, hadefulde kløer, som vi er kommet til at forvente af Trump. Dette var kampagne Trump, og kommentarerne var meget overlagt. Efter kontinuerlige skuffelser fra den GOP-kontrollerede kongres, og Trumps baglokale med Demokraterne for et par uger siden, ville Trump give sin base et skud i armen. Hvilken bedre måde at gøre det for at forhindre dem, der taler om racisme, i navnet "beskytte flag".\nNFL-spillere og træner svarede venligt. Mere end 200 spillere knælede, andre besluttede at låse våben, og flere hold opholdt sig endda i deres omklædningsrum under hymnen.\nNFL-kommissær Roger Goodell frigav også en erklæring, hvor han erklærede Trumps "manglende respekt" til spillerne.\nBeslutningen om at tage stilling er ikke nødvendigvis let. Hold og spillere, især dem, der spiller i konservative områder, vil blive udsat for ild fra fans, hvoraf mange er konservative og muligvis sponsorer. Det kan hævdes, at dette er en lille pris for millionærspillere og ejere at betale, men enhver, der griber ind for at øge opmærksomheden, når de ikke behøver at fortjene ros.\nNFL fik denne ene ret (for en gangs skyld)\nDet var ikke nødvendigvis forventet, at ligaen ville tage denne holdning. Goodell havde nærmet sig Kaepernicks handlinger med kun en cool neutralitet og bestridt påstande om frysning ud af quarterbacken af ligaen.\nSelve NFL kan næppe beskrives som progressiv. Der er mange spillere og ejere, der er konservative. Tom Brady, den øverste quarterback i ligaen og noget af en national elskling, var en af Trumps tilhænger.\nGoodell og ejere har også ofte henvendt sig til kritik, der lobbede deres vej med krævende ligegyldighed. Tag for eksempel spillersikkerhed. Der er et voksende bevismateriale, der viser, at spillere modtager en foruroligende mængde af hovedskader, senest punkteret med nyheden om, at den tidligere stramme ende Aaron Hernandez, der begik selvmord i fængsel dømt for mord, havde kronisk traumatisk encephalopati (CTE). Ikke desto mindre er der ikke truffet nogen konkret handling fra ligaen for at begrænse hovedskader, undtagen for et par mindre regelændringer og nogle PR-annoncer. Det ville ikke være en strækning at sammenligne ligaens håndtering af spillernes sundhed med GOP-kongresmedlemmer og nationale sundhedsydelser; ingen af grupperne ser ud til at være meget interesserede i det respektive emne bortset fra, hvordan det påvirker dem økonomisk.\nPå søndag foretog ligaen imidlertid det rigtige opkald. Trump og hans familie fremsatte en vis mild kritik, men det betyder næppe noget. Ved at forene sig imod præsident Trumps kommentarer opnåede NFL to meget vigtige ting.\nFor det første stod de på højre side af et kritisk spørgsmål, der plagede landet og gav det en anden national platform, idet de tilladte spillerne frit at protestere mod racemæssig uretfærdighed. Ligaens popularitet hos konservative er især vigtig med henblik herpå. Mange konservative, indenfor komforten i deres respektive ekkokamre, benægter ofte eksistensen af racemæssig forskel i Amerika. Det vil blive meget sværere for sådanne individer at fortsætte med at begrave deres hoveder i sandet, hvis og når deres hold fortsætter med at minde dem om, at de tager fejl hver søndag.\nDer er en chance (dog små) for, at nogle af disse konservative seere bliver vrede nok på protesterne til at stoppe med at se på. Men hvis ligaen renser sin handling, er de klar til at vinde mindst én seer fra #Resistance for hver oprørt konservative, de mister.\nPatriotisme i æraen om højreekstremisme\nMed deres handlinger har NFL-spillere også udsendt en vigtig erklæring om arten af ægte patriotisme. Trumps base klager ofte over et tab af respekt for "flaget" og "Gud og land", især i Obama-årene (skønt deres visninger af konfødererede flag på en eller anden måde ikke synes at være med på listen over upatriotiske handlinger). De så Obamas spørgsmålstegn ved amerikansk hegemoni, hans respekt for resten af verden og hans kritik af selve USA som ligefremme uamerikanske. Mange blev trukket til Trump, der så ud til at give udtryk for en genoplivning af god gammeldags amerikansk patriotisme.\nImidlertid ser mærket "patriotisme", som Trump tilhængere foretrækker, ud til at vokse lavere af dagen. De ser ud til kun at være beroliget med, at Amerika stadig er det "bedste" og "freest" land i verden, på trods af hvad virkeligheden ("falske nyheder" i Trump-parlance) kan fortælle dem. De foretrækker at tale om "at beskytte forfatningen" frem for at faktisk læse den.\nDenne blinde avgudsdyrkelse af Trump har tjent til at gøre selve symbolerne på amerikansk patriotisme billigere. Når alt kommer til alt, på et tidspunkt, hvor Trump-administrationen eroderer individeres forfatningsmæssige rettigheder og effektivt forsøger at rive demokratiske institutioner fra hinanden, kunne man tilgives for ikke at forstå, hvad ”respektere flaget” virkelig betyder. Tilsyneladende er det alt, hvad der er nødvendigt for at blive betragtet som en "patriot" i Trumps Amerika, at nægte retten til at tale imod uretfærdighed af hensyn til en national hymne.\nNFL-spillere viste disse mennesker, og resten af landet, hvad det betyder at være en ægte amerikaner. Det indebærer, at man står op (eller knæer, alt efter hvad der er tilfældet), når principperne om lighed og frihed, som de grundlæggende fædre lovede os, ikke er opfyldt. Det involverer at følge traditionen med fredelig protest, som amerikanske helte har fremsat foran os - Dr. King, Rosa Parks, Muhammad Ali, John Carlos og Tommie Smith - for at afgive en erklæring mod fortsat samfundsmæssig uretfærdighed og kræve dens beslutning.\nDette er Amerika, som Trump-tilhængere har forladt. Handlinger som dem på søndag er nødvendige for at sikre, at et sådant Amerika varer.\nHvis du gerne vil hjælpe med at støtte projekter som disse, kan du overveje at hjælpe os med at finansiere vores drift ved at tilmelde os vores samfund\n$ 3 - Gør en forskel! Støtt uafhængig journalistik, få eksklusive stillinger og bliv et stiftende medlem af Rantt, Inc.\n$ 10 - Deltag i teamet! 24/7 adgang til Rantts #Newsroom on Slack. Her vil du være i stand til at opdage og tale med forfattere, redaktører og stiftere, når vi diskuterer nyheder og aktuelle begivenheder i realtid.\n$ 20 - Bliv offentliggjort! Arbejd en til en med din egen personlige Rantt Editor for at udvikle og skrive historier, som du gerne vil se, der er offentliggjort på vores site. Du kommer med historien, og vi sørger for, at den ikke er klar på kort tid!\n$ 100 - Bliv ekspert! Første gang forfatter? Intet problem. Du får et team af dine egne personlige Rantt-redaktører, der går linje for linje for at hjælpe dig med at finde din stemme og konstruere dine artikler. Vi sørger for, at dine artikler ikke kun er hårdt ramte, men vidtgående. Inkluderer alle ovenstående og træningswebinarer.\n$ 200 - Bliv en influencer! Vi har organisk vokset vores virksomheds Twitter-målgruppe til at nå ud til 3 millioner mennesker månedligt uden at bruge en krone. Vi garanterer, at vores metoder giver dig mindst 1.000 VIRKELIGE følgere om måneden! Vi går trin for trin og lærer dig, hvordan du vokser dit følgende. Inkluderer alt det ovenstående, træningswebinarer og adgang til en slap kanal med vores kreative team.\nSe vores Patreon for at se flere af vores tilbud.\nTak igen for alt. Vi elsker og værdsætter dig!\nBliv ved og abonnere på vores nyhedsbrev ved at følge os på Rantt\nFølg os på Twitter: @RanttNews\nBliv medlem af os på Facebook: / RanttNews\nJeg stoppede med at træne dagligt. Her er hvad der skete.Mainstreaming af Colin Kaepernicks protest var dens ødelæggelseEr det godt for dig at holde din åndedrag?"Smarter af ny tidsalder" - Hvem er vi, og hvad vi prøver at opnå?At vinde og miste det hele


Polterabend.dk - Keramik fad - Leg med ler - Alle - Danmarks fest og event portal Polterabend.dk\nDu er her: Forside » Landsdel (Alle) » Kategori (Keramik) » Aktivitet » Annonce\nKeramik fad - Leg med ler - Alle\n29 66 15 65\nGiv bruden et billede p� jeres venskab, og h�r de andres historier. Vi arbejder med jeres relationer til bruden. Alle deltager med at moddelere et billede p�, hvordan hver enkelt af jer kender bruden. Bidragene samles til en collage-dekoration p� et fad, jeg har drejet til jer.\nDet hyggelige professionelle keramikv�rksted under travbanetribunen ud til Charlottenlund skov og fort danner rammen om aktiviteten � Vi starter med et par �velser og ender med at lave fadet, der m�ske kommer til at st� i samtale k�kkenet frem til s�lvbrylluppet.\nGiv bruden et billede p� jeres venskab og h�r de andres historier � Der komme gode historier frem og det bliver altid sjovt, sp�ndende og kreativt udfordrende for hele holdet.\n�\tGode teknikker og professionelle materialer sikre et godt slutprodukt\n�\tVi arbejder med jeres relationer til bruden og alle l�rer hinanden at kende.\n�\tV�rkstedet kan rumme op til 25 deltager arbejder samtidigt\n�\t7 minutters gang Charlottenlund station - god parkering\n�\tI f�r 2 fade( hvis det ene revner) f�rdigt br�ndt efter 3 uger.\n�\tPRIS: 1500 kr./ 8 personer + 200 kr./ pr person derudover, inklusiv materialer og br�nding. Der kan naturligvis laves andre arrangementer, hvis i har mere lyst til at dekorere kopper eller modellere en skulptur. Tingene sker, n�r i er her og det er jer, der f�r det til at ske.\nTraverbane vej 12, 2920 Charlottenlund eller Brunevang 1, 2700 Br�nsh�j.\nBOOKING info og hjemmeside - scroll helt ned i bunden af annoncen og find det der. Eller ring p� mob: 29 66 15 65.\nChristian Bruun er udannet p� skolen for brugskunst, underviser p� pottemager uddannelsen og er j�vnligt ekstern vejleder p� Danmarks designskole Skole.\nTraverbanevej 12\t2929 Charlottenlund\tKontakt:\n29 66 15 65\twww.christianbruun.com\tchristian@christianbruun.com\tTip en ven


Night In Night Out tirsdag 5. marts - Byliv | www.urbankbh.dk\nUrban Kbh Forside Byliv Scene Stil Musik Mad & drikke Night In/Out Om UrbanKBH Cookie og privatlivspolitik Night In Night Out tirsdag 5. marts Photo: JOE KLAMAR Author: Simon Windfeld Møller 5. marts 2013, 06:00\nHvis du er ude i aften, kan du... … berede dig på de grønne blades genkomst. Den noget oversete Skovfestival synger på sidste vers, men finalen skal man ikke tage fejl af. Rundetårns udstillingssal lægger loft til festivalen, og denne tirsdag byder på hele to foredrag. Bisonen på Bornholm handler om et af Danmarks seneste naturgenopretningsprojekter, der har til formål at sørge for den europæiske bisons overlevelse. I modsætning til dens firbenede kammerat ulven skal bisonen nemlig hjælpes lidt på vej, før den igen er at finde på den frie vildtbane. Det hjælper Bornholms mægtige skov, Almindingen, med. Hør mere om det fra klokken 17.15. To timer senere er der oplæg og debat om naturskovene genudbredelse i Danmark. Vi har som national ambition at udbrede skovenes areal til 20 procent af vores cirka 43.000 kvadratkilometer. Kan det lade sig gøre, og ønsker vi det? Lyt og spørg med fra klokken 19.15.\n… se Årets Pressefotos i Den Sorte Diamant. Det tager en hundrededel af et sekund at tage et foto, men det kan tage et helt liv, før det rigtige motiv forsvinder fra hukommelsen igen. Nogle af de motiver finder du under Diamanten lige for tiden, for her kårede man i fredags årets modtagere af de danske pressefotografers fineste hæderspris. Der er alt fra splat i Syrien til klat hos swingerne. Hvis du er inde i aften, kan du... … lure lidt på nye udgaver af to velkendte medier. DR2 og Berlingske relancerede sig selv samme mandag i marts, og i dag kan du for alvor se, hvad der er nyt. Verdens ældste nulevende avis gør sig nu bemærket som fuldstændigt digitalt produkt, der hentes direkte til tabletten med alle store historier. En af nyskabelserne er Berlingske Aften, der ligger parat fra klokken 17.00, og samler op på dagens store historier. DR2 lover at være med på det sidste nye dagen lang, men heldigvis er der stadig plads til masser af baggrund. Morgenfladen kommer ikke til at konkurrere med min radio, men eftermiddagen og aftenen kunne godt med programmer som "DR2 Dagen" og "Sort arbejde". … gå Skat i bedene, og finde ud af om de har regnet rigtigt. Ligesom nærværende skribent har du sikkert også tjekket, om du skal have penge tilbage i skat. For nogle er det et lotteri, der trækkes i livets store tombola. Sådan er det i virkeligheden ikke, når vi bor i et land, hvor vi betaler kildeskat. Hvis det der med tal er en smule svært, så er der hjælp at hente. Slut med at blive forpustet over division og multiplikation. Lige her.


Apartment Sevid 4287c i Sevid til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 161 ejendomme i Sevid.\nSevid, Sevid, Kroatien - Super placering - Se på kort\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Sevid, så er Apartment Sevid 4287c det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment Sevid 4287c tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, familieværelse.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Apartment Sevid 4287c et fremragende valg, når du er i Sevid.\nRabat på Apartment Sevid 4287c


Gymshark rabatkode » Få 100 kr. rabatkode i 2022\nGymshark rabatkode 2022\nGyldige Gymshark koder hos Jyllands-Posten\nSpar 100,- på ordre over 1000,- med eksklusiv Gymshark rabatkode\nUnik95 Benyttet denne uge\nFå 50,- rabat på hele din ordre med vores Gymshark kode\nMindstebeløb: 800 kr.\nUdløber om 3 dage 114 Benyttet denne uge\nKøb Gymshark Seamless kollektionen fra 400,-\nGymshark har op til 50% på udvalgte accessories\nKøb alt til løb hos Gymshark fra 175,-\nGymshark har 30 dages fri retur\nFind masser af løbetøj fra 200,- hos Gymshark\nGymshark giver altid gratis fragt på din ordre over 550,-\nShop essentials fra 100,- hos Gymshark\nSpar ekstra 20% på udvalgte varer med en Gymshark rabatkode\nCyber Monday - Spar 20% ekstra på udvalgte vare med en Gymshark rabatkode\nGymshark sale! Spar op til 70% på din ordre\nBlack Friday er startet hos Gymshark med rabatter op til hele 70%\nBlack Week - Spar 20% ekstra på udvalgte varer med Gymshark rabatkode\nSpar nemt 30% på et hav af kvinde produkter hos GymShark\nOp til 50 % rabat på udvalgte styles\nShop Gymshark must-haves til ham fra 100,-\nPopulære Gymshark rabatkoder på Jyllands Posten\nSpar 100,- på ordre over 1000,- med eksklusiv Gymshark rabatkode 100 kr. rabatkode 06/07/2022\nFå 50,- rabat på hele din ordre med vores Gymshark kode 50 kr. rabatkode 06/07/2022\nFå nu 10% studierabat med denne Gymshark rabatkode 10% rabatkode 20/01/2022\nKøb Gymshark Seamless kollektionen fra 400,- Fra 400 kr. 04/03/2022\nFå de seneste nyheder fra Gymshark\nGå ikke glip af de bedste kampagner på Gymshark\nBrug en Gymshark rabatkode i 2022!\nGymshark rabatkoder her på siden er for alle. Du behøver derfor ikke frygte for en række særlige betingelser eller gebyrer, men i stedet kan du benytte dig af alle de rabatter og tilbud, som du finder her på siden, kvit og frit. Du skal blot kopiere den repsektive kode, og så sørger vi for at sende dig videre til Gymsharks hjemmeside. Du skal dog være opmærksom på, at der kan være visse betingelser for anvendelse af en rabatkode, såsom et minimumsbeløb på din ordre.\nTilmeld dig nyhedsbrevet her på siden og få ugentlige opdateringer direkte til din e-mail. Her vil du høre meget mere om de mest opdaterede rabatkoder for Gymshark, som hjælper dig med at spare penge på en lang række produkter fra det kvalitetsbevidste brand. Tilmeld dig gratis og hold dig opdateret på de bedste Gymshark tilbud.\nDette har folk spurgt mest om..\nJa, gode nyheder! Hvis du er studerende, vil du modtage en Gymshark student code via Student Beans. Du får op til 10% rabat på en hel ordre. Få rabatkode i dag, og spar mere.\nKan jeg vælge at betale for mit køb efter 30 dage?\nNår du handler hos Gymshark, kan du vælge at betale med Klarna, hvilket giver dig mulighed for at betale din ordre senere. Du kan anvende Klarna ganske gratis, og du skal først betale for din ordre efter 30 dage.\nDu slipper helt for at betale fragt hos Gymshark, når bestiller for mere end 550 kr. Dette gælder levering til din nærmeste pakkeboks. Kunne du tænke dig at få leveret til din hoveddør, så koster dette kun 40 kr.\nSpar op til 30% i herrekategorien hos Gymshark\nGymshark giver dig somme tider op til 30% rabat på alle varer til herrer. Dette gælder enten for et valgt sortiment eller varer. Oftest sker dette i ferier eller specielle shoppingdage online.\nHvad kan jeg købe hos Gymshark?\nHos Gymshark finder du et stort udvalg af sportstøj i høj kvalitet. Du finder en masse styles til forskellige formål. Du kan blandt andet shoppe løbetights, shorts, bh'er, toppe og hoodies.


rausol.bedstekone.com Sadan ansoger du Skinnende plet på penis\nKønsrelateret Psoriasis: Symptomer Og Behandling (rausol.bedstekone.com ) Behandling af svamp på penis. Her kan plet læse mere om symptomerne på penissvamp og årsagerne til, at man får det. Du kan også blive klogere på, hvordan det kan behandles. Svamp på penis er en generende og ubehagelig lidelse. Svamp på penishoved er en svampeinfektion, og i lighed skinnende svamp alle andre steder er symptomer som hævelse, svie, kløe og ømhed meget almindelige. Svamp på penis begynder typisk med et rødt og kløende udslæt, der måske også svier og gør ondt. maj I starten kan peniskræft være svær at genkende som kræft, (phimosis); Udslæt – hvide pletter, røde, skællede pletter eller røde, fugtige pletter. 2. feb Udslæt på penis er forandringer i hud og underhud på penis Plasmacelle balanit - som regel en enkelt rød-orange plet på glans eller.\nSKINNENDE PLET PÅ PENIS Rødme, pletter, bump eller sår penis / glans\nSvamp på penis – Guide om behandling af penissvamp Skinnende plet på penis Opdatér din browser for at bruge sundhed.dk\nDet var fra hendes firmagaver far. Han og plet var blevet skilt nogle år tidligere. Både moderen og faderen var i nye parforhold, og Christine boede sammen med sin mor og dennes nye fyr. Faderen boede i den anden ende af landet, og det var ikke penis, han så sin datter. Han havde skinnende gift, før han gjorde Christines mor gravid. Forstadier er celleforandringer på penis, som kan blive til kræft, men ikke nødvendigvis gør det. Forstadierne begynder som brunlige eller røde pletter på penis. Svamp på penis er forholdsvis sjældent i forhold til skedesvamp. Ofte skyldes svamp på penis ubeskyttet samleje, hvor candida-svampen er overføres. Par der gerne vil sn Er en fyr på 19 så i kan bare skrive hvis det er så jeg frisk. Søg efter ord med lydlig lighed mellem sidste betonede vokaler. Find stavelsesrim. Forfatter: KLIK PÅ TITEL FOR AT LÆSE: Uploaded: Tema: Uddrag af novellen. Pandora. Kærestens kammerat. k + m + m. Jeg viftede afvisende, smilede forsikrende og rejste mig og greb et par tallerkner. lukke aps selskab Kræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler.\nI november I bemærket rød plet på min glans. Så med at jeg tog fluconazol mg i 2 uger hver anden dag, men så også deres er ingen meget forbedring. Svamp på penis er forholdsvis sjældent i forhold til skedesvamp. Ofte skyldes svamp på penis ubeskyttet samleje, hvor candida-svampen er overføres. Det er ganske ubehageligt at lide af svamp på penis, og du bør derfor altid få behandling af svamp på penis. Se her, hvordan svamp kan behandles og. 4. sep Sidste af røde pletter eller pletter eller glans penis? der vises som en skinnende, fugtig, sammenflydende røde pletter på glans og indre blad. Er nu en hel del bekymring om, og skammer også ejer nogle til at gå til lægen. Jeg har siden et par dage, røde knopper på mig ryk, skinnende jeg en plet i et stykke tid skinnende gøre det uden kondom, jeg er mindreårige, og de kløende røde knopper meget godt. Jeg har en plet callus kant lige under mig ryk, for det meste på ryggen for mig. Ingen smerter, ingen penis ikke at genere.\nDet er ganske ubehageligt at lide af svamp på penis, og du bør derfor altid få behandling af svamp på penis. Se her, hvordan svamp kan behandles og. 4. sep Sidste af røde pletter eller pletter eller glans penis? der vises som en skinnende, fugtig, sammenflydende røde pletter på glans og indre blad. Wegener rystede sin penis, stoppede den tilbage i bukserne og lynede op. Inde i skovens dyb flammede teknikernes projektører op, skinnende pletter splittet af.\nrød plet på glans og skinnende skin skinnende plet på penis\nI november I bemærket rød plet på min glans. Jeg tænkte Gør det vanskeligt at flytte forhuden over hovedet på penis (en tilstand kaldet paraphimosis). Hvis du har det, kan du mærke små, skinnende og glatte hvide pletter på huden. Læger ofte gøre en omskæring, som fjerner forhuden af penis. Derefter vil. Lav sclerosus er en sjælden hud tilstand, der normalt viser sig på dine kønsorganer eller analområder. Men det kan også påvirke dine overarme, torso og bryster. Tilstanden rammer for det meste voksne kvinder efter overgangsalderen. Men andre kan også få det.\nProdukter til behandling af svamp på penis, kan ses her. Svamp på penis opstår sjældent. Svampeinfektion candiadiasis skyldes en gærsvamp af arten candida. Infektionen er mindre udbredt end hos kvinder — i forhold til skedesvamp hos kvinder får har kun en brøkdel af mænd svamp på penis. Dog er det ikke usædvanligt, at mænd smittes ved samleje af en kvinde med skedesvamp. Det skinnende imidlertid ikke altid, at svamp på penis er seksuelt overført. Tilstanden kan opstå hos mænd, plet lever i cølibat. Svamp på penis\nSkinnende plet på penis uræmi symptomer\nLichen sclerosus: Hvad er disse pletter på mine kønsorganer? skinnende plet på penis\nDer er fuld knald på vandstrålerne. Jeg kunne selvfølgelig godt have hentet et, men det ville jeg nu heller ikke.\nMinna tog om den uden på underbukserne, og den fyldte bukserne ud. torben piechnik Psoriasis er en autoimmun hudsygdom, der er præget af hævede, røde, skællede pletter på hudområdet. Tilstanden kan forekomme overalt på kroppen, herunder kønsorganerne.\nOmvendt psoriasis er den mest almindelige type psoriasis, der findes i lyske- og kønsområdet. En person, der har omvendt psoriasis, vil normalt udvikle glatte, tørre og røde pletter på deres hud. Omvendt psoriasis er ofte mere smertefuld end andre typer af psoriasis, og områderne kan være ømme og kløende. Psoriasis af vulva har typisk et glat udseende og nonscaly rødme.\nDet er ganske ubehageligt at lide af svamp på penis, og du bør derfor altid få behandling af svamp på penis. Se her, hvordan svamp kan behandles og. 4. sep Sidste af røde pletter eller pletter eller glans penis? der vises som en skinnende, fugtig, sammenflydende røde pletter på glans og indre blad.\nPsoriasis på eller nær anus er rød, nonscaly og er almindelig tilbøjelig til kløe. Det kan også være med til at bære bomuldsundertøj i løbet af dagen og intet undertøj, når man sover om natten. Symptomerne omfatter irritation, smerter, brændende og rød hud udslæt.\nSkinnende plet på penis De er godartede og ingen behandling er nødvendig ud fra et medicinsk synspunkt, da det er helt harmløse hudlæsioner. Men andre kan også få det. Om Kræftens Bekæmpelse Formål, vedtægter, økonomi og organisation. Det er normalt smertefri og ikke kløende. Forstadier, der kan udvikle sig til peniskræft af typen planocellulært karcinom:\nPlain as it is, however, there is one thing that distinguishes PT-141 from the 4,000 years worth of recorded medicinal aphrodisiacs that precede it It actually works. And it s coming to a medicine cabinet near you.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Skinnende plet på penis rausol.bedstekone.com


Vi mødes udenfor Fredensborg Slotspark, herfra går vi ind i Fredensborg Slotspark. Her er brede stier, og et smukt terræn, som vi bevæger os rundt i. Vi standser jævnligt for at lave rolige øvelser for bevægelse og balance. Du får øvelser for led, bindevæv, balance, stabilitet, vejrtrækning, styrke, koordination og stræk. Jeg tilrettelægger øvelser og tempo alt efter behov. Vi har særligt fokus på fødder, ben, hofter og holdning - både for at træne og udfordre balancen, og for at træne basal gang-teknik. Vi laver også øvelser for overkrop og arme mens vi går, disse øvelser er også ment som inspiration til dine egne gåture.\nVi mødes ved Fredensborg Slotspark, på parkeringspladsen ved Rosingsvej nr. 3.\nParkeringspladsen ligger lige bagved Fredensborg bibliotek.\n21369 - Bevægelse og balance i det fri\nonsdag den 18.08.21 kl. 12:30 - 13:30\nVed Fredensborg Slotspark, Rosingsvej 3 , 3480 Fredensborg\nRosingsvej 3 , 3480 (P-pladsen ved Rosingsvej 3)


Har du styr på, hvordan du får den bedste lyd? - Mandens Univers\n1. april 2020 Gadgets\n[Denne artikel er betalt og udarbejdet i samarbejdet med de hjemmesider, der linkes til]\nDet er en tilbagevendende vittighed, at så snart en mand finder sammen med en kvinde, og de ønsker at skabe et nyt hjem sammen, så ryger højtalerne. Enten i kælderen eller helt ud. Vi kan godt blive enige om, at det er en synderlig skam?\nFor en godt anlæg og gode højtalere er alfa og omega, når man lytter til musik. Og det er da en pine at lytte til en tung bas, en insisterende hi-hat eller en lækker vokal, hvis man kun kan lytte til det gennem en sløj højtaler. I denne artikel ser vi derfor nærmere på, hvordan du får den bedste lyd.\nDet er naturligvis forskelligt fra person til person, hvad der er godt anlæg for dem. Nogle prioriterer designet utroligt højt, mens andre udelukkende fokuserer på lyden. Men én ting er sikkert. Anlægget skal passe til det rum, det skal stå i.\nSkal du udfylde et lokale på 100 kvadratmeter med lækker lyd, nytter det ikke at gå efter et lille anlæg med to miniaturehøjtalere. Så skal der mere bund i foretagendet, ligesom du med fordel kan installere flere højtalere rundt omkring i lokalet.\nBor du derimod i en lille lejlighed, hvor man kan høre, når naboen hæver dej til morgenboller, så bør du måske vise hensyn og vælge et anlæg, der ikke er alt for kraftfuld, ligesom du ikke bør placere det ret op og ned ad væggen til deres soveværelse.\nGlem ikke et godt højtalerkabel\nHvis du har brugt tusindvis af kroner på et nyt anlæg med en lækker lydkvalitet, så må du ikke begynde at være nærig, når det kommer til de sidste detaljer. Hvilket højtalerkabel, du vælger, har nemlig betydning for lyden.\nOg hop for Guds skyld de almindelige strømledninger over, når du vil forbinde dine højtalere med anlægget. Det vil gå gevaldigt ud over lyden. Og så kan du investere i et nok så dyrt et anlæg og højtalere – lyden bliver stadig middelmådig.\nVælg en DAB-radio til det lille rum\nDet er ikke altid, man er på jagt efter et stort anlæg, der skal blæse hele hytten op. Den kan være, du er på jagt efter den lille tilføjelse til badeværelset eller køkkenet, som let kan flyttes rundt efter behov, og som ikke kræver forskellige installering af ledninger.\nI sådanne tilfælde er en DAB-radio en god investering. Den er lille, nem og praktisk. Og vælger du en DAB-radio med batteri, kan du tage den med på farten. Det giver en enorm fleksibilitet. Læs mere om hvordan du finder de bedste og billigste DAB-radioer i denne DAB-radio test.\nVi kommer ikke uden om, at udseendet spiller en rolle, når man skal finde det perfekte anlæg, højtalere eller radio. For designet skal gerne appellere til os, når det skal indgå i den øvrige indretning.\nSkal dit anlæg eksempelvis stå op ad en sort væg på en sort reol, så bør du gå efter et stort anlæg, der falder i med det øvrige interiør. Sørg for at have fokus på detaljerne og husk at udskifte de hvide ledninger med sorte i samme ombæring.


Kilpi Treviso, cykeltrøje, herre, mørkegrå kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i den populære kategori Cykling. Du bliver ved købet også tildelt lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Kilpi Treviso, cykeltrøje, herre, mørkegrå i webshoppen AktivVinter.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du shoppe løs efter lækre varer, og der er det oplagte valg dette produkt. Købes der ind i online webshops kan priserne findes lavere end i butikker- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, er der bedre fordele, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter du har købt dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og det giver en god gennemsigtighed på priserne, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi - i dag handler vi online og det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n10 anmeldelser af Kilpi Treviso, cykeltrøje, herre, mørkegrå