Hvad er individuel Portfolio Management? – Finansiering\nIndividuel porteføljepleje refererer til den praksis, af de enkelte investorer, der søger professionel rådgivning at afgøre, hvilke investeringer der skal foretages som led i deres samlede portefølje. Investeringsselskaber tilbyder denne service for et gebyr til gavn for de mennesker, der måske ikke har den nødvendige erfaring til at konstruere en solid portefølje. Målene for individuel porteføljeforvaltning afhænger af investors behov og ønsker til den kapital, han eller hun har til at investere. Risikostyring er også en stor del af denne proces, som porteføljeforvaltere leder efter måder at tilbyde potentielle vækst til investorer uden at lægge for meget i deres kapital i fare.\nAlene omfang investeringsmuligheder rådighed for investorerne kan være for kompliceret for mange. Som en kendsgerning, kan selv erfarne investorer søge professionel hjælp, når konstruere deres investeringsportefølje, simpelthen på grund af, hvad der er på spil. Mange mennesker bruger investering som en måde at sikre sig selv og deres kære, ikke kun for den aktuelle tid, men også en tid i fremtiden, hvor indkomst kan være anderledes svært at opnå. Af alle disse grunde er god individuel porteføljepleje en service, der normalt er i høj efterspørgsel.\nEn del af grunden til, at individuel porteføljeforvaltning er nødvendigt, er at der er så mange investerings muligheder for folk er villige til at tage springet. Når mange mennesker tænker på at investere, de ofte automatisk tænker på markedet for aktier og obligationer. Men det er kun en del af billedet. Andre investerer i fast ejendom, kunst, råvarer og mange andre aktiver, der har potentiale til at vokse i værdi over tid. Porteføljemanagere kan hjælpe investorer navigere alle disse valg.\nInvestorerne har præcist kommunikere de ønsker de har for deres investeringskapital til individuel porteføljeforvaltning at blive en succes. Hvis en investor er på udkig for store gevinster på kort sigt, kan en porteføljeforvalter ønsker at opsøge lagre af virksomheder i øjeblikket undervurderet af markedet. På den anden side kan en investor ønsker at benytte investere til at bygge en rede æg til pensionering. I så fald kan en porteføljeforvalter få den investor, der er involveret i langsigtede finansielle instrumenter, såsom obligationer, der lover stabil indkomst.\nRisikostyring er også en stor del af individuel porteføljeforvaltning. Ingen investor ønsker at se sin kapital forsvinde, men forskellige investorer har forskellige komfort niveauer i forhold til den risiko, som de kan acceptere. Diversificering, som sker gennem investeringer i flere forskellige værdipapirer, spredt over hele investeringen landskabet, er en fælles metode til at mindske risikoen. Men risikoen aldrig helt kan elimineres fra at investere, således porteføljeforvaltere igen nødt til at forstå de ønsker deres kunder, når det kommer til risikoeksponering.\n← Hvad er en regnskabsmæssig Ratio?\nHvordan indsender jeg en arbejdsløshedskasse Claim? →


PRP-behandlingshår - Fyldigere hår med vampyrmetoden – Nordic Hair PRP-behandlingshår - Fyldigere hår med vampyrmetoden – Nordic Hair\nPRP (platelet rich plasma) er en effektiv behandling til både mænd og kvinder, der er tyndhårede eller er begyndt at tabe håret og ønsker, at deres hår skal begynde at vokse bedre.\nPRP-behandling til håret (også kaldet vampyrbehandling) stimulerer hårvæksten, hvilket betyder, at behandlingen virker pro- og retroaktivt mod hårtab.\nPRP-behandling til håret kan udføres på både hoved og skæg.\nNordic Hair Clinic er markedsleder inden for PRP i Sverige med det største antal gennemførte behandlinger. Vi har forfinet PRP-teknikken og har i dag rigtig gode resultater på de behandlinger, vi tilbyder. Vi tilbyder hårbehandling med PRP på alle vores klinikker.\nDu er velkommen til at bestille PRP til hår i Stockholm, Gøteborg eller Malmø!\nHvad er PRP hårbehandling?\nPRP er blodplader, der udvindes fra dit eget blodplasma. Blodplader er proteiner, der indeholder vækstfaktorer.\nNår blodplasma med vækstfaktorer sprøjtes ind i hovedbunden, stimuleres stamcellerne omkring hårsækken og får den til at udvide sig.\nHårsækken bliver så større og begynder at producere et stærkere hår, og hårvæksten øges.\nHvorfor skal du lave din PRP hårbehandling hos os?\nStor erfaring med PRP med over 40.000 udførte behandlinger\nMarkedsførende hårklinik indenfor PRP i Sverige\nRaffineret PRP-teknik for at give optimale resultater\nDer medfølger gratis konsultation inden behandlingen, samt gratis opfølgning\nVil du have en hårbehandling med PRP? Det hele starter med en konsultation!\nInden vi anbefaler, at du starter en hårbehandling med PRP, er det vigtigt at undersøge dit hår for at se, om behandlingen vil kunne give det forventede resultat. Først skal du udfylde en helbredserklæring.\nHvis du har begrænsninger, gennemgår vi dem. Vi diskuterer også, hvilken effekt de kan have på dit slutresultat, hvis du vælger at starte en PRP-behandling.\nHvad vi gør under en konsultation til PRP\nDe vækstfaktorer, der bruges til behandlingen, tages fra dit eget blod via en blodprøve. Dit blod centrifugeres og derefter fylder vi et antal sprøjter med plasma udvundet af blodet. Plasmaet sprøjtes derefter overfladisk ind i din hovedbund.\nHårsækkene vokser fire til seks millimeter ind i huden, men den del af hårsækken, der har størst gavn af PRP, er omkring tre millimeter inde i huden.\nFordi injektionerne er relativt overfladiske, vil de ikke føles som noget særligt. Nogle gange kan du dog opleve en spænding i huden eller at det svier. Dette kommer fra den væske, der skal finde plads under huden, og at det eksisterende væv skal give plads til PRP-dråberne.\nHvad sker der med håret efter en PRP-behandling?\nInden en behandling med PRP er hårsækkene krympet – hårene vokser langsomt og er tynde og risikerer senere at stoppe helt med at vokse.\nEfter en eller to PRP-injektioner vil hårsækken begynde at vokse. Hårsækken er blevet stærkere og kan producere et stærkere hår.\nEt antal måneder efter den første PRP-behandling har hårsækkene fået deres oprindelige styrke tilbage. De vokser hurtigere, er stærkere og ofte mere pigmenterede, end da de var små og tynde.\nLæs mere om PRP-behandlingens indvirkning på håret\nHvor meget koster PRP for håret?\nOlga, 26 år, begyndte at tabe meget hår og led af hårtab efter graviditeten. Hun søgte efter løsninger til at bremse hårtabet og fandt PRP.\nJosefin har tabt en del hår de seneste år. Hovedårsagen til dette er, at hun afblegede sit hår meget derhjemme. Stress er også en årsag til hendes hårtab.\nSanna arbejder som frisør og hendes hår er vigtigt for hende. En af hendes venner fortalte om PRP som behandlingsmetode mod hårtab.\nPernilla mistede sit hår for første gang, da hun var 17 år. Da vidste ingen, hvad hendes pludselige hårtab skyldtes, men hendes hår voksede ud igen efter et år. Tre år senere mistede Pernilla alt sit hår igen, og denne gang så hendes hår ikke ud til at ville vokse ud igen.\nOfte stillede spørgsmål og svar vedrørende PRP\nSe alle spørgsmål og svar om PRP


Slingrende fragtskib stoppet i Storebælt: Fuld kaptajn anholdt | TV 2 Fyn\nSlingrende fragtskib stoppet i Storebælt: Fuld kaptajn anholdt\nEt portugisisk fragtskib slingrede gennem Storebælt, og kontakten med kaptajnen var uklar. Nu er den russiske kaptajn anholdt.\nKaptajn anholdt efter mistænkeligt sejllads.\n18. apr 2018, kl. 08:44\nNatten til onsdag er et fragtskib blevet tilbageholdt i Storebælt, da det slingrede og kontakten med kaptajnen var uklar.\nDet oplyser Forsvaret på Twitter.\n88 meter langt udenlandsk fragtskib tilbageholdt i Storebælt i nat. Kaptajn mistænkt for at være beruset.\n— Forsvaret (@forsvaretdk) April 18, 2018\nFørst på natten blev forsvaret opmærksom på, at skibet Rix Partner havde et mistænkeligt sejlladsmønster. Skibet, som er indregistreret i Portugal, begyndte at slingre og bevæge sig uden for den rute, som det egentlig burde følge.\n- Kommunikationen med skibets russiske kaptajn er også uklar og usammenhængende, fortæller Michael Horn, der er vagtholdsleder ved Forsvarets Operationscenter til TV 2/Fyn onsdag morgen, og fortsætter:\n- Vi mistænkte ham for at være påvirket af alkohol.\nLæs også Skibskollision skal undersøges i Liberia og Hong Kong\nIfølge Forsvarets Operationscenter var det et 88 meter langt skib, der var på vej fra Frederiksværk til Papenburg i Tyskland, men kom ud af kurs.\nFuld kaptajn i land\nI samarbejde med politiet blev skibet standset, og kaptajnen bliver transporteret i land.\nDen russiske kaptajn har fået taget en blodprøve, og man ved nærmere i løbet af onsdagen, hvor fuld han var under sejladsen i Storebælt.\n- Der var vidst ingen tvivl om, at han var fuld, siger vagtholdslederen.\nHan skal i hvert fald være fuldstændig ædru før, han kommer med noget som helst skib\nMichael Horn, vagtholdsleder ved Forsvarets Operationscenter\nDet store fragtskib ligger nu til anker syd for Storbæltsbroen. Og det vil det ifølge Michael Horn gøre, indtil man ved, hvad der skal ske med kaptajnen. Både politiet og Søfartsstyrelsen skal afgøre, hvad kaptajnens skæbne bliver.\n- Men han skal i hvert fald være fuldstændig ædru før, han kommer med noget som helst skib, siger vagtholdslederen og fortsætter:\n- Der er nogle andre regler, end hvis der var tale om en fuld bilist. Det er et vurderingsspørgsmål, når det kommer til søfart.\n- Nu får vi undersøgt blodprøven, og imens er kaptajnen tilbageholdt. Han skal sigtets for overtrædelse af søloven, og der kommer formentlig også noget med en bøde, siger Anders Mikkelsen, vagtchef ved Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi, til TV Øst.\nSkibet fragtede, hvad man betegner som almindeligt gods. Det vil sige, at det ikke var noget bestemt som for eksempel olie eller lignende, at skibet havde med ombord.\nLæs også To opgange evakueret: Røg spærrede beboerne inde


Er du lige blevet opsagt? | CA karrierepartner og a-kasse\nEr du blevet opsagt, kan du få hjælp fra CA med det samme, selvom du måske har et langt opsigelsesvarsel med løn. På grund af Corona-krisen foregår det pt. online og telefonisk.\nHvis du lige er blevet opsagt her midt i Corona-krisen har du en ekstra udfordring, for i takt med at samfundet er lukket ned, bliver der færre opslåede job at søge. I CA ville vi normalt tage imod dig med åbne arme på CA's kontorer, men på grund af Corona-krisen foregår al vores kontakt med medlemmerne pt via telefon og mail. Vores fysiske kurser og møder er aflyst, men foregår i stedet online.\nSådan kan du bruge CA i Corona-krisen\nDu kan ikke få dagpenge fra CA før din opsigelsesperiode er overstået. Men du kan med det samme få hjælp fra vores karriererådgivere - ligesom du også kan benytte dig af vores onlinetilbud om e-bøger, artikler, podcasts og onlinekurser. Læs mere om, hvordan du kan bruge CA i Corona-krisen.\nFAQ om dine rettigheder i en Corona-tid\nCorona-krisen betyder også, at der i en opsigelsesperiode kan gælde særlige forhold mht ferie, afspadsering m.m. i opsigelsesperioden. Når du bliver ledig, er der også særlige forhold som gør sig gældende, fx behøver du ikke leve op til de sædvanlige krav om jobsøgning og rådighed.\nLæs mere i denne FAQ: Spørgsmål og svar om Corona\nEr opsigelsen sket på korrekt grundlag?\nDe almindelige regler for opsigelse gælder stadig, selvom der er Corona-krise. Derfor bør du sikre dig, at du får en skriftlig opsigelse med korrekt opsigelsesvarsel, at opsigelsen er sket på et juridisk korrekt grundlag og at du kompenseres i henhold til gældende regler.\nHvis du er medlem af CA Advokathjælp gennem CA+, kan du få hurtig hjælp med dette på telefon 5945 4040 eller på advokat@ca.dk.\nVær opmærksom på, at du skal være medlem af CA+ i mindst 6 måneder for at få fuld adgang til CA Advokathjælp. I de første 6 måneder har du adgang til kortere telefonisk rådgivning, og efter de 6 måneder har du fuld adgang til kontraktgennemgang og hjælp til evt. retssager.\nKom hurtigt i gang med jobsøgningen\nEr du ikke blevet tilbudt et outplacement forløb af din arbejdsgiver, eller ønsker du et supplement til dette forløb? CA tilbyder dig konkrete værktøjer til jobsøgningen herunder udbytterige kurser og personlig karriererådgivning.\nBrug CA til at hjælpe dig med at tage det næste skridt i din karriere.\nNår opsigelsesperioden udløber\nHvis du er ledig, når opsigelsesperioden med løn udløber, så skal du tilmelde dig på jobnet.dk senest på din første ledighedsdag samt udfylde ledighedserklæringen online hos CA.\nHer kan du læse mere om, hvad du skal gøre, hvis du ikke når at starte i et nyt job, inden din opsigelsesperiode udløber.\nLæs også: Fyret - begyndelsen til enden?


Hans hestedrosche kører langs Brugges kanaler, hvor der tidligere var stor aktivitet med at losse og læsse handelsskibe med bl.a. uld fra England, og som fragtede de flot forarbejdede flamske klæder med ud i den store verden. Den tid er desværre forbi. Den tid er desværre forbi. Sandbanker i floden Zwijn har for længst blokeret skibenes adgang til byen. Handlen er ved at gå helt i stå og nu tænker også han på at flytte til Antwerpen, som så mange andre har gjort. Der er muligheden for handel meget større nu. Manden er på vej til en ejendomsmægler, som bor i et flot, stort nybygget palæ, og måske kan han hjælpe ham. Droschen drejer ned ad en lille gyde, der er så smal, at to hestevogne ikke kan passere hinanden.\nHesteskoene klaprer på de toppede brosten og giver genklang mellem de smukke huse i gyden. Så drejer den ind under en hvælving i bagbygningen og gennem porten ind på palæets gårdsplads, hvor tjenestefolkene kommer løbende i deres træsko, for at holde hesten og bære eventuel bagage. Her er en hørm af heste fra staldene og mens hesten spændes fra, lyder spillet fra klokketårnet Belfort inde i centrum og fortæller, at han er kommet rettidigt til mødet.\nI dag - ca. 500 år efter - er hestenes pladser på gårdspladsen fyldt med gæsternes biler og palæet er indrettet som et 4-stjernet luksushotel - Hotel De Tuilerieën. Selv bor jeg i bagbygningen over porten, hvor der på hver side er indrettet herskabelige værelser til gæsterne. Her er synlige bjælker i loftet og alt er nænsomt restaureret, holdt i gammel stil og med helt moderne faciliteter. En lille trappe fører op til soveværelset, hvor min store dobbeltseng står og hvor jeg har badeværelse og toilet. I den anden ende af gårdspladsen op mod hovedbygningen er indrettet et lille serveringssted, hvor der om sommeren er pyntet med blomster og grønne buske og hvor gæsterne kan nyde stilheden - væk fra strømmen af turister langs kanalen. Her finder jeg også bagindgangen gennem vinterhaven til hotellet og kommer ind til receptionen. En dør fører ind til hotellets wellness-center med svømmehal, sauna, jacuzzi og dampbad, der har åbent hele døgnet.\nSamling omkring pejsen\nEn trappe fører op til de luksuøse værelser på etagerne oven over og ad snoede gange kan man komme til flere suiter indrettet i nabohuset. Alle værelser har sit eget særpræg og mange har udsigt udover kanalen foran hotellet og de smukke gamle bygninger ind mod byens centrum. På begge sider af receptionen er her døre. En fører ind til restauranten - der i øvrigt er præmieret for byens bedste morgenbuffet - naturligvis med champagne. En anden dør leder ind til pejsestuen, baren og det bagvedliggende billedgalleri over de berømtheder, som har boet på hotellet gennem tiden. Samlingspunktet er pejsestuen, hvor de tunge møbler under prismekronen trækker én ind i en drømmetilværelse, mens ilden knitrer i pejsen.\nLangs kanalerne til voldgraven\nDet er vinter, men Flanderns milde klima holder sneen væk, så selv i februar er her en smule forårslunt. Jeg træder ud fra Hotel de Tuilerieen og står på den berømte gade Dijver, hvor også den prominente skole Europa College ligger og lidt længere henne Groeninge Museum, byens fineste kunstmuseum med bl.a. værker af den flamske mester Jan Van Eycks malerier. Men denne formiddag går jeg i stedet langs kanalerne og efter få skridt står jeg på hjørnet af Huidenvettersplein og Rozenhoedkaai og kan tage billede af det nok mest fotograferede motiv - ja, i hele Belgien - billedet af Perez de Malvendas hus spejlende sig i kanalen med klokketårnet Belfort i baggrunden. Bag mig kan jeg mærke duften af nykogte skaldyr og jeg tiltrækkes af fiskemarkedet Vismarkt, hvor nylandede, friske fisk fra byen Oostende ved den belgiske kanalkyst blandes med dampede hummerhaler og jomfruhummere, der sælges ved de elegante 1700-tals kolonnader i det fri.\nMiddelalderhuse med trappegavle\nJeg følger kanalen og kan betragte de mange smukke middelalderhuse med trappegavle og småsprossede vinduer, der er så karakteristiske for Brugge. Ved Coupure støder jeg på en lille sluse, hvor der på den anden side er ankerplads for mindre sejlbåde og pramme, der via kanalsystemet kan komme videre ud i landet. Kanalen ender i en lidt større kanal, som oprindeligt var den gamle voldgrav, der omkranser hele bykernen. Her lå i gamle dage bymuren, men den blev revet ned i 1800-tallet og i dag ses kun resterne af den i form af velbevarede byporte, bl.a. Gentpoort lidt mod syd. Det var nødvendigt med forsvarsanlæg for byen var engang endog meget rig. Allerede i 800-tallet fandt de rejselystne danske vikinger vej op ad floden med deres lavtstikkende langskibe til dette sted, hvor de plyndrede og brændte alt hvor de kom frem. Greven af Flandern byggede en borg samt en bro (heraf navnet Brügge, der også betyder landingssted - kaj eller brygge) som skulle forhindre vikingernes indtrængen og hærgen.\nSenere har hertugdømmet Burgland - ja, hele Belgien - op gennem tiderne haft en omtumlet tilværelse som en del af Nederlandene med skiftende europæiske ejere - Spanien, Østrig, Frankrig og Tyskland. Men handle kunne man. Og klædeindustrien voksede sig stor, så byen blev en af Europas vigtigste handelsbyer i 1100-tallet. Man handlede med nordboere, fisk og tømmer, med spanierne, vin, og med italienske købmænd, der bl.a. hentede silke og krydderier hjem fra fjernøsten. Selv det fjerntliggende Rusland blev der handlet skind med. De forskellige folkeslag grupperede sig, så hver nation havde sin gade. I 1200- tallet blev byen en af Hansestæderne og i 1300-tallet var den Nordeuropas centrum for diamanthandel.\nMøllerne på volden\nMens jeg vandrer gennem det grønne anlæg med de mange nøgne platantræer, tænker jeg på, at vikingernes rejselyst ikke er blevet mindre med årene - nu er vi blot en kende fredeligere.\nJeg betragter fuglelivet i voldgraven med ænder, svaner og en enkelt mellemskarv med hvidt hoved, før jeg når Kruispoort. Et kæmpemæssigt bygningsværk fra 1402, der kunne bevogte den østlige indgang til byen. Herfra kan jeg se de gamle vindmøller oppe på en jordvold. Nogle af møllerne er "tilflyttere" fra andre steder i Flandern, men den store Sint Janshuismolen bygget i 1770 er byens egen. Jeg går op til møllen og kan herfra skue ind over byen med dens tårne.\nAd Rolweg vandrer jeg tilbage mod centrum og passerer Jeruzalemkerk - en noget usædvanlig udseende kirke fra 1400-tallet. Bygningen domineres af et tårn med en mangekantet trælanterne i to etager og en tinkugle på toppen.\nDet var her på pladsen, at den gamle oprindelige borg lå, som byen voksede op omkring. Dengang gik kanalen helt ind til pladsen, hvilket kan ses på gamle raderinger, men disse kanaler er for længst fyldt op og bebygget. Fra min position midt på pladsen har jeg udsigt til syv århundredes skiftende arkitektur. Rådhuset med dets fantastisk ornamenterede facade er et af Belgiens ældste rådhuse bygget fra 1376 til 1420. Mange af de fine statuer på facaden er dog af langt nyere dato og blev opsat i 1960’erne som erstatning for dem franskmændene ødelagde mere end 100 år tidligere. I det fjerneste hjørne ligger Det Hellige Blods Basilika fra 1100-tallet, der på alteret har et relikvieskrin med en lille flaske, som efter sigende indeholder dråber af Jesus blod. Flasken blev bragt til Belgien af en flamsk korsfarer i 1150 og regnes blandt de helligste relikvier i Europa.\nMarkt - Markedspladsen\nJeg når frem til byens centrale markedsplads Markt, hvor der siden middelalderen har været handlende, der falbyder deres varer. Sådan er det fortsat. Midt på pladsen finder jeg hestedroscherne, som kan tage mig på tur rundt i byen, mens kusken på glimrende engelsk kan berette hvad vi ser undervejs. Den dominerende bygning er naturligvis det 83 meter høje klokketårn Belfort, men også regeringsbygningen og domhuset er bemærkelsesværdigt flotte. Hele pladsen er omkranset af bevaringsværdige 1600-tals gavlhuse - de fleste med et lille blåt skilt, der fortæller at huset er fredet.\nLangs den indre nordlige kanal\nJeg kommer forbi en stor bygning, der mest af alt ligner en gammel lagerbygning, men som nu indeholder Chokolade Museet. Det var forbindelsen med kolonien Belgisk Congo (i dag Den Demokratiske Republik Congo) der for alvor fik chokolade til landet fra slutningen af 1800-tallet. På museet kan man høre om alt, hvad der har med chokolade at gøre og følge produktionen af bl.a. fyldt chokolade og fremstillingen af chokoladedekorationer. En smuk bygning med Rigsarkivet ligger for enden af en plads opkaldt efter kunstmaleren Jan van Eyck (ca. 1401-1441). Hans statue står, hvor kanalen slutter ved den hollandske kaj - Spiegelrei. Og byen er netop så smuk og velbevaret fordi floden sandede til i 1400-tallet og handlen døde ud. Byen gik i en slags dvale og blev "glemt". Da den senere kom ud af sin "Tornerosesøvn", var den heldig at undgå bombninger under to verdenkrige, så vi i dag har en enestående velbevaret middelalderby, som er optaget på Unescos liste over verdens kulturarv.\nJeg følger den indre nordlige kanal langs Gouden-Handrei og videre mod vest. Her er stort set ingen mennesker på denne oplagte vandretur i byen. Hver en lille bro skal naturligvis krydses og det ene pittoreske sceneri efter det andet udspiller sig for mig. Gamle, skæve huse. Nogle med karnapper i træ, andre i sten. Små haver i vandkanten. Bedårende - selv ved vintertide. Nu forstår jeg, hvorfor Brugge også kaldes for "Nordeuropas Venedig".\nEn stor plads med et springvand åbner sig foran mig. Bagerst på pladsen ligger det nye koncerthus. Under pladsen og i nærheden af banegården findes et utal af P-pladser, så de der kommer kørende udefra kan komme af med bilen. Det er nemlig forbudt at køre i den gamle bydel, hvis man ikke lige bor der (fast eller på hotel) eller skal aflevere varer til de handlende. Ikke langt fra pladsen tårner Sint Salvator katedralen sit mægtige spir 99 meter mod himlen. Jeg går ikke ind i kirken, selv om den indeholder flotte malerier og en usædvanlig flot altertavle.\nI stedet vandrer jeg parallelt med kanalen mod syd, hvor den ender i voldgraven.\nFra havnen kunne man ad et utal af kanaler komme rundt i landet og ud til den ydre havn ved Damme ca. 7 km nord for Brugge og derfra til havet. Nu er her er en fredelig park med svaner og ænder som ligger uberørt siden Maximilian af Østrig i 1448 besluttede at etablere anlægget.\nVed siden af kanalen går jeg ind på et næsten lukket parklignende område med fine bygninger og høje træer omkranset af en række bygninger og en lille "bymur". Stedet kaldes Begijnhof og var stedet, hvor ugifte kvinder og enker (oprindeligt efter faldne korsriddere) slog sig ned for at hjælpe andre mennesker og leve et fromt liv - uden dog at blive indviede nonner. Et skilt ved indgangen henstiller de besøgende til stilhed, ligesom der ikke uden særlig tilladelse må fotograferes. I dag bor her enkelte nonner under Benediktinerordenen. Stedet er - som flere andre bygninger i Brügge - medtaget på Unescos verdens kulturarvliste over bevaringsværdige bygninger.\nUden for i parkanlægget ved "Elskovssøen" ligger Restaurant Maximiliaan van Oostenrijk, hvor jeg kan anbefale at spise en grydefuld hvidvinsdampede muslinger med pommes frites og et godt glas hvedeøl.\nEn drøm af chokolade\nNu kan jeg ikke dy mig længere. Den ene fristende chokoladebutik efter den anden fanger mit blik og tænderne nærmest løber i vand for at smage på lækkerierne. Jeg træder indenfor i chokoladeforretningen Chocolaterie Sukerbuyc og den sødmefyldte duft af chokolade skærper alle mine sanser. Jeg bliver budt ind bagved, så jeg kan følge fremstillingen af den fyldte chokolade. Dette er håndværk. Hvert enkelt stykke chokolade bliver skabt med omhu og akkuratesse. Kvalitetsprodukt i verdensklasse. Naturligvis har jeg belgisk chokolade med hjem.\nSint Janshospitaal og Memling Museet\nFra broen ved Sint Janshospitaal, der er fra 1100-tallet, ses bygningens karnapper med de hvælvede buer ud over kanalen. Nonnerne i hospitalet passede og plejede de syge, og under pestepidemierne kunne de vippe de døde direkte fra sygesengen ned i båden under buerne, så ligene kunne sejles væk. Hospitalet var i drift til så sent som 1976. Her i bygningen finder jeg også Hans Memling Museet med malerier af en anden af de helt store flamske mestre, der levede fra 1430 til 1494.\nOnze Lieve Vrouwkeerk - Vor Frue Kirke\nPå den anden side af gaden rager Vor Frue Kirkes kirketårn 122 meter ret op i luften - byens højeste bygningsværk. Men på gaden er her et syndigt rod. Jord og betonarbejderne er i fuld sving med at nedlægge rør til det nye kloaksystem. Brolæggerne er allerede i gang med sirligt at lægge små brosten, så alt kan blive klart til sommerens indtog af turister. Men længere henne står maskinerne stille. Folk peger ned i det tre meter dybe hul, mens de diskuterer. Der er TV på pletten. Min nysgerrighed skærpes og jeg må se hvad der foregår. En kvindelig arkæolog har stoppet alt videre arbejde. Byens borgmester er tilkaldt og sammen med den ansvarlige entreprenør vurderes, hvad der skal gøres. Man har gravet i en tidligere kirkegård og er stødt på et ukendt gravkammer med det fineste maleri af Den Hellige Moder - blot få meter under gadeniveau. Det vurderes at graven er fra 1350’erne.\nHvad gemmer der sig under disse snoede gader? Forsigtigt afskærmes fundet og løftes ud af dets mangeårige placering for nærmere undersøgelse - og kloakarbejdet kan fortsætte.\nMichelangelo i Brügge\nInde i kirken, der blev opført over en 200-årig periode fra 1200-tallet og frem, er det enormt hvælvede kirkerum betagende - ikke mindst, da der fra kapellet bagved lyder sagte messesang.\nDet er dog andet der har de besøgendes interesse. I kirkens højre sideskib ses Michelangelos skulptur Madonna med Barnet, der blev skab i Italien i 1504-05 og skulle have været anbragt i en kirke i Siena. Men en flamsk købmand købte den smukke marmorstatue og fik den til Brugge - som noget af det eneste af Michelangelo uden for Italien.\nJeg er tilbage på Dijver og træder ind på en gårdsplads. Foran mig ligger et stort middelalderpalæ fra 1400-tallet med den smukkeste gotiske facade og et lille tårn. Her boede herren af Gruuthuse, en velhavende købmand, der havde eneret til at opkærve skat på den blanding af urter (gruit), der blev benyttet ved ølfremstillingen. Inde i palæets hall er en smule trængsel, for her er masser at se på i museet 22 nummererede rum fordelt på tre etager. I det første rum fanger mit blik en lidt makaber guillotine, men det er langt fredeligere ting jeg skal se - gobeliner som sammen med kniplinger var store handelsvarer i gamle dage.\nI dag er specialudstillingens tema: Kniplinger anvendt i moderne design" og i et lokale ses figurer iklædt nyeste haute couture med kniplinger. Fotografier af klassiske billeder af rige mænd, kvinder og børn viser anvendelse af kniplinger. Kniplinger har altid været forbundet med statussymboler - man ville vise, at man havde råd! Og sådan er det fortsat. Ægte håndlavede kniplinger, som man flere steder i byen kan overvære fremstillingen af, er dyre.\nI andre lokaler ses møbler og malerier. På 1.salen findes et kuriosum - et lille egetræsbeklædt kapel fra 1472, der vender ud mod højalteret i Vor Frue Kirke og hvorfra Herren af Gruuthuse gennem et par glasruder kunne følge med i gudstjenesten uden at skulle mænge sig med pøblen. En lille lem kan endog lukke kirkens hellige luft ind i det lille kapel.\nHvorfor Brügge om vinteren?\nDe dejlige hoteller er her. Spisestederne leverer fortsat god mad. Øllet flyder stadig. Kunst- og andre kulturskatte er her. Udstillinger med forskellige kulturelle oplevelser skiftes løbende. Musikken - fra barok over klassisk til jazz - spiller fortsat. De velbevarede middelalderbygninger ligger her endnu. Men på denne årstid er ikke så mange turister. Her kommer omkring 3,5 mio. turister pr. år, hvilket betyder, at du om vinteren undgår al den trængsel, som denne populære kulturby udsættes for i sommermånederne. Om vinteren er her plads og ingen steder skal du stå i kø. Eneste minus er naturligvis, at det er for koldt til at sidde udenfor på en fortovscafé og nyde et glas kølig hvidvin. Men til gengæld kan de mange specielle vintertilbud - som f.eks. at købe to overnatninger og få en ekstra gratis - måske friste?\nGå op opdagelse på hjemmesiden for Turistinformation Brugge og find de skiftende tilbud. Og så er det let at komme hertil. Kører du ikke selv i bil, kan du tage flyet til lufthavnen Zaventem i Bruxelles - både SAS og Brussels Airlines har flere daglige afgange - og derfra med toget direkte til Brugge.\nSelv om Brügge ikke er nogen stor by, nåede jeg slet ikke at se alt det, jeg kunne ønske mig på de tre dage, jeg brugte her. Så næste gang skal der være tid til at besøge flere museer bl.a. Diamantmuseet og ølbryggeriet m.v. - og så skal jeg naturligvis bruge en aften i koncerthuset.


Fotografering ‹ Fotograf 2-rup, Din personlige Fotograf i sønderborg\nBilleder skal fortælle en historie, vise følelser eller skal efterlade et indtryk som gør, at man gang på gang har lyst til at gense billedet. Billedet kan afspejle skønhed, kærlighed, ungdommelighed, nutid og varer forevigt.\nFotograferingen er en oplevelse i sig selv og hvert minut bør nydes.\nBilledet bliver skabt i et splitsekundt og men det er ikke bare et spørgsmål om, at trykke på knappen. Et godt billede består af mange elementer, som skal gå op i en højere enhed. Den eller de som står foran kameraet, skal føle sig veltilpas og tryg før at det kan blive en vellykket fotografering. Der skal være en god kontakt imellem den eller de, som skal fotograferes og fotografen. Baggrunden, remedierne og lyssætningen skal være iorden og så skal fotografen lige sørge for, at billedets komposition er lavet korrekt.\nDet at skabe et godt billede, afhænger af mange ting. Det er meget vigtigt, at man er enige om, hvilken idé der arbejdes ud fra, og at man undervejs deler tanker og inspiration. På den måde sikrer man, at man ikke har forskellige forventninger til billedet, når det hele er slut og man måske står lettere skuffet tilbage. Det er det der er med til at gøre en fotografering til en god oplevelse.\nEndvidere er det er god ting, at fortælle hvad man vil bruge sine billeder til. Der er stor forskel på, om billederne skal bruges til nettet, en reklame, til at hænge på væggen, benyttes på en dating profil, præsenteres i en modelmappe, gives som gave til den eneste ene eller lægges i et fotoalbum, som først åbnes igen om 40 år.\nDiskretion, fortrolighed og tillid er 3 ord som er et must.\nSkrevet af https://2-rup.dk\nkontakt mig på https://2-rup.dk/kontakt/\nga('create', 'UA-37953083-1', 'auto'); ga('send', 'pageview');\nAll rights reserved @ www.2-rup.dk @


Øster Åsted - Jeg en gård mig booke vil...\nTlf: 2498 1733\nRing først til Kristian Therkildsen på 2498 1733 og lav en aftale.\nDu og Kristian Therkildsen modtager hver en kopi på mail.\nHar du talt med landmanden Kristian Therkildsen? Ja, jeg har talt med landmanden om skoleklassens besøg\nVelkommen til Øster Åsted\nØster Åsted er en del af Åsted Driftsfællesskab I/S, hvor vi producerer økologisk mælk til mejeriet Naturmælk. Mælken bliver anvendt i produktionen af drikkemælk. Åsted Driftsfællesskab er et samarbejde mellem to familier: Lisa og Kristian og deres børn Julie, Jakob og Janni, og Kirsten og Ejnar. Til driftsfællesskabet hører 300 hektar jord, og yderligere 60 hektar er forpagtet. På markerne dyrkes kløvergræs med urter, ærter, hvede, byg, havre og majs. Alle afgrøderne bruges til foder til køerne.\n"Hej! Jeg hedder Kristian, og jeg er den ene af landmændene i Åsted Driftsfællesskab. Vi oprettede driftsfællesskabet i 1999. Ejnar og jeg hjælpes ad med pasningen af køerne, og får hjælp om eftermiddagen af en tidligere landmand. I weekenderne kommer der en skoledreng og hjælper til. Det bedste ved at være landmand er den frie natur og arbejdet med dyrene."\nDer er 185 køer på gården, og de er en blanding af Rød Dansk Malkerace og Sort Dansk Malkerace. Udover køerne er der og 185 kviekalve og kvier. Hovedparten af tyrekalvene sælges videre ved 2 ugers alderen, og en lille del bliver leveret til økologisk opdræt ved 3 måneders alderen. Køerne producerer dagligt omkring 4200 liter mælk. Udover køerne bor der en hund og nogle katte på gården.\nDette print er foretaget fra http://skole.lf.dk/book/6000-6999/6800-oester-aasted d. 22/3-2019 klokken 3:24.


Invester i de nære idrætsfællesskaber\nAttraktive idrætsforeninger gør en kommune eller et lokalområde mere attraktiv at flytte til og bo i. Desuden styrker klubhuse og idrætsfaciliteter det lokale sammenhold og fællesskab, og det er vigtigt for sammenhængskraften.\nDer er god musik i at samarbejde om idrætsforeningernes rammer, ikke mindst adgang til faciliteter. For eksempel er der mange fordele i at slå flere fluer med et smæk og vægte flerfunktionalitet, når anlægskronerne skal prioriteres i kommunerne. Der er både behov for, at kommunerne prioriterer idrætsfaciliteter og at kommunerne tænker motionsmuligheder ind, når kommunerne ellers bygger f.eks. skoler, børnehaver eller ældrecentre.\nKommunerne skal også prioritere idræt, mødesteder og foreningsfællesskaber, når en ny bydel eller boligkvarter planlægges. Lokale løsninger findes bedst lokalt. Når en gymnastikhal skal udvides, en svømmehal skal moderniseres eller en ny bydel skyder op, samarbejder DGI om helhedsplaner, undersøgelser og behovsafdækning.\nKilder: Danmarks Statistik, Statistikbanken (2021), Det centrale Foreningsregister, CFR for medlemskaber i 2020 af idrætsforeninger under DIF og DGI (dvs. at en person godt kan være medlem af flere foreninger).\nDet skal være nemt og attraktivt at dyrke idræt i en forening. Og det skal være nemt og attraktivt at være frivillig. Derfor skal kommunalpolitikere også arbejde for, at idrætsforeninger sikret gode og trygge økonomiske rammevilkår.\nIdrætsfaciliteter - store kommunale forskelle\nEt kig ud over det kommunale landkort viser store forskelle i idrætsfaciliteter pr. indbygger. At der er forskel kommuner imellem er gammel viden og afspejler ikke kun forskelle mellem land og bykommuner, adgang til naturen og forskelle i prisen på mursten og jord, men også forskelle i lokale politiske prioriteringer.\nIdrættens Analyseinstitut har opgjort facilitetsindekset, der bygger på nøgletal fra facilitetsdatabasen.dk samt Danmarks Statistik.\nHer kan du dykke ned i tal for din egen kommune.\nVentelister og renoveringsefterslæb\nManglende eller utidssvarende idrætsfaciliteter er den største årsag til, at idrætsforeninger har ventelister for børn, unge og voksne. Ca. hver fjerde forening har i dag venteliste til en eller flere af deres aktiviteter. Det er et stort problem i forhold til at flere med i foreningsfællesskaberne.\nNår det gælder idrættens faciliteter, er der et renoveringsefterslæb og behov for nye mursten i takt med, at der kommer flere børn og unge og ældre. Størstedelen af de idrætsforeninger, der har ventelister, angiver facilitetsmangel som årsagen.\nAlle ønsker kan næppe imødekommes. Så når anlægskronerne skal prioriteres, er der mange fordele i at slå flere fluer med et smæk.\nEn undersøgelse fra KL's nyhedsbrev Momentum viser, at når kommunerne selv skal vurdere, hvor der bliver bygget, så indtager skoler førstepladsen.\nAt det kan betale sig at tænke byggeri af skoler og idrætsanlæg sammen har Lokale- og anlægsfonden (LOA) samlet en række gode eksempler på.\nBedre forhold for at inddrage bevægelse i skoledagen understøtter ikke alene bevægelse i skolen, men også brobygning mellem foreningslivet og eleverne.\nOgså når det gælder de sundhedshuse, som flere og flere kommuner etablerer tæt på borgerne og med flere fagligheder samlet, er der god synergi i at sætte fokus på faciliteter. Kommuner, sundhedshuse, DGI og idrætsforeninger samarbejder i stigende grad, f.eks. når en borger efter kommunal genoptræning skal fortsætte med de sunde vaner. Forebyggelse efterfølger behandling. Og så er det vigtigt med rammer og faciliteter, så idrætsforeningerne kan styrke ældres motion og bevægelse.\nIdrætsforeningerne vil gerne samarbejde om faciliteter og rammer\nLokale idrætsforeninger og DGI kan gøre en forskel – og vi vil gerne samarbejde. I DGI’s undersøgelse fra 2020 viser, at 22 procent af foreningerne angiver, at foreningen i dag oplever, at kommunen støtter foreningen på tilfredsstillende vis. Men foreningerne peger samtidig på følgende områder, hvor kommunen bedre kan støtte foreningen for at skabe et attraktivt lokalområde:\n59 procent mere tidssvarende haller\n33 procent lettere adgang til eksisterende kommunale faciliteter\n33 procent: At kommunen sætter medlemstilskuddet op\n31 procent: At kommunen prioriterer flere midler til uddannelse af frivillige\n12 procent: At kommunen prioriterer flere midler til digitalisering af idrætsforeninger\nSamarbejder mellem idrætsforening og kommune\nIdrætsforening i spidsen for ø-udvikling\nMed gratis aktiviteter i ferier trækker Endelave IF turister til den lille Kattegat-ø. Målet er at skabe omsætning hos de erhvervsdrivende, gøre sig attraktiv over for potentielle tilflyttere og få en hurtigere færge til fastlandet.\nDGI har et tæt samspil med en lang række kommuner, når lokale idrætsfaciliteter planlægges og udvikles. Men der er plads til at tænke nyt, lyder det fra DGI's chef for facilitetsudvikling.\nSamarbejdsprojekter med DGI


Hvad er en kreditnota? - Iværksætter Debatten Amino\nVed et salg modtager køberen en faktura fra sælger. I nogle situationer kan det ske, at denne faktura skal ændres, fx fejl på varen, ny rabat, forkert skrevet faktura, forkert leveret antal, returnering af varen osv. Man laver så en slags "omvendt faktura" - en kreditnota (= kreditering). Sælger skal efterfølgende betale forskellen mellem faktura og kreditnota til køberen. Det er alle former for virksomheder, der udarbejder kreditnotaer.\nDet vil altid være sælgers ansvar, at få udarbejdet en kreditnota og samtidig få lavet en kopi til kunden. Du kan udbetale en kreditnota, som et tilgodebevis, kontant eller overføres direkte til kundens bankkonto. Alle muligheder er lige gode og lovlige.\nSker det at en køber ikke betaler sælgers kreditnota, kan der også udarbejdes en kreditnota på det fakturerede beløb – dermed vil den indgående handel gå i ”0”, da der ikke bliver overført nogle penge til køber.


Sundhedskoordinationsudvalget - Referat - 28. februar 2017 // Region Syddanmark\nForside Politik Dagsordner og referater Referater 2017 Sundhedskoordinationsudvalget Sundhedskoordinationsudvalget - Referat - 28. februar 2017\nSundhedskoordinationsudvalget - Referat - 28. februar 2017\n28-02-2017 kl. 16:00 - 18:00\nDanhostel Blåvandshuk, Oksbøl\n1. Mødetema - den ældre medicinske patient\n2. Model for planlagt og aftalt opgaveoverdragelse\n3. Udkast til tids- og procesplan for Sundhedsaftalen 2019-2022\n4. Status fra Følgegruppen for Forebyggelse\n5. Tværsektorielt forløbsprogram for mennesker med KOL\n6. Afdækning af indsatser til fremme af mental sundhed blandt børn og unge i Region Syddanmark\n7. Sundhedsstyrelsens status på forløbsprogrammer 2016\n8. Udkast til plan for drøftelse af "Fremtidens Sundhedsvæsen"\nTemaet for dagens møde i Sundhedskoordinationsudvalget er den ældre medicinske patient. Mødet indledes med rundvisning hos Lægerne i Oksbøl ved praktiserende læge Jytte Møller. Efter rundvisningen vil Jytte Møller fortælle om sit arbejde med opfølgende hjemmebesøg hos ældre medicinske patienter efter udskrivelse. Opfølgende hjemmebesøg er en vigtig indsats i både den tidligere og nuværende handlingsplan for den ældre medicinske patient.\nI nedenstående opsummeres resultaterne af en evaluering af handlingsplanen for den ældre medicinske patient 2012-2015 samt indholdet af en ny handlingsplan for perioden 2016-2019.\nHandlingsplanen for den ældre medicinske patient 2012-2015\nI forbindelse med satspuljeaftalen for 2012 afsatte regeringen og satspuljepartierne 200,4 mio. kr. til en national handlingsplan for ældre medicinske patienter i perioden 2012-2015. Handlingsplanen skulle ved hjælp af 11 initiativer:\n- reducere antallet af uhensigtsmæssige (gen)indlæggelser\n- styrke sammenhængen i og koordinationen af patientforløbet.\nStørstedelen af midlerne gik til to initiativer, forløbskoordination til særligt svækkede ældre medicinske patienter og opfølgende hjemmebesøg efter udskrivelse.\nDet Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse (KORA) har i december 2016 offentliggjort en evaluering af de to initiativer, som kan læses her.\nSom en del af indsatsen for styrket forløbskoordination har region, kommuner og almen praksis samarbejdet om at implementere og styrke den eksisterende aftale om indlæggelse og udskrivelse - SAM:BO-aftalen. Der er udviklet en screenings- og forløbsvejledning, som beskriver, hvordan kommuner, sygehuse og praktiserende læger kan igangsætte styrket forløbskoordination til ældre medicinske patienter og aftale et opfølgende hjemmebesøg mellem den praktiserende læge og den kommunale hjemmesygepleje. De syddanske kommuner vurderer, at samarbejdet om særligt svækkede ældre medicinske patienter er inde i en positiv udvikling, og at antallet af forebyggelige genindlæggelser falder.\nEt andet vigtigt element i indsatsen for den ældre medicinske patient er opfølgende hjemmebesøg efter udskrivelse, som udvalget skal høre om på dagens møde. Region Syddanmark havde allerede inden handlingsplanen indgået en lokalaftale med de praktiserende læger om muligheden for at udføre opfølgende hjemmebesøg. I handlingsplanens periode er antallet af opfølgende hjemmebesøg steget fra 638 besøg per kvartal i 2013 til 888 besøg per kvartal i 2016. De fagpersoner, som KORA har interviewet, vurderer, at de opfølgende hjemmebesøg er med til at styrke sammenhæng og koordination af patientforløb. Besøgene bidrager til øget viden, afklaring og accept af hinandens arbejdsopgaver og er med til at skabe mere tryghed, kvalitet og sammenhæng for borgeren.\nStyrket forløbskoordination og opfølgende hjemmebesøg er blivende initiativer og fortsætter i regi af handlingsplanen for den ældre medicinske patient 2016-2019.\nHandlingsplanen for den ældre medicinske patient 2016-2019\nRegeringen og satspuljepartierne har prioriteret i alt 1,2 mia. kr. i perioden 2016-2019 og herefter varigt afsat 300 mio. kr. årligt til at løfte indsatsen for den ældre medicinske patient gennem en national handlingsplan.\nHandlingsplanen består af otte indsatsområder, som skal være med til at sikre den ældre medicinske patient pleje og behandling af højere kvalitet og øget sammenhæng på tværs af kommuner, almen praksis og sygehuse. Handlingsplanen rummer bl.a. en styrket indsats mod overbelægning på sygehusene, flere udgående sygehusfunktioner og øget specialistrådgivning til kommuner og almen praksis, en styrkelse af de regionale lægemiddelenheder, kompetenceløft i den kommunale hjemmesygepleje og en styrkelse af de kommunale akutfunktioner.\nSundhedskoordinationsudvalget blev på mødet i december 2016 præsenteret for handlings- og udmøntningsplanen for 2016-2019 med speciel fokus på indsatser om styrkelse af kommunale akutfunktioner og udgående sygehusfunktioner samt øget rådgivning til kommuner og almen praksis. Udvalget vil senere på året få forelagt en fælles implementeringsplan for de to indsatsområder.\nBeslutning i Sundhedskoordinationsudvalget den 28-02-2017\nErik Rosengaard, Susanne Crawley Larsen og Mirelle Lacroix deltog ikke i sagens behandling.\nOplæg - Lægebesøg i Oksbøl\nDÆMP midler - kort oversigt over initiativer i handlingsplanen 2016-19\nFølgegruppen for opgaveoverdragelse har udarbejdet et forslag til en model for planlagt og aftalt opgaveoverdragelse. Modellen skal være med til at udvikle det borgernære sundhedsvæsen og sikre ensartede samarbejder af høj faglig karakter. Sundhedskoordinationsudvalget blev på mødet den 20. december 2016 orienteret om modellens indhold og opbygning.\nFor at sikre hensigtsmæssig anvendelse af modellen har Det Administrative Kontaktforum den 27. januar 2017 drøftet rammerne for, hvornår og hvordan modellen skal bringes i spil.\nFølgegruppen for opgaveoverdragelse skal jf. Sundhedsaftalen 2015-18 følge området og behandle konkrete forslag eller ønsker til opgaveoverdragelse efter de i modellen fastsatte principper.\nModellen kan bl.a. finde anvendelse i følgende situationer, ved:\n· Udbredelse af erfaringer med ændret samarbejdsformer i patientforløb\n· Nationale beslutninger og anbefalinger om ændrede samarbejdsformer\n· Udvikling af det syddanske sundhedsvæsen på baggrund af input fra sundhedsprofessionelle\nNår modellen skal anvendes, nedsættes en tværsektoriel arbejdsgruppe, som har kompetencer inden for opgaveområdet. Arbejdsgruppen har til formål at kvalificere en faglig vurdering (trin 1), på hvilken baggrund følgegruppen, hvis relevant, kan kvalificere et beslutnings- og fælles forståelsesgrundlag til Det Administrative Kontaktforum (trin 2). Afhængig af Det Administrative Kontaktforums beslutning igangsættes udarbejdelse af en samarbejdsaftale (trin 3). Samarbejdsaftalen skal godkendes i Sundhedskoordinationsudvalget og eventuelt i relevante kommunale og regionale politiske udvalg.\nDet Administrative Kontaktforum har godkendt, at følgegruppen som de næste opgaver undersøger, om samtalestøtte til f.eks. stressramte og langtidssyge kan overdrages fra almen praksis til kommunerne. De praktiserende læger oplever, at disse samtaler optager meget tid, og at et ændret samarbejde, hvor den praktiserende læge fortsat er behandlingssvarlig, men understøttes af kommunen i dele af samtaleforløbet, vil være hensigtsmæssigt både for patienten og den samlede økonomi.\nEndvidere skal følgegruppen bearbejde de opgaver, som fremadrettet skal løses i de kommunale akutfunktioner i henhold til de kommende anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen om kvalitetsstandarder for kommunale akutfunktioner.\nAt Sundhedskoordinationsudvalget drøfter og godkender modellen for planlagt og aftalt opgaveoverdragelse og dens anvendelse.\nErik Rosengaard, Susanne Crawley Larsen, Mirelle Lacroix og Anni B. Tyrrestrup deltog ikke i sagens behandling.\nBilag 1 - Model for planlagt og aftalt opgaveoverdragelse - FORSLAG - feb2017\nBilag 2 - Vejledning til Model for planlagt og aftaltt opgaveoverdragelse - feb2017\nVedlagt er udkast til tids- og procesplan for Sundhedsaftalen 2019-2022. Der lægges op til, at arbejdet med den næste sundhedsaftale – i lighed med sidste gang – igangsættes cirka halvandet år inden endelig indsendelse til Sundhedsstyrelsen. Dette sker bl.a. for at sikre en høj grad af politisk involvering, ejerskab og prioritering af indsatserne.\nI vedlagte udkast til tids- og procesplan er det derfor det nuværende Sundhedskoordinationsudvalg, der igangsætter processen og arbejdet, mens det vil være det nyvalgte Sundhedskoordinationsudvalg, der afslutter det.\nDer lægges op til, at den politiske proces formelt starter fredag den 2. juni 2017 med en politisk opstartskonference. Der vedlægges udkast til rammeprogram, herunder forslag til deltagerkreds. Formålet med konferencen er at igangsætte udviklingen af Sundhedsaftalen 2019-2022 ved at drøfte input til de politiske visioner.\nHerudover er der i vedlagte forslag til tids- og procesplan lagt op til, at det nuværende Sundhedskoordinationsudvalg hen over efteråret 2017 arbejder på et overleveringspapir til det nyvalgte Sundhedskoordinationsudvalg, som det videre arbejde med Sundhedsaftalen 2019-2022 bl.a. kan tage udgangspunkt i.\nAt Sundhedskoordinationsudvalget godkender tids- og procesplanen for Sundhedsaftalen 2019-2022.\nAt Sundhedskoordinationsudvalget godkender rammeprogram for politisk opstartskonference.\nIndstilling tiltrådt med følgende ændringer:\nGodkendelse af politiske visioner for sundhedsaftalen flyttes til mødet 31. oktober 2017.\nPatient- og pårørendeforeninger inddrages før og efter det politiske opstartsmøde for Sundhedsaftalen 2019-2022.\nProcesplan SA 2019-2022 version til SKU 280217\nRammeprogram for det politiske opstartsmøde SKU 280217\nFølgegruppen har senest afholdt møde den 9. februar 2017. Den samlede status for opgaveporteføljen fremgår af bilaget. Følgegruppen har fremover ansvar for et stigende antal monitoreringsopgaver og vil derfor fremadrettet drøfte, hvordan disse opgaver løftes bedst muligt.\nFølgegruppen har to indsatser inden for de af Sundhedskoordinationsudvalget prioriterede indsatser. Det drejer sig om:\nUdvikling af nye rammer for samarbejdet om mennesker med kronisk sygdom. Arbejdet med udvikling af nye rammer for kronisk sygdom og udviklingen af de seks nye forløbsprogrammer forløber planmæssigt.\n• Tværsektorielt forløbsprogram for mennesker med KOL\nDet Administrative Kontaktforum har den 27. januar 2017 godkendt forløbsprogrammet og den del af implementeringspakken, der vedrører kommunikation. Denne del af forløbsprogrammet behandles som et selvstændigt punkt på dagens møde.\nMonitorering og kompetenceudviklingsdelen i KOL forløbsprogrammet afventer en strategisk drøftelse i Det Administrative Kontaktforum.\n• Tværsektorielt forløbsprogram for mennesker med diabetes\nDet Administrative Kontaktforum har på mødet den 23. november 2016 godkendt en tidsplan for udviklingen af det tværsektorielle forløbsprogram for mennesker med diabetes. Der vil være brugerinddragelse i form af workshops. Det Administrative Kontaktforum vil blive præsenteret for en høringsversion på mødet den 22. september 2017, hvorefter den sendes i høring.\nMental sundhed: Arbejdet relateret til mental sundhed følger tidsplanen. På baggrund af kortlægning af årsager til og omfang af dårlig mental sundhed blandt børn og unge, som blev fremlagt for Sundhedskoordinationsudvalget den 16. august 2016, fik følgegruppen til opgave at gennemføre en afdækning af igangværende initiativer til fremme af mental sundhed blandt børn og unge i Syddanmark. Denne afdækning er nu lavet og godkendt i Det Administrative Kontaktforum den 27. januar 2017. Følgegruppe for Forebyggelse arbejder nu videre med at udvikle et kommissorium til en arbejdsgruppe for udarbejdelsen af en aftale for børn og unge. Punktet behandles selvstændigt på dagens møde.\nFølgegruppen har følgende status for øvrige opgaver i porteføljen:\nDrift af sundhedsprofilundersøgelsen ”Hvordan har du det?” Profilen gennemføres i 2017, og der forventes offentliggørelse af resultaterne 1. kvartal 2018. Det endelige spørgeskema blev behandlet på Det Administrative Kontaktforum den 27. januar 2017, der tog orienteringen til efterretning.\nProjektet forløber planmæssigt. Der afholdes en række arrangementer primo 2017 med god interesse og opbakning fra både kommunal og regional side.\nUdvikling af model for henvisning af patienter med knæartrose. Materialet blev behandlet i Det Administrative Kontaktforum den 27. januar 2017, hvor kommunerne udbad sig betænkningstid, da der er usikkerhed om økonomiske konsekvenser af aftalen. Materialet behandles i Det Administrative Kontaktforum igen den 30. marts 2017.\nFølgegruppen fik på mødet i Det Administrative Kontaktforum den 23. november 2016 til opgave at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne for en fælles regional sundhedsprofil for børn og unge. Følgegruppen har igangsat dette arbejde.\nOpgaven blev vedtaget på møde i Det Administrative Kontaktforum den 15. juni 2016. Der pågår et tværsektorielt samarbejde om kvalificering af et rammepapir for aftalen. Et udkast til aftalen forventes at kunne behandles i Det Administrative Kontaktforum den 30. marts 2017.\nAftale om Regionens rådgivning til kommunerne om forebyggelse: Følgegruppen følger fremadrettet efterspørgsel og behov for rådgivning og drøfter prioritering og planlægning af rådgivningsaktiviteterne. Følgegruppen modtager en årlig status fra regionen i tredje kvartal.\nKortlægning af mental sundhed blandt børn og unge:Opgaven er afsluttet. Arbejdsgruppen har afleveret kortlægning inkl. anbefalinger samt procesevaluering. På baggrund af kortlægningen skal der gennemføres en erfaringsopsamling på området i RegionSyd. Følgegruppe for Forebyggelse nedsætter en arbejdsgruppe til dette, jf. punktet om mental sundhed.\nUdarbejdelse af rammepapir for regional rådgivning om forebyggelse til kommuner: Godkendt i Det Administrative Kontaktforum den 15. juni 2015. Dermed er opgaven afsluttet.\nKonferencen Lige Sund? Strategi for forebyggelse af livsstilssygdomme hos mennesker med en sindslidelse:Konferencen er afholdt, og arbejdsgruppen har afleveret afsluttende afrapportering.\nUdvikling af aftale vedrørende infektionshygiejnisk rådgivning: Den endelige aftale (arbejdspakke tre) blev godkendt i Sundhedskoordinationsudvalget den 20. december 2016. Herefter sendes aftalen til implementering via de lokale samordningsfora. Arbejdsgruppen afslutter med godkendelsen af aftalen sin opgave, men sekretariatet står til rådighed i forhold til mundtlig formidling af aftalen til de enkelte samordningsfora.\nAt Sundhedskoordinationsudvalget godkender status fra Følgegruppen for forebyggelse.\nErik Rosengaard, Susanne Crawley Larsen, Mirelle Lacroix og Anni B. Tyrrestrup deltog ikke under sagens behandling.\nDet nye forløbsprogram for mennesker med kronisk obstruktiv lungesygdom (KOL) er udviklet i tæt samarbejde med patienter, pårørende og sundhedsprofessionelle. Dette har resulteret i et stærkt fokus på samarbejde og kommunikation og på, hvordan vi mere systematisk kan inddrage patient og pårørende.\nForløbsprogrammet er bygget op omkring de situationer, hvor mennesker med KOL er i kontakt med sundhedsvæsenet (f.eks. årskontroller og konsultationer i almen praksis, deltagelse i kommunale forebyggelsesstilbud og indlæggelser på sygehus). Programmet beskriver roller og opgaver for de involverede aktører i disse situationer. Derfor kan forløbsprogrammet bruges som:\n· Et udgangspunkt for udarbejdelse af sektorspecifikke instrukser m.v.\n· Et værktøj til planlægning af den mono- og tværsektorielle indsats for mennesker med KOL.\nSom en del af forløbsprogrammets implementering flytter sygehusenes opgaver i forbindelse med specialiseret patientuddannelse og genoptræning af mennesker med KOL ud i de kommunale forebyggelsestilbud. Dette dels fordi Sygehus Lillebælt i et samarbejde med de omkringliggende kommuner har vist gode resultater med at flytte genoptræningen, og dels fordi patienter og pårørende har ønsket at kunne deltage i uddannelses- og træningstilbud så tæt på deres hjem som muligt.\nDet tværsektorielle forløbsprogram for mennesker med KOL har været i offentlig høring i perioden den 12. oktober til den 16. november 2016. I alt er der indkommet 11 høringssvar, som kan læses på https://regionsyddanmark.dk/wm491293\nDet skal bemærkes, at forløbsprogrammets afsnit tre om tidlig opsporing fortsat afventer Sundhedsstyrelsens opdatering af deres ”Anbefalinger for tværsektorielle forløb for mennesker med KOL” (2015). Arbejdsgruppen for nye rammer for kronisk sygdom har været i dialog med Sundhedsstyrelsen, som har gennemlæst forløbsprogrammets afsnit om tidlig opsporing og vurderer, at det vil stemme overens med deres endelige anbefalinger. Hvis nødvendigt justeres forløbsprogrammet, når anbefalingerne offentliggøres, hvilket forventes at blive i marts 2017.\nFormandskabet for arbejdsgruppen for nye rammer for kronisk sygdom vil på mødet præsentere erfaringer med den organisatoriske brugerinddragelsesproces som forløbsprogrammet bygger på samt forventninger til, hvordan forløbsprogrammet vil have effekt og gøre en forskel for borgere med KOL i Syddanmark.\nAt Sundhedskoordinationsudvalget godkender det tværsektorielle forløbsprogram for mennesker med KOL og den tilhørende kommunikationspakke.\nKommunikationspakke til Tværsektorielt forløbsprogram for mennesker med KOL - FORSLAG - feb2017\nTværsektorielt forløbsprogram for mennesker med KOL - FORSLAG - feb2017\nSundhedskoordinationsudvalget har som led i Sundhedsaftalen 2015-2018 prioriteret mental sundhed, herunder mental sundhed blandt børn og unge, som et særlig vigtigt indsatsområde.\nPå baggrund af kortlægningen, som blev godkendt af Sundhedskoordinationsudvalget den 16. august 2016, fik følgegruppen til opgave at igangsætte en afdækning af, hvilke erfaringer, tilbud og initiativer til fremme af mental sundhed, der allerede i dag findes i regionen og kommunerne. Denne afdækning er nu udarbejdet og vedlagt som bilag.\nSagen blev behandlet på Det Administrative Kontaktforum (DAK) den 27. januar 2017. DAK besluttede her at sætte arbejdet i gang med at udarbejde en aftale om børn og unge, jf. Sundhedsaftalens punkt 8.2.2. Beslutningen skete med afsæt i afdækningens konklusion om, at både kommuner og region efterlyser et tættere og mere rettidigt samarbejde. Som følge heraf skal Følgegruppen for forebyggelse på næstkommende DAK-møde forelægge et kommissorium for en arbejdsgruppe, der skal udarbejde en aftale på børne- og ungeområdet.\nAt Sundhedskoordinationsudvalget godkender afdækningen af indsatser til fremme af mental sundhed hos børn og unge i Region Syddanmark.\nIndstilling tiltrådt med den tilføjelse, at Sundhedskoordinationsudvalget på næstkommende møde forelægges et kommissorium for en arbejdsgruppe, der skal udarbejde en aftale på børne- og ungeområdet.\nBilag, Afdækning af indsatser til fremme af mental sundhed blandt børn og unge\nPå baggrund af henvendelse fra Sundhedsstyrelsen den 30. maj 2016 fremsendte Sundhedskoordinationsudvalget en status for samarbejdet om forløbsprogrammer i Region Syddanmark og de 22 syddanske kommuner (se bilag).\nFormålet var, på baggrund af tilbagemeldinger fra Sundhedskoordinationsudvalgene, at skabe et aktuelt, landsdækkende overblik over status på udvikling og implementering af forløbsprogrammer for mennesker med kronisk sygdom.\nAf statussen fremgår det, at alle fem regioner har udviklet og implementeret forløbsprogrammer for mennesker med diabetes type 2, KOL, hjertesygdom og lænde-/rygsygdom. I Syddanmark er der derudover samarbejds- eller implementeringsaftaler på følgende områder:\nPatienter med uhelbredelig livstruende sygdom og forventet kort levetid\nMennesker med psykisk lidelse og samtidig stof- eller alkoholmisbrug\nMennesker med oligofreni\nTraumatiserede flygtninge og krigsveteraner\nImplementering af Sundhedsstyrelsens forløbsprogram for rehabilitering og palliation i forbindelse med kræft\nImplementering af Sundhedsstyrelsens forløbsprogram for mennesker med senhjerneskade.\nAlle kommuner har uddannelsestilbud til borgere med kronisk sygdom, som enten er diagnosespecifikke eller generiske tilbud.\nDer er fortsat en række udfordringer forbundet med udarbejdelsen og implementeringen af forløbsprogrammer.\nSundhedsstyrelsen bemærker, at det fortsat er en udfordring, at sygehusene arbejder med afsæt i lægelige specialer, mens kommunerne i en vis udstrækning arbejder på tværs af og uafhængigt af diagnoser. Forløbsprogrammerne tager ofte udgangspunkt i specifikke sygdomsgrupper og tager dermed ikke højde for, at mange patienter har flere samtidige sygdomme.\nDer er fortsat behov for at fastholde fokus på implementering af forløbsprogrammer. Klare retningslinjer for samarbejde og kommunikation, herunder tværsektoriel informationsdeling, er nødvendigt for at understøtte patienternes oplevelse af sammenhængende forløb.\nDet påpeges, at det generelt fortsat er vanskeligt at monitorere forløbsprogrammernes effekt på grund af manglende mono- og tværsektorielle indikatorer.\nSundhedsstyrelsens - Status forløbsprogrammer 2016 rev\nPå mødet i Sundhedskoordinationsudvalget den 20. december 2016 blev det besluttet,\nat udvalget hen over 2017 ønsker tematiserede drøftelser om ”Fremtidens Sundhedsvæsen”. Sundhedskoordinationsudvalget ønskede derfor et udkast til proces herfor på indeværende møde.\nVedhæftet er et bud på en plan for tematiserede drøftelser om ”Fremtidens Sundhedsvæsen”, hvor fokus bl.a. er på:\n· Hvad er de største sundhedsudfordringer?\n· Hvad er resultaterne af det nationale udvalgsarbejde om det nære og sammenhængende sundhedsvæsen?\n· Hvordan kan man arbejde med fælles ledelse på tværs af sektorgrænser?\n· Hvordan fungerer sundhedsaftalerne i praksis, og hvordan kan de blive bedre?\nUd over drøftelser om ”Fremtidens Sundhedsvæsen” rummer vedlagte plan også en\noversigt over de mødetemaer, som Sundhedskoordinationsudvalget tidligere har godkendt. Herudover fremgår det, hvilke opgaver der knytter sig til arbejdet med den ny sundhedsaftale. På den måde er det søgt at få tingene til at hænge sammen for at skabe bedst mulig synergi i både indhold og output.\nUd over temaerne i vedhæftede plan vil der som vanligt løbende være ordinære punkter på dagsordenen.\nAt Sundhedskoordinationsudvalget godkender plan for drøftelse af ”Fremtidens Sundhedsvæsen”.\nIndstilling tiltrådt. Administrationen opdaterer materialet jf. udvalgets drøftelser.\nMødetemaer, Fremtidens Sundhedsvæsen, ny SA, følgegruppestatus 2017\n9. maj 2017, kl. 14.00-16.00 – Fælles Akutteam – Sydvestjysk Sygehus og Esbjerg kommune\n15. august 2017, kl. 14.00-16.00 – Svendborg Demensby\nAt mødet den 9. maj 2017 udvides en time fra kl. 13.00-16.00 og formøder fra kl. 12.00-13.00.


MediView er en markedsanalyse, specielt udviklet til at undersøge om lanceringen af et nyt medicinsk produkt kører på sporet. - PDF\nDownload "MediView er en markedsanalyse, specielt udviklet til at undersøge om lanceringen af et nyt medicinsk produkt kører på sporet."\n1 MEDIVIEW MediView er en markedsanalyse, specielt udviklet til at undersøge om lanceringen af et nyt medicinsk produkt kører på sporet. MediView giver svar på, om dit budskab er opfattet af lægerne, kendskabet til dit nye produkt, årsager til at produktet udskrives eller ikke udskrives, positionering i forhold til konkurrenter og andre faktorer, som har betydning for produktets succes. Med MediView får du et operationelt billede af markedsforholdene for dit nye produkt, og du får mulighed for at korrigere budskab og andre elementer i tide, hvis det er nødvendigt. MediCatch, der tegner et billede af produktet, første gang typisk ét år efter lanceringen. MediView er et analysemodul i Lykke & Nedergaard Medicals værktøjskasse til medical marketing. Den samlede pakke omfatter desuden MediLaunch, som er et specielt hjælpeværktøj i prelaunch perioden samt Lykke & Nedergaard Medical analyser kan leveres som en samlet pakke eller som separate analysemoduler. Alle analyserne tilpasses i hvert enkelt tilfælde produkt og særlige problemstillinger. Copyright\n2 Produktets life cycle Lykke & Nedergaard Medical Prelaunch Lanceringsplan Udvikling af koncept Udarbejdelse af kampagne MediLaunch - Milestone 0 MediLaunch Milestone 0 Patientflow Behandlingsmønster Ordinationsmønster Beslutningstagere Koncepttest Kampagnetest Launch Uge 0-8(12) Konsulentbesøg Lanceringskampagne Annoncering Massiv Direct mail Massiv Detailing materiale Nyhedsbreve Symposium MediView - Milestone 1 MediView Milestone 1 Opfattelse af budskab Markedskort Kendskabsgrad Udskrivningsinteresse Uge Konsulentbesøg Lanceringskampagne Annoncering Direct mail Distriktsmøder Evt. korrektion af detailing Apoteksmøder MediView - Milestone 2 MediView Milestone 2 Markedskort Kendskabsgrad Udskrivningsinteresse Udskrivningsgrad Produktprofil Produktpositionering MediCatch Milestone 3 Postlaunch Uge Konsulentbesøg Opfølgningskampagne Ny annoncering Direct mail Distriktsmøder MediCatch - Milestone 3 Markedskort Kendskabsgrad Udskrivningsgrad Udskrivningsinteresse Patientfordeling Patienter, der starter behandling -Nye patienter -Ptt. der skifter behandling -Supplerende/kombi behandling Patienter, der får receptfornyelse Patienter, der stopper Ordinationsmønster. 2\n3 MARKEDSKORT MediView (Milestone 1) Gennemføres typisk 0-8 uger efter launch. MediView - Milestone 1 gennemføres umiddelbart efter lanceringen. Derved bliver det muligt hurtigt at korrigere budskabet, hvis det skulle vise sig nødvendigt. MediView giver et billede af, om produktet er kommet rigtigt fra start. MediView er en undersøgelse, som typisk gennemføres via telefoninterviews med ca. 100 læger. Undersøgelsen gennemføres, når ca. 300 konsulentbesøg er gennemført. Tilbagemelding på budskabet Markedskort Markedskortet viser kendskabsgrad, udskrivningsinteresse og udskrivningsmønster. Der spørges direkte, Hvorfor udskrivningsmønsteret ser ud, som det gør.. 3\n4 MARKEDSKORT MediView (Milestone 2) Gennemføres uger efter launch. MediView - Milestone 2 sætter fokus på produktets gennemslagskraft. Der foretages en vurdering af produktets egenskaber i forhold til konkurrenterne. MediView Milestone 2 er en undersøgelse, der gennemføres via 100 telefoninterviews med læger. Markedskort Produktprofil Markedskortet viser kendskabsgrad, udskrivningsinteresse og udskrivningsmønster. Der spørges direkte, Hvorfor udskrivningsmønsteret ser ud, som det gør. PRODUKTPROFIL Produktprofilen viser produktet set i forhold til udvalgte konkurrenter. Der spørges til egenskabernes betydning for lægens valg af præparat. 4\n5 CASE MediView - Milestone 1 Det følgende er et konstrueret eksempel Et medicinalfirma, der har lanceret et nyt produkt, ønsker at få kendskab til markedets reaktioner. Firmaet ønsker at få belyst: Opfattelse af budskabet Kendskab til produktet Udskrivningsinteressen Derudover ønsker firmaet at få undersøgt om, firmaets opfattelse af lægernes reaktioner stemmer overens med lægernes reelle svar. Det nye produkt findes i flere forskellige varianter. Undersøgelsen bliver gennemført via telefoninterviews med: Praktiserende læger, der er besøgt Praktiserende læger, der ikke er besøgt Begge grupper har modtaget mails vedrørende det nye produkt. Eksempel - Milestone 1 I undersøgelsen viser det sig, at: Kendskabsgraden til det nye produkt er høj i begge målgrupper. Dog højest blandt de besøgte læger. Blandt de besøgte læger, som har udskrevet produktet, vil 75% bruge produktet i fremtiden. Blandt de ikke besøgte læger har flere allerede udskrevet produktet. Ud af de besøgte læger, som hidtil ikke har udskrevet produktet, vil 70% anvende det i fremtiden. Flere af lægerne er usikre på, hvordan de forskellige varianter skal bruges i forhold til hinanden. Lægernes opfattelse af budskabet stemmer overens med produktets USP (Unique Selling Points). På baggrund af undersøgelsen beslutter firmaet at justere konsulenternes budskab, så de fremover præciserer, hvornår de forskellige varianter af produktet skal ordineres.. 5\n6 CASE MediView - Milestone 2 Det følgende er et konstrueret eksempel Produktet har nu været på markedet i 6 måneder, og firmaet har valgt, at de også i forbindelse med Milestone 2 vil gennemføre en markedsundersøgelse, hvor bl.a. følgende bliver belyst: Opfattelsen af de justerede budskaber Kendskab til produktet Udskrivningsgrad Udskrivningsinteresse Produktet set i forhold til de konkurrerende produkter målt på udvalgte parametre Undersøgelsen bliver gennemført via telefoninterviews med praktiserende læger Eksempel Milestone 2 I undersøgelsen viser det sig, at: Det justerede budskab bliver opfattet som ønsket. Det bliver derfor besluttet, at konsulenterne skal fortsætte med det justerede budskab. Udskrivningsgraden har indtil nu været høj. 60% af lægerne har produktet som 1. valg, og tilfredsheden med produktet er generelt stor. Fremtidig udskrivning 1. valg Det samme 45% 55% af de læger, der har produktet som 1. valg, vil i fremtiden anvende produktet mindre. Årsagen til dette er, at patienterne har for mange problemer med at håndtere produktet, og dermed ses en dårlig compliance. Mindre 55% Af og til Mere 60% Det samme 35% Mindre 5%. 6\n7 CASE Eksempel Milestone 2 Produktprofil - nuværende udskrivning I forhold til de konkurrerende produkter bliver produktet generelt vurderet positivt. Dog er det lægernes oplevelse, at compliance er dårligere ved produktet end ved de konkurrerende produkter. Lægerne kommenterer, at informationen i indlægssedlen er meget svær at forstå, og illustrationen kan misforstås. Som følge heraf bliver det i firmaet besluttet, at konsulenterne skal udlevere en folder til lægerne med en anden illustration og forklaring. Samtidig arbejder firmaet på at få ændret illustrationen i den oprindelige indlægsseddel. Målet er at få den nye indlægsseddel klar og godkendt til den kommende produktion.. 7\nMEDICATCH. Copyright 2005 Lykke & Partners Research. Alle rettigheder forbeholdes. 1. For yderligere information, kontakt:\nMediCatch er en markedsanalyse, der er udviklet til at tage pulsen på et medicinsk produkt, typisk ét år efter lanceringen. MediCatch sætter fokus på produktets markedsandele, patientfordeling og ordinationsmønster.\nLancering af Kærgården Steg & Bag\nLancering af Kærgården Steg & Bag Innovation og mersalg til fedtstofkategorien! Materialet er autentisk, men er her sammensat, så du som studerende kan bruge det som eksempel og inspiration til arbejdet\nApoteket og QR barcodes. [År] hvad kan vi bruge dem til?\nApoteket og QR barcodes [År] hvad kan vi bruge dem til? Dorte Lena Dam & Tina Nygaard Madsen Horsens Søndergades Apotek 2012 Indholdsfortegnelse: 1. Baggrund og formål.2 2. Målgruppe...2 3. Problemformulering...2\nStatus Rapport AF Paw Holm 3P OWT Operation without touching\nStatus Rapport AF 3P OWT Operation without touching 1 Smitte gennem indirekte kontakt Det er et kendt fænomen at man kan blive smitte med div. sygdomme hvis man ikke holder en god håndhygiejne, det offentlige\nMarkedsføringsplan. Indhold. 1. Introduktion. 2. Markedsbeskrivelse\nMarkedsføringsplan Indhold 1. Introduktion... 1 2. Markedsbeskrivelse... 1 3. Målsætning og budget... 2 4. Målgruppe... 3 5. Afklaring omkring kommunikation, budskab og virkemidler... 4 6. Medievalg og\nPKA s kommunikation Overbygningskursus november 2017\nPKA s kommunikation Overbygningskursus november 2017 Kommunikationsmedarbejder Lisbeth Weimann Sekretariatsmedarbejder Kirsten Plambech PKA s kommunikation med jer delegerede I er ca. 750 ambassadører\nMax Riis Christensen max@makesyoulocal.com mobil +45 3017 3950 twitter.com/makesyoulocal\nMax Riis Christensen max@makesyoulocal.com mobil +45 3017 3950 twitter.com/makesyoulocal Lancering i udlandet eller succes i udlandet? - Internationalisering er meget mere end oversættelser og betalingsmetoder,\nEksempel 15.1 Tal med målgruppen Kirkeby, 2009 redegør for syv årsager til, at kampagnen i case E: Hudallergi nåede sine mål. To af punkterne er relevante i sammenhængen her: Kend din kommunikationsmålgruppe\nDEN GODE KONSULENTPROFIL\nDEN GODE KONSULENTPROFIL C O M P L I A N C E S E R V I C E S F O R L I F E S C I E N C E S COMPLIANCE SERVICES FOR LIFE SCIENCES Kort om Genau & More: Vi er en konsulentvirksomhed der yder højt specialiseret\nRene ord for ingen penge. Eva Kistrup\nRene ord for ingen penge Eva Kistrup 1 Copyright Copyright 2009 2009 Discus Discus Communications A/S Agenda Markedsføring i krisetider Målgrupper og forbrugeradfærd Cases: Segmentér dig til resultater\nPKA s kommunikation Overbygningskursus oktober 2017\nPKA s kommunikation Overbygningskursus oktober 2017 Kommunikationsmedarbejder Lisbeth Weimann Sekretariatsmedarbejder Kirsten Plambech PKA s kommunikation med jer delegerede I er 535 ambassadører på kollegernes\nBilag!1:!Portfolio! ! 1!\nBilag1:Portfolio Sompåpegetipraktikprojektetharjegiløbetafmitpraktikforløbhaftenlang rækkeforskelligearbejdsopgaver,somjeghervilgiveenvidereuddybningaf. Minportfoliofungererikkeensomkompletbeskrivelseafdearbejdsopgaver,jeg


Fremtiden bygger på genbrug | Grønteknik\nAnlæg | Af hal | 10. okt. 2020 KL. 11:28\nMøllerLøkkegaard er hovedentreprenør på anlægsentreprisen Fremtidens Gårdhave, der ligger på Straussvej i København. Foto: MøllerLøkkegaard.\nFremtidens Gårdhave anvender første danske betonstøbning med tilslag af 100 procent genbrugsmaterialer.\nBygge- og anlægsbranchen er i gang med at omstille sig til at bygge mere bæredygtigt for at levere til klimamålene. Fremstillingen af cement og beton er noget, der belaster meget i CO2-regnskabet, så det er også her, der er mest at hente. Det skriver MøllerLøkkegaard i en pressemeddelelse.\nAnlægsgartneren fra Ringsted står bag landets første støbning med en ekstra aggressiv beton med 100 procent tilslag af genbrugsmaterialer til en blivende konstruktion i terræn. Det glæder indehaver Anders Møller:\n- Vi skal både spare på de knappe ressourcer, genanvende mere og forurene mindre med fossile brændstoffer. Det er mange ting på en gang, men vi gør vores ihærdige forsøg på at være foregangsmænd.\nKommune sætter høje standarder\nForud for støbningen er der gået en lang række test og mange beregninger for at komme frem til de mest bæredygtige løsninger. De høje standarder for klimaet er her sat af Københavns Kommune, der er bygherre på projektet Fremtidens Gårdhave, der ligger på Straussvej i København.\nTilslagsmaterialet, der tilsættes den nye beton, består af genanvendt beton, der er knust. Betonen er fremstillet af Unicon efter en recept, så den lever op til de gældende kvalitetsstandarder. Tests er foretaget af Pelcon, et laboratorie med speciale i prøvning og analyse af tilslag og beton.\nKlimakrav med mange fordele\nMøllerLøkkegaard er hovedentreprenør på anlægsentreprisen, som omfatter alt fra rydning, ny kloakering og lokal afledning af regnvand til finish med beplantning og inventar.\nDen 3.250 kvadratmeter store gårdhave, tegnet af landskabsarkitekt BOGL, vil kunne inddæmme en 100-årshændelse, men regnvandet skal ikke bare håndteres. Det skal bruges aktivt til at forskønne og bidrage til leg og rekreation. Gårdanlægget får en gennemgående kanal med kanter støbt i beton, og langs kanalen bliver der anlagt større og mindre haverum, så det er muligt at nyde vandet fra kanter og brinker. Vandet vil endda blive renset løbende, så de vandglade får mulighed for at soppe.\nBetonen ankommer desuden i en betonbil, der kører på biobrændsel. Inde på pladsen er der også krav om, at alle de små maskiner kører på el, og store maskiner kører på biobrændsel. Selv om det har krævet en hel del investeringer og omstillinger for MøllerLøkkegaard, er Anders Møller ikke i tvivl om, at det er fremtiden.\n- Det gavner ikke bare CO2-regnskabet, det er også vældig populært blandt beboerne, at vi både oser og støjer mindre lige uden for deres vinduer, fortæller han.


Dagens overblik: Topøkonomer og topminister advarer mod overophedning af dansk økonomi. Socialdemokratisk topfigur har brugt 22.000 diskussionstimer og 5.691 liter kaffe på nyt principprogram. Og så sagde Anders Samuelsen, at »I kan rende og hoppe med jeres popularitetsmålinger« til landets medier. Få hele det politiske overblik her.\nIndenrigs- og økonomiminister Simon Emil Ammitzbøll på Liberal Alliances landsmøde 2017 (Foto: Bo Amstrup/Scanpix 2017).\nHej - og velkommen.\nDet gør du også i dag, hvor vi indleder med en historie, som i virkeligheden breakede i går.\nBerlingske kunne nemlig fortælle, at Rusland gennem to år har hacket det danske forsvar.\nDet var en »chokeret« forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V), der fortalte om russernes indtrængen.\n»Ingen af os kan vide, hvad hackerne har brugt de her oplysninger til. Men selv i et uklassificeret system kan der forekomme henvisninger til ting og sager, der kan blive spredt. De angriber på flere måder, og det foregår på et meget sofistikeret niveau. Det gør, at vi står med en meget kritisk situation,« siger han til Berlingske.\nDet er hackergruppen bag angrebet på Demokraterne i USA sidste år - ATP 28, også kaldet Fancy Bear - der har skaffet sig adgang til emails hos udvalgte medarbejdere i det danske forsvar.\nInformationerne kan bruges til at afpresse ansatte til at blive agenter, vurderer Forsvarets Efterretningstjeneste. Du kan læse meget mere om det russiske angreb, som Claus Hjort Frederiksen siger, er styret af den russiske stat, her.\nClaus Hjort Frederiksen (V) siger til Berlingske, at han ikke kan få sig selv til at bede russerne om en forklaring. Det er nemlig »naivt« at tro, man over hovedet ville få én, hvis man spurgte, siger han til stor forundring for flere andre forsvarsordførere på Christiansborg. Læs reaktionerne på hackerangrebet her.\nKrig og fred har fået nye udtryksformer\nPå kort og lidt forenklet form kan angrebet gengives således:\nMen hvis du vil se, hvordan hackerne mere konkret bar sig ad, kan du læse med her.\nBerlingskes politiske kommentator Thomas Larsen kalder sagen ekstraordinær.\nDet digitale indbrud mod dansk forsvar er led i en ny international trend, hvor bl.a. Rusland i voldsom grad har intensiveret den digitale spionage og krigsførelse, skriver han i en analyse, som han afslutter således:\n»Krig og fred afgøres ikke længere på slagmarker med konventionelle våben. I dag udkæmpes slagene døgnet rundt og året rundt ude i cyberspace.«\nOg så lader vi ellers truslen fra den russiske hackerbjørn ligge. I stedet kaster vi os over en anden trussel. Og Børsen.\nDet går nemlig så hurtigt i dansk økonomi, at der er en risiko for, at det går for hurtigt. Mangel på arbejdskraft kan således føre til et større økonomisk tilbageslag, advarer flere fremtrædende økonomer i dagens udgave af Børsen.\n»Beskæftigelsen er steget markant gennem de senere år, og vi får flere og flere meldinger om, at der er pres på arbejdsmarkedet. Samtidig er huspriserne i storbyerne ligeledes steget markant. Der er således flere tegn på, at tingene går hurtigt. Ikke så hurtigt som i årene før krisen, men hurtigt,« siger eksempelvis professor ved CBS Jesper Rangvid.\nHan stod bag den store kulegravning af årsagerne til finanskrisen.\nLæs Børsens historie og de øvrige økonom-advarsler her.\nI regeringen håber indenrigs- og økonomiminister Simon Emil Ammitzbøll (LA) med egne ord på, at økonomernes advarsler kan få partierne på Christiansborg til at tage situationen mere alvorligt, end han mener, de gør. Simon Emil Ammitzbøll er »meget optaget af det pres, der er på det danske arbejdsmarked«, siger han og tilføjer:\n»Vores vurdering er, at vi har et par år at løbe på, inden det går rigtig galt. Vi skal til at træffe beslutninger, hvis vi skal gøre noget ved det, og vores ambition er at øge arbejdsudbuddet med 55.000 - 60.000 personer frem til 2025.«\nHos Børsen kan du her læse, hvorfor Socialdemokratiets finansordfører, Benny Engelbrecht, ikke mener, at Simon Emil Ammitzbøll og regeringens medicin mod den sygdom, økonomerne advarer mod, er den rette.\nLiberal Alliance holdt landsmøde\nVi forlader kriseadvarslerne og diskussionen om, hvordan man imødegår krisen, men bliver ved Liberal Alliance. Vi hopper nemlig videre - og tilbage - til i lørdags, hvor partiet holdt landsmøde. Et en-dags landsmøde, hvor statsminister Lars Løkke Rasmussen dukkede op og talte til sine regeringspartnere:\n»I lænede jer ikke tilbage. I kravlede op og tog mig, Venstre-regeringen og dansk politik som gidsler med et krav om løsepenge af den store slags i form af en marginalskattelettelse hele vejen op,« sage Lars Løkke Rasmussen - ifølge Ritzau til stor latter i Aalborg Kongres & Kultur Center.\n»Undervejs i den gidselstagningsmanøvre blev jeg ramt af stockholmsyndrom,« sagde Lars Løkke Rasmussen videre om det fænomen, hvor en person, der bliver holdt fanget, begynder at få sympati eller forståelse for gidseltageren.\n»Jeg vil gerne sige tak for den vilje til at gå på kompromis, som var til stede, da vi sad ved bordet. Den får vi brug for hele vejen,« sagde statsministeren. Læs mere her.\nDRs politiske analytiker Uffe Tang skrev i forbindelse med landsmødet, at Liberal Alliance er en virksomhed i forandring:\n»Lidt groft sagt er partiets landsmøde mere at sammenligne med en aktionærgeneralforsamling i en større dansk virksomhed end et klassisk politisk landsmøde. Og partiet styres også mere som en forretning - det er værd at bemærke, at hvor andre partier har en partisekretær til at styre organisationen, så har Liberal Alliance en direktør. Det passer tilsyneladende de liberale medlemmer godt. De har ikke behov for at gøre oprør. De har hang til ledelse.«\n»Og det er sandsynligvis en af årsagerne til, at det er lykkedes partiet at agere parlamentarisk spøgelsesbilist med ultimative topskattekrav flagrende ud ad sideruderne sidste efterår. For siden at flå i håndbremsen, vende 180 grader og trille videre i ministerbiler med kørselsretningen - og tage til takke med få små liberale sejre. Så længe det trækker i den rigtige retning, som de siger.«\nTre korte og en lidt længere fra landsmødet:\nFørst de korte:\nPå landsmødet fik partileder Anders Samuelsen sagt, at »I kan rende og hoppe med jeres popularitetsmålinger« til landets medier.\nHans søster, kulturminister Mette Bock, langede ud efter landets liberale kvinder med et »kan I så se at komme op af stolene«.\nOg Liberal Alliances landsformand, Leif Mikkelsen, slog fast, at LA går efter 50 mandater ved kommunalvalget til november.\n...og så den lidt længere:\nJyllands-Postens udsendte medarbejder har i forbindelse med landsmødet skrevet historien om paradokset i, at Liberal Alliance kræver mere åbenhed i ministerierne samtidig med, at partiets egne ministre først vil ændre praksis, når offentlighedsloven er ændret.\n»Man kunne godt lave et stunt ud af det, men det væsentlige er, at vi får ændret lovgivningen generelt,« lød det eksempelvis fra økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll (LA), mens partileder Anders Samuelsen sagde:\n»Jeg arbejder efter de rammer, der er nu. Og så arbejder jeg for, at der kommer en bedre offentlighedslov.«\n22.000 timers diskussion og 5.691 liter kaffe\nVi bliver lidt ved weekenden, men skifter parti. Nu skal det handle om Socialdemokratiet og partiets nye principprogram.\nSøndag var nemlig dagen, hvor Socialdemokratiets udlændingeordfører, Dan Jørgensen, præsenterede udkastet til partiets nye principprogram. Det skete i Odense, hvor 1.000 socialdemokratiske medlemmer var samlet til præsentationen.\nFantastisk dag med 1000 kammerater i Odense. Vores nye principprogram er vel modtaget #socialdemokratiet #fællesomdanmark\nEt opslag delt af Dan Jørgensen (@danj.socialdemokratiet) den 23. Apr 2017 kl. 8:14 PDT\n»Jeg er ked af, at vi ikke har taget de åbenlyse udlændingeproblemer så alvorligt, som vi gør nu,« sagde Dan Jørgensen i et interview med Berlingske samme dag som udkastet til principprogrammet blev offentliggjort.\nDu kan læse mere om Dan Jørgensens tanker om sit arbejde med principprogrammet her.\n»I dag ville jeg da ønske, at jeg havde lyttet til vestegnsborgmestrene«\nPrincipprogrammet bliver det syvende af slagsen, og det har - ifølge Dan Jørgensen selv - taget 22.000 timers diskussion og 5.691 liter kaffe (!) at udforme udkastet. For første gang er udlændinge og integration et af de centrale punkter.\nS-formand Mette Frederiksen indtog scenen i kulturhuset ODEON i Odense som et af dagens sidste indslag for at sætte ord på Socialdemokratiets nypudsede ideologiske profil:\n»Det, der er vigtigst for os, er lighed. At vi grundlæggende tror på, at vores vigtigste opgave er at sikre, at alle børn får de samme muligheder. At det aldrig må være vores opvækst eller vores baggrund, der definerer, hvem vi er, og ikke mindst hvad vi skal være,« sagde partiformanden ifølge Berlingske og sagde efterfølgende om udlændingepunktet:\n»I dag ville jeg da ønske, at jeg havde lyttet til vestegnsborgmestrene, som var tættere på problemerne dengang i 90erne, hvor den diskussion for alvor startede. For de kunne se det,« sagde Mette Frederiksen til Berlingske og fortsatte:\nUdlændingepolitikken har været et område, der gennem tiden har splittet Socialdemokratiet, og det var da derfor også forventeligt, at tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen (S) ville adressere udfordringerne, da han gik på talerstolen. Og det gjorde Poul Nyrup Rasmussen ifølge Berlingske da også. Men han gav ikke udtryk for den samme erkendelse, der har bredt sig i S-toppen.\n»Som en del af mit lange livs erfaring, vil jeg gerne sige noget om de sårbare unge, og jeg vil gerne sige noget om flygtningene. Fordi kendetegn for Socialdemokratiet er jo også, at vi ved, at de ikke får et godt liv med pligter og rettigheder og det at være medlem af fællesskabet uden, at de får en hjælpende hånd med på vejen,« sagde Nyrup, der ifølge BT forlod Odense pludseligt og via backstageområdet - mens »medierne stod slukørede tilbage«, som BT bemærker.\nLæs mere om den tidligere S-formands tale her.\nDagens 3 S-analyser\n»I weekenden præsenterede Socialdemokratiet sit nye principprogram under stor ståhej i Odense. Humøret var højt, og pressedækningen præcis som partiet kunne ønske sig. Nu følger det nye S-principprogram ’Fælles om Danmark’. Et greb, som er mindst lige så omstændeligt, slidsomt og disciplinkrævende som at forfatte en bog,« skriver hun og fortsætter:\n»Samtidig opleves den proces ofte som at forsøge at få bier til at flyve på rad og række. I mange partier er principprogrammet et falmet dokument, som sættes på hylden, straks det er fornyet. Samtidig fungerer det som en blanding af et hold-kæft-bolche og et beskæftigelsesprojekt for nævnenyttige baglands-typer. Men her tjener det et formål i den overordnede politiske strategi. Det sender signalet til vælgerne om, at den nye linje i udlændingepolitikken er tatoveret på brystkassen af S. Det er ikke en taktisk linje, man midlertidigt har valgt for at få magten. Det er old school.«\nDRs politiske analytiker Jens Ringberg har også haft principprogrammet under kærlig behandling. Han skriver blandt andet:\n»Dermed kommer "Fælles om Danmark" til at give Mette Frederiksen et stærkt grundlag for at føre lige præcis den udlændingepolitiske kurs, hun allerede har placeret sit parti på. Den meget stramme kurs. Strammere end mange socialdemokrater havde forestillet sig Frederiksen udstikke. Den kurs, hvor Folketinget har et meget fast blik på indvandringens omfang - af hensyn til det ord, som tidligere partiformand Poul Nyrup Rasmussen gjorde til et af sine varemærker: Sammenhængskraften.«\nPå altinget.dk har politisk kommentator Erik Holstein denne udlægning af udkastet:\n»Rare Dan Jørgensen har været i spidsen for arbejdet, og den vennesæle mand er helt loyal. Og så har en stærk ideolog som Herlev-borgmesteren, Thomas Gyldal, også været med i udvalget: Gyldal er nær knyttet til Mette Frederiksen. Men selvom S-ledelsen formelt ikke har været med i arbejdet af principprogrammet, er det et forslag helt efter deres smag. Mette Frederiksen og Henrik Sass Larsen kunne ikke have skrevet det bedre selv.«\n2 ledere og en lederskribents klumme om Liberal Alliance\nVi skal også lige forbi et par avisledere om Liberal Alliance\n»Når vi går til folketingsvalg næste gang, vil formanden for regeringspartiet Liberal Alliance, Anders Samuelsen, måles på, om Danmark er blevet mere liberalt. Sådan sagde han ved partiets landsmøde i weekenden. Ved næste valg er skatten på arbejde sat ned, vi har lavere licens, færre afgifter, billigere biler, mere frit valg og mere tillid i den offentlige sektor, sagde Samuelsen.\nLad os tilføje en vigtig ting til listen: Velfærden skal privatiseres. Måske har den liberale regering ikke flertal til det nu. Men Liberal Alliance har en vigtig ministerpost, der skal bruges til at skabe flertal på sigt.\nOpgaven ligger hos økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll.«\nJYLLANDS-POSTEN (om offentlighedslov)\n»Men Liberal Alliance skal have den ros, at det ikke har ændret holdning på det punkt, da først ministerkontorerne var indtaget. Og selv om offentlighedsloven sine steder har skabt større åbenhed, har netop ministerbetjeningsreglen lige fra begyndelsen været udskældt for at lukke en væsentlig del af den politiske proces, fordi den ganske enkelt gør det umuligt for borgere og medier at søge aktindsigt, så her er Liberal Alliance ude i en ædel sag, der dokumenterer, at partiet i det mindste på dette område tænker mere på offentligheden end på egen magt og interesser.«\n»Spørgsmålet er, om LA kan undgå at ende som SF i en blå regering? På weekendens landsmøde var der ro i geledderne, der bliver styret strammere end stramt. Landsmødet var det, vi på Ritzaus gamle Christiansborgredaktion kaldte ren »klappe-kage.«\n»Anders Samuelsen beder om, at man først dømmer ham og Liberal Alliance om to år. Det kunne Villy Søvndal nok også have drømt om – men sådan gik det ikke. Indtil videre er det nemmere at se lighederne mellem SF’s og LA’s udfordringer i regering end forskellene. Anders Samuelsen prøver at stille sig på bremsen for at undgå et sammenstød. Men han risikerer bare at blive påkørt bagfra i stedet for forfra.«\nEr slet ikke fra i dag. Den er faktisk fra i fredags. Dér blev det officielle portræt af tidligere statsminister Helle Thorning-Schmidt afsløret på Christiansborg. Afsløringen kan du, hvis du missede den i fredags, genopleve her:\nSå blev det flotte statsministerportræt af Helle afsløret! @socialdemokratiet #socialdemokratiet #hellethorning\nEt opslag delt af Dan Jørgensen (@danj.socialdemokratiet) den 21. Apr 2017 kl. 3:30 PDT\nEn anden tidligere statsminister - Anders Fogh Rasmussen - kunne ikke dy sig for at hive en ganske berømt Thorning-sætning frem ved fredagens offentliggørelse:\n»Lige når man ser det første gang, synes man nok, hun ser en anelse mere bestemt – for ikke at sige brutal – ud, end hun jo er. Hun ligner næsten en, der kunne slå mig. Men det kunne hun altså ikke,« sagde Fogh til Berlingske, der var til stede ved afsløringen af portrættet.\nDu kan læse reportagen her. Herunder kan du se portrættet:\nRegeringens energikommission, der skal hjælpe Danmark med at indfri sine internationale klimaforpligtelser, offentliggør i dag på et pressemøde deres rapport med anbefalinger til dansk energipolitik\nDerudover er udenrigsminister Anders Samuelsen (LA) i dag og i morgen på besøg i Tyskland. Her skal han både besøge Hannover og München. Fokus for rejsen er erhvervsfremme og digitalisering.\nErhvervsminister Brian Mikkelsen (K) tager til Tokyo for blandt andet at mødes med den japanske minister for OL, Tamayo Marukawa, og for at diskutere samhandel og udvikling.


Hvordan kan jeg vælge den bedste Mutual Fund Software? - Zajacperrone.com\nHvordan kan jeg vælge den bedste Mutual Fund Software?\nSøgning på internettet til anmeldelser og sammenligninger bør være dit første skridt i at vælge investeringsforening software. Uanset om du er en investor eller en mægler, bør investeringsforening software har nogle vigtige funktioner, herunder tilgængelighed, nøjagtighed og tilpasningsevne. Disse overvejelser har forskellige niveauer af betydning, afhængigt af din rolle som rådgiver eller investor. Hvis du er en rådgiver, dit valg af investeringsforening software har at behage dine kunder så godt.\nAdgang for investor eller rådgiver betyder blot at kunne få adgang og læse oplysningerne. Overvågning oneâ € s pensionering investeringsforening er nemmere med en skærm, der er klart og overskueligt. Evnen til at få adgang til data om midler i realtid er også påkrævet. Til rådgiver, tilgængelighed har at kombinere disse funktioner på en måde, der giver dine kunder adgang ved at logge ind på din hjemmeside eller server.\nNøjagtighed er nok mere vigtigt for rådgiveren end for investor. Mens investorerne måske ønsker at sikre, at de får korrekt information om deres investering, skal rådgivere være sikker på, at den gensidige fond software, de bruger, er nøjagtige i alle faser af operationen. Rapporter, tal og breaking news alle påvirke anbefalingerne fra rådgiveren til hans eller hendes klient. Betroet ansvar kræver det.\nDer er mange typer af fonde: en afbalanceret og diversificeret investeringsforening, den ubelastet gensidige fond og højt udbytte investeringsforening, bare for at nævne nogle få. Evnen til den gensidige fond software til at genberegne og omkonfigurere en portefølje baseret på ændrede behov eller præferencer er afgørende for både rådgiver og investor. Begge vil have evnen til at forudse forskellige investeringsresultater ved at ændre midler eller omfordeling af aktiver. Dette gælder især, når man overvejer investeringsforening skattemæssige konsekvenser.\nEn afslappet investor med blot en eller to fonde i deres portefølje kan sandsynligvis gøre godt ved hjælp af overvågning tjenester til rådighed på mange søgemaskine websteder. Mens fleksibel, er deres nøjagtighed begrænset, fordi de kun opdatere en gang om dagen. For de mere aggressive investor, mere avanceret software er tilgængelig gennem forskellige mæglere eller rådgivere. Der er naturligvis enkeltstående programmer kan købes over internettet.\nSom en rådgiver, skal du vurdere din investeringsforening software valg fra både dit perspektiv og din kundes, men din clientsâ € komfort og lethed i at bruge grænsefladen skal være din største bekymring. Henvendelse om, hvad andre rådgivere bruger og læse anmeldelser af softwarepakker vil hjælpe indsnævre dine valg. Heldigvis er de fleste investeringsforening softwarepakker tilbyde en gratis prøveperiode, der vil give dig mulighed for at opleve at bruge suite på første hånd.\nHvordan kan jeg vælge den bedste Indkøbsordre Software?\nHvordan bliver jeg en fitness instruktør?\nSådan Start en Skype chatsamtale\nHvad er de vigtigste komponenter i en Opossum kost?\nHvem er kosakkerne?


Ændret personlighed, væremåde | Scleroseforeningen\nÆndret personlighed, væremåde\nJeg skriver angående min samlever som har sclerose. Jeg/vi undrer os til tider over visse adfærds-/kommunikations-/kognitive træk hos ham. Det er ofte som om han tænker én ting, men siger/skriver noget andet, uden at være klar over det.\nHan bruger ord, som gør at det hele lige får en lidt anden betydning, hvorved hele situationer kan ændre sig. For eksempel var han irriteret på mig og så kom en adfærd og ord som egentlig betød at han smed mig ud, men tre dage senere siger han at han ikke forstår det, for det var absolut ikke det han mente. Når han ser tilbage kan han godt forstå, at det kunne tolkes som en udsmidning, men han er stadig overbevist om at det ikke var det han mente i den givne situation.\nSom et andet eksempel, kan han have en tanke som måske egentlig er god/pæn/sød nok, men den kommer så ud på en anden måde, som gør at hans familie opfatter det stødende og negativt - igen siger han at det absolut ikke var det han mente. Gengangeren er, at han hver gang beskriver det som om at han ikke mente det og at der er hans verden (og måde at opfatte på) og så vi andres, og disse verdener er ikke helt ens - måske snarere parallelle men med en lille ændring, som nogen gange får stor betydning.\nMit spørgsmål er: I takt med attakkerne og de skader de giver i hjernens nerver, kan da de forbindelser i hjernen, som normalt gør at man siger/tænker noget og dermed handler sådan i en given situation, have taget skade? Dette på en sådan måde, at der nu skal findes nye veje for signalerne, hvorved resultatet er, at der bliver tænkt "noget" men sagt "andet" - lidt som de to betydninger af ordet så (at se og at så) og at der bliver sagt en ting til ham men han tolker det som noget andet/anderledes?\nEr det sclerosen der sætter sine spor eller er det bare sådan han er? Dette har allerede kostet ham forholdet til flere vigtige mennesker i hans nære familie og nu er det på et hængende hår med mig.\nJeg har i meget lang tid gået og tænkt at det nok var mig og min forstand der var noget i vejen med og begyndte derfor at gå til psykolog, som dog kunne fortælle at der ikke er noget i vejen med min forstand eller evne til at forstå og opfatte. Det er så derfor at jeg nu tænker meget over om det er hans sygdom eller personlighed, der er skyld i disse meget væsentlige misforståelser?\nSom det er nu, foretager han handlinger som gør at verdensbilledet kan ændre sig fra dag til dag - én dag menes der en ting og næste dag menes der noget andet som netop samme ting - hvilket skaber totalt forvirring.