Mål- og resultatplan. for kriminalforsorgen - PDF\nDownload "Mål- og resultatplan. for kriminalforsorgen"\n1 20 16 Mål- og resultatplan for kriminalforsorgen\n2 Indhold Mission og vision 2 Om kriminalforsorgen 2 Recidivet 3 Strategiske pejlemærker 3 Mål for Forberedelse og indgåelse af flerårsaftale 6 Tæt samarbejde med omverdenen 6 Fleksibel kapacitet 6 Effektiv opgavevaretagelse 6 Sikkerhed og ordentlighed for den enkelte 7 Mindre tilbagefald 7 Én samlet koncern 8 Gyldighedsperiode, opfølgning og påtegning 10 1\n3 Mission og vision Kriminalforsorgen arbejder inden for Justitsministeriets overordnede mission og vision. Mission: - Justitsministeriet sikrer, at Danmark er et trygt og sikkert samfund. - Justitsministeriet er garant for retsstatens grundlæggende principper. Vision: - Justitsministeriet skal levere højt kvalificeret problemløsning, der understøtter regeringens mål. - Justitsministeriet skal agere som én koncern, der sikrer helhedstænkning og effektivisering på tværs af hele retsområdet. - Justitsministeriet skal være en åben og serviceorienteret samarbejdspartner, der bidrager rettidigt og brugbart. Mission og vision Strategiske pejlemærker Mål for 2016 Om kriminalforsorgen Kriminalforsorgens virksomhed udspringer af Justitsministeriets mission, og kriminalforsorgen har til formål at medvirke til at begrænse kriminalitet ved at fuldbyrde de straffe, som domstolene har fastsat. Straffuldbyrdelsen sker ved at gennemføre den kontrol, der er nødvendig for at fuldbyrde straffen og ved at støtte og motivere de dømte til at leve en tilværelse uden kriminalitet. Dette udgør kriminalforsorgens mission og er således grundlaget for al aktivitet i virksomheden. Kriminalforsorgens grundlæggende værdi: kunsten at balancere mellem det hårde og det bløde afspejler denne dobbelte hovedopgave, som medarbejderne i kriminalforsorgen skal håndtere i dagligdagen. 2\n4 Kriminalforsorgen har således følgende mission og vision: MISSION Kriminalforsorgen fuldbyrder straf og medvirker til at begrænse kriminalitet. VISION Vi bringer mennesker sikkert videre til et liv uden kriminalitet. Recidivet Kriminalforsorgen udarbejder årlige recidivopgørelser over, hvor mange løsladte og tilsynsklienter der inden for en individuel opfølgningsperiode på to år begår ny kriminalitet og skal fuldbyrde en straf i kriminalforsorgen på ny. Tabel 1. Recidiv for gruppen af fængselsdømte, gruppen af tilsynsdømte samt det samlede recidiv i pct Fængselsdømte Tilsynsdømte I alt ,8 18,7 25, ,4 20,7 27, ,7 21,2 27, ,1 21,3 27, ,3 19,7 26,6 De årlige opgørelser viser, at der over en årrække ikke kan konstateres store udsving i det samlede recidiv, og ej heller store udsving inden for de overordnede sanktionskategorier af henholdsvis fængselsdømte og tilsynsdømte. Kriminalforsorgen arbejder til stadighed på at nedbringe recidivet. Målet er, at de resocialiserende indsatser, der løbende gennemføres, får færre klienter til at vende tilbage til ny kriminalitet efter endt ophold i kriminalforsorgen. Strategiske pejlemærker Kriminalforsorgens arbejde med at indfri både Justitsministeriets overordnede samt egen mission og vision er operationaliseret i fem strategiske pejlemærker, som danner rammen for mål- og resultatplanen for Tæt samarbejde med omverden For at kriminalforsorgen kan løse sine opgaver bedst muligt, skal samarbejdet med omverdenen være endnu tættere og bedre. Derfor skal samarbejdet udbygges og styrkes med de aktører, der er 3\n5 med til at støtte op om kriminalforsorgens arbejde og hvis indsatser er afgørende for, at kriminalforsorgen kan leve op til visionen om at bringe mennesker sikkert videre til et liv uden kriminalitet. Fleksibel kapacitet Kriminalforsorgens belægningspres påvirkes bl.a. af faktorer uden for kriminalforsorgens kontrol. Store udsving i belægningsprocenten og de forskellige behov for sanktionering og adskillelse af indsatte som følge af f.eks. bandetilhørsforhold og behandlingsbehov mv. stiller store krav til den fleksible anvendelse af pladserne, hvorfor fokus skal fastholdes på at sikre holdbare og helhedsorienterede løsninger. Effektiv opgavevaretagelse Kriminalforsorgen skal ligesom den øvrige offentlige sektor levere maksimal effekt for de ressourcer, som denne stilles til rådighed. Netop derfor skal indsatser og aktiviteter organiseres og gennemføres på en sådan måde, at der opnås mest mulig effekt for klienten og samfundet. Sikkerhed og ordentlighed for den enkelte og samfundet Kriminalforsorgens mission og vision indebærer, at der skabes tryghed for den enkelte. Det gælder borgere i samfundet, og det gælder ansatte og klienter i kriminalforsorgen. Mindre tilbagefald Kriminalforsorgen skal medvirke til at begrænse kriminaliteten og skabe mere tryghed i samfundet. De indsatser, der iværksættes i kriminalforsorgen, skal derfor bidrage til en resocialisering af de dømte og mindske tilbagefald til ny kriminalitet. Udover de fem ovenstående pejlemærker optræder der i mål- og resultatplanen for 2016 endnu to strategiske pejlemærker: Forberedelse og indgåelse af ny flerårsaftale Kriminalforsorgens økonomiske rammer og overordnede fokusområder er traditionelt blevet fastlagt i flerårige politiske aftaler. Den nuværende flerårsaftale udløber ved udgangen af 2016, og der skal derfor i efteråret 2016 tages stilling til en ny politisk aftale for kriminalforsorgen. Der skal forud herfor foretages en række fagligt funderede analyser mv. af kriminalforsorgens område. Én samlet koncern Det fremgår af Justitsministeriets vision, at Justitsministeriet skal agere som én koncern, der sikrer helhedstænkning og effektivisering på tværs af hele retsområdet. Der er således også igangsat en række fælles koncernprojekter på tværs af ministerområdet, som bl.a. skal bidrage til øget kvalitet og effektivitet i opgavevaretagelsen. 4\n6 Mål for 2016 Kriminalforsorgens mål for 2016 er opdelt efter ovenstående syv pejlemærker og indeholder såvel objektive driftsmål som kvalitative udviklingsmål. For førstnævnte mål er der opstillet objektive og kvantificerbare resultatkrav, mens de sidstnævnte mål vil indeholde et skønsmæssigt element i vurderingen af, hvorvidt målet er opfyldt. Nedenfor følger en oversigt over kriminalforsorgens mål for De enkelte mål uddybes i de følgende afsnit med de konkrete aktiviteter, som kriminalforsorgen skal iværksætte for at nå målene i Strategiske pejlemærker Forberedelse og indgåelse af flerårsaftale Tæt samarbejde med omverdenen Fleksibel kapacitet Effektiv opgavevaretagelse Sikkerhed og ordentlighed for den enkelte Mindre tilbagefald Mål Sikre et solidt fundament forud for ny flerårsaftale Styrkelse af samarbejdet med politiet Ingen venterkø og udnyttelse af kapacitet Reduktion i sygefravær Niveauet for vold og/eller trusler mellem indsatte og mod ansatte reduceres Forhindre radikalisering De resocialiserende indsatser målrettes klienternes risici og behov Sikre løsladte de bedste forudsætninger for et liv uden kriminalitet Styrkelse af koncernfælles samarbejde Koncernfælles samarbejde Rettidig afgivelse af bidrag til besvarelse af folketingsspørgsmål Styrket informations- og it-sikkerhed Stabil it-drift 5\n7 Forberedelse og indgåelse af flerårsaftale (: 20 pct.) Den nuværende flerårsaftale for kriminalforsorgen udløber ved udgangen af 2016, og der skal derfor igangsættes et arbejde med at forberede en ny aftale for kriminalforsorgen fra og med Mål 1: Sikre et solidt fundament forud for en ny flerårsaftale (: 20 pct.) Kriminalforsorgen skal aktivt medvirke til udarbejdelsen af fagligt funderede analyser af kriminalforsorgens område, som skal pege på en række konkrete forbedringer og udviklingsmuligheder. Kriminalforsorgen skal være med til at sikre et effektivt ressourcemæssigt fundament i forbindelse med fastlæggelsen af kriminalforsorgens økonomi efter Vægt 10 pct. 10 pct. Tæt samarbejde med omverdenen (: 7,5 pct.) For at kriminalforsorgen og øvrige myndigheder kan løse sine opgaver bedst muligt, skal samarbejdet være endnu tættere og bedre. Særligt i 2016 er der fokus på samarbejdet med politiet og Justitsministeriets departementet for at sikre effektuering af udvisningsdømte. Mål 2: Styrkelse af samarbejdet med politiet (: 7,5 pct.) Inden den 1. april 2016 har kriminalforsorgen sikret den fornødne datakvalitet i forbindelse med opgørelsen af afgørelser om prøveløsladelse af udvisningsdømte. Fra og med 1. april 2016 skal 75 pct. af afgørelserne om prøveløsladelse af udvisningsdømte være truffet senest 4 uger før halvtidsdatoen for afsonere, der ved iværksættelsen har en resterende opholdstid på 4 måneder eller mere. 75 pct. af sager vedrørende udvisningsdømte udlændinge, hvor der kan blive tale om overførsel til afsoning i eget hjemland, skal forelægges Justitsministeriet senest 20 dage fra straffens iværksættelse. Fleksibel kapacitet (: 5 pct.) Kriminalforsorgen har tidligere været udfordret ved, at dømte har måttet vente i lang tid på at starte afsoningen. Kriminalforsorgen har derfor fokus på, at der ikke igen opstår en ny venterkø til afsoning. Mål 3: Ingen venterkø og udnyttelse af kapacitet (: 5 pct.) Der er ikke oparbejdet ny venterkø til afsoning i fængsler i Der er ikke oparbejdet ny venterkø til afsoning med fodlænke i Effektiv opgavevaretagelse ( 7,5 pct.) Graden af sygefravær har indvirkning på kriminalforsorgens økonomi, produktivitet og kvalitet af opgaveløsningen. Kriminalforsorgen vil derfor fortsat i 2016 have fokus på nedbringelsen af syge- 6\n8 fraværet blandt medarbejderne for at sikre en effektiv opgavevaretagelse og et bedre arbejdsliv for den enkelte. Mål 4: Reduktion i sygefravær (: 7,5 pct.) Kriminalforsorgens sygefravær er nedbragt med minimum 5 pct. i forhold til ,5 pct. Sikkerhed og ordentlighed for den enkelte (: 17,5 pct.) Kriminalforsorgen vil skabe tryghed for klienter og medarbejdere ved at forebygge vold og trusler mellem indsatte og mod ansatte. Endvidere vil kriminalforsorgen aktivt arbejde for at forhindre radikalisering i forbindelse med afsoning for at skabe tryghed i samfundet. Mål 5: Niveauet for vold og/eller trusler mellem indsatte og mod ansatte reduceres (: 7,5 pct.) Niveauet for vold og/eller trusler mellem indsatte er reduceret med 3 pct. i forhold til pct. Niveauet for vold og/eller trusler mod ansatte er reduceret med 3 pct. i forhold til Kriminalforsorgen vil i 2016 med udgangspunkt i en række datakilder belyse omfanget af de indsattes udsathed for vold, trusler og andre overgreb. Det vil således blive afdækket, i hvilket omfang den officielle anmeldelsesstatistik modsvarer det selvrapporterede billede på udsathed i de enkelte institutioner og i kriminalforsorgen som helhed. En analyse vil samtidig kunne estimere eventuelle underrapporteringer på både et centralt og lokalt niveau. 3 pct. 1,5 pct. Mål 6: Forhindre radikalisering (: 10 pct.) Der afholdes fire årlige koordinationsmøder mellem kriminalforsorgen og Politiets Efterretningstjeneste med henblik på forbedret samarbejde vedrørende styrket indsats mod radikalisering. Kriminalforsorgen sikrer, at de initiativer, der fremgår af Evaluering af indsatsen mod radikalisering og ekstremisme i fængsler mv. af den 9. oktober 2015 og som ikke indebærer merudgifter, gennemføres. Kriminalforsorgen (områderne) skal gennemføre initiativer for at sikre, at der fortløbende er fokus på radikaliseringsindikationer og at medarbejderne har kendskab til gældende retningslinjer. 2 pct. 4 pct. 4 pct. Mindre tilbagefald (: 15 pct.) Kriminalforsorgen skal medvirke til at begrænse kriminaliteten og skabe mere tryghed i samfundet. For at minimere risikoen for tilbagefald til ny kriminalitet skal de resocialiserende indsatser målrettes klientens risici og behov. 7\n9 Mål 7: De resocialiserende indsatser målrettes klienternes risici og behov (: 10 pct.) Der skal som led i modtagelsesproceduren i fængslerne være udarbejdet LS/RNR-vurdering for mindst 80 pct. af afsonerne, som falder inden for målgruppen. Der skal i mindst 75 pct. af tilsynssagerne været taget stilling til risiko- og behovsniveau gennem anvendelse af LS/RNR-redskabet. 75 pct. af tilsynsklienter med høj eller meget høj risiko for recidiv er tilbudt den højintensive tilsynsindsats MOSAIK. For afdelingerne København, Midt- og Vestjylland og Nordjylland gælder kravet fra 1. juli For klienter, der afsoner i et fængsel, skal der i 80 pct. af sagerne arbejdes videre med den indsats, som prioriteres højest i afsoningsplanen senest to måneder efter, at afsoningsplanen er iværksat. Mål 8: Sikre løsladte de bedste forudsætninger for et liv uden kriminalitet (: 5 pct.) Andelen af løsladte med domme over tre måneder, som løslades til passende beskæftigelse, er fra 2015 til 2016 steget med 3 pct. point. Der er i 2016 udarbejdet afgangsbedømmelser for 90 pct. af de løsladte med domme, herunder dem med domme på under tre måneder. Én samlet koncern (: 27,5 pct.) Justitsministeriet skal agere som én koncern, der sikrer helhedstænkning og effektivisering på tværs af hele retsområdet. Under dette pejlemærke behandles mål, som er fælles for koncernen, herunder en styrkelse af det koncernfælles samarbejde og et styrket fokus på informations- og it-sikkerhed. Mål 9: Styrkelse af koncernfælles samarbejde (: 10 pct.) Kriminalforsorgen skal aktivt bidrage til gennemførsel af konkrete projekter og analyser under Toplederforum, herunder aktiv deltagelse i Forum for data og ledelsesinformation. Kriminalforsorgen skal implementere teknisk løsning og arbejdsgange, således at kriminalforsorgen i 2016 ibrugtager digital datafølgeseddel. 5 pct. 5 pct. Mål 10: Rettidig afgivelse af bidrag til besvarelse af folketingsspørgsmål (: 5 pct.) Kriminalforsorgen skal afgive bidrag til Justitsministeriet inden for høringsfristen i 90 pct. af alle høringer over folketingsspørgsmål (alm. del) stillet efter 1. januar pct. 8\n10 Mål 11: Styrket informations- og it-sikkerhed (: 7,5 pct.) Der skal udarbejdes et årshjul for vedligeholdelsen af kriminalforsorgens ledelsessystemer for informationssikkerhed (ISMS). Årshjulet skal bl.a. indeholde en tidsplan for afvikling af årets ISOaktiviteter, være ledelsesgodkendt og indsendt til departementet senest den 1. april Der skal i 2016 gennemføres en intern audit jf. ISO Auditen skal være dokumenteret og udmøntet i en handlingsplan for udeståender. Audit såvel som handlingsplan skal være ledelsesgodkendt og indsendt til departementet senest den 1. november Kriminalforsorgen har senest den 1. oktober 2016 gennemført en evaluering af pilotprojektet med implementering af et Log Management System og på baggrund heraf idriftsat Log Management Systemet på fem prioriterede og udvalgte systemer. Mål 12: Stabil it-drift (: 5 pct.) 90 pct. af indrapporterede hændelser løses inden for den angivne tidsfrist (jf. kritikalitetsvurderingen). 5 pct. 9\nKriminalforsorgens årsrapport 2016\nKriminalforsorgens årsrapport 2016 Indhold 1. Påtegning af det samlede regnskab... 3 2. Beretning... 4 2.1. Præsentation af virksomheden... 4 2.2. Ledelsesberetning... 5 2.3. Kerneopgaver og ressourcer...\nKriminalforsorgens. årsrapport 2015\nKriminalforsorgens årsrapport 2015 Indhold Forsidebillede: Statsfængslet i Vridsløselille (Polfoto).... 2 1. Påtegning af det samlede regnskab... 3 2. Beretning... 4 2.1. Præsentation af virksomheden...


This is my life af Bo Østlund, Henriette Wittrup\naf: Bo Østlund, Henriette Wittrup\nHer er mindebogen til alle, som elskede Kim Larsen og hans musik.'This is my life' er først og fremmest en smuk og spændende billedrejse med fine tekster gennem Kim Larsens fantastiske liv med 250 uni... læs mere\nBeskrivelse af This is my life\nHer er mindebogen til alle, som elskede Kim Larsen og hans musik.\n'This is my life' er først og fremmest en smuk og spændende billedrejse med fine tekster gennem Kim Larsens fantastiske liv med 250 unikke fotos taget i en periode på 50 år af 106 af Danmarks bedste fotografer.\nFra ungdomsdagene på Christianshavn og frem til hans død en søndag morgen i eventyrdigterens by efterfulgt af danskernes varme og rørende farvel.\nBillederne er valgt blandt mere end 10.000 fotos, og den mere end 200 sider store bog er propfyldt med dejlige minder om troubadouren, som ramte en hel nations sjæl med sin poetiske strengeleg, og som berørte alle danskere fra 0 til 100 år med sine mere end 500 tekster og melodier.\n'This is my life' er også en rejse gennem tiden og landet og en historie om før og nu. En Danmarkskrønike med Kim Larsen som omdrejningspunktet, og måske finder du også dig selv eller én, som du kender, på et af de mange billeder.\nI bogen fortæller en lang række kendte danskere - heriblandt musikere som Lars Lilholt og Viggo Sommer - også, hvad Kim Larsen betød for dem, ligesom de også afslører deres yndlingssange og bedste minder med hele Danmarks nationalskjald.\nBag i bogen er der en diskografi over Kim Larsens albums samt en tidslinje med de største nedslag i hans liv - både privat og professionelt.\nMere end 50.000 danskere har indtil nu købt og er blevet dybt berørt over 'This is my life', og vil du også gemme Kim Larsen i dit hjerte og på din bogreol, er dette den helt rigtige bog.\n'Et virkelig fint og gennemarbejdet billedværk med masser af facts og fine fotografier. Bogen er interessant, da den ikke blot fortæller om Kim Larsens karriere, men dermed også et lille stykke dansk kulturhistorie. Anskaffelse anbefales.'\nBo Østlund, Henriette Wittrup\nB: 235mm H: 235mm D: 21mm\nBoganmeldelser · This is my life\nBøger til under 50kr\nGaveguiden til bedsteforældre\nGaveguiden til mandelgaven\nKvalifikator for aldersniveau og interesser > Højtider, begivenheder og årstider > Højtider og fejringer > Fars dag


Mødet i lufthavnen - Danske sexnoveller\nDanske sexnoveller > Forført > Mødet i lufthavnen\nSad i lufthavnen og ventede på at jeg skulle borde flyet til New York, da der i højtaleren lyder: “Flight 234 til New York er desværre blevet forsinket, forventet bording kl. 15:30”. Kigger på mit ur og tænker to timer der skal fordrives med et ugeblad. Der går ikke længe før jeg ikke kan koncentrere mig om ugebladet, giver mig i stedet til at studerer de andre rejsende der sidder og venter.\nLige der overfor mig sidder der en nydelig herre og læser en avis og ved siden af ham en gudesmuk mand, der hastigt taster på sin telefon, jeg kan ikke få øjnene fra ham. Han har en lækker veltrænet krop, lyst hår og skønne blå øjne – pludselig kigger han op fra sin telefon og vi får øjenkontakt, han smiler til mig og jeg kan mærke jeg bliver blussende rød i hovedet.\nHan rejser sig og sætter sig over ved siden af mig. Efter lidt small-talk finder jeg ud af han hedder Jakob, er børsmægler og skal også med det forsinket fly til New York. Han er utrolig veltalende og charmerende. Da vi har siddet og talt sammen en halv times tid mærker jeg en hånd på mit knæ, der langsomt glider op af mit ben og til mit skød. Jeg kigger forskrækket på ham, men han smiler roligt til mig og hvisker i mit øre: “Du er utrolig dejlig, jeg har lyst til dig”. Jeg ved ikke hvad jeg skal sige, men fjerner heller ikke hans hånd, han kysser mig på kinden og siger: “Kom”. Trækker mig op og jeg følger velvilligt med ham hen til toiletterne, hvor han åbner døren ind til handicaptoilettet og trækker mig med ind. Knap er døren låst før han trækker mig ind til sig og begynder at kysse mig dybt, imens hans hænder går på opdagelse på min krop. Mine hænder søger ind under hans skjorte for at mærke hans dejlige krop og kan ikke lade være med at mærke uden på hans bukser – der er helt tydelig viser at han har noget mellem benene.\nHan trækker min bluse af og åbner min BH, som hurtigt ryger på gulvet, han tager først den ene brystvorte i munden og sutter begærligt på den og så den anden, reaktionen udebliver da heller ikke – de bliver strittende hårde. Min vejrtrækning bliver mere stødende og jeg får en dejlig kildende fornemmelse mellem mine ben.\nSå går hans tunge på opdagelse ned af maven og ned mod min buksekant, han får behændigt åbnet mine jeans og hevet dem ned. Han lader sin tunge slikke uden på mine trusser, jeg læner mig mod væggen og tænker på, at det bestemt ikke var noget jeg havde regnet med da jeg pakkede det sidste i kufferten i morges.\nHan rejser sig op og tager endnu en gang mine brystvorter under kærlig behandling, jeg kan ikke lade være med at stønne og kan mærke jeg bliver våd mellem benene. Hans ene hånd finder ned i mine trusser og en finger glider hurtigt indenfor i min fugtige grotte. Der går ikke længe før han har hevet trusserne helt af mig og presser to fingre op i mig, han trækker mig ned så jeg sidder på toilettet med benene spredt ud til siderne. Han trækker sine fingre ud af mig og løfter min ben op over de gelændere der er på begge sider af toilettet. Jeg sidder nu helt åben og våd foran ham.\nJeg er på én gang spændt, men også utrolig ophidset og kan mærke jeg bliver mere og mere våd. Han sætter sig på knæ foran mit åben skød og lader sin tunge glider over min glatbarberede fisse, han stikker to fingre op i mig imens hans tunge legesygt skiftevis kysser og slikker min nu meget våde fisse. Jeg læner mig tilbage og nyder Jakobs tunge og fingre som nu køre ud og ind. Jeg kan mærke jeg er lige ved at komme, da han stopper og tager sin stive og store pik ud af bukserne. Han giver mig ikke tid til at flytte på mig inden han støder pikken hårdt op i mig, han knepper mig i roligt tempo, hvor han støder i bund hver gang. Der går ikke længe før jeg kan mærke min fisse trække sig sammen om hans pik og jeg kommer i en kæmpe orgasme. Han fortsætter med at støde sin pik op i mig, nu i et hurtigere og hurtigere tempo, lige før han kommer trækker han sig ud og kommer ud over min mave og bryster.\nEfter at have nettet os, så vi så nogenlunde respektable ud forlader vi toilettet. Vi siger pænt farvel til hinanden og går hver til sit. Men det skulle ikke blive sidste gang vi skulle ses, for skæbnen ville, at vi havde billetter lige ved siden af hinanden i flyet til New York. Men mere om det en anden god gang.\n– Læst af (1226)\nThis entry was published on 8. september 2016 / Funnygirl. Posted in Forført and tagged Forført, New York, Sex i lufthavnen, Veltrænet krop. Bookmark the permalink.\nForført, New York, Sex i lufthavnen, Veltrænet krop\nSad i lufthavnen og ventede på at jeg skulle borde flyet til New York, da der i højtaleren lyder: "Flight 234 til New York er desværre blevet forsinket, forventet bording kl. 15:30". Kigger på mit ur og tænker to timer der skal fordrives med et ugeblad. Der går ikke længe før jeg ikke kan koncentrere [...]


Nyt valgsted i Odense: Der skal ikke sættes flere krydser på Skulkenborg | Odense | fyens.dk\nPubliceret 24. november 2017 kl. 17:00\nKøen var lang og snoede sig rundt om Nørregades hjørner, da Borgerservice på Skulkenborg tirsdag havde debut som valgsted til et kommunalvalg. Foto: Simon Staun\nDet var første og formentlig også sidste gang, Skulkenborg tirsdag blev brugt som kommunalvalgsted.\nKøen var lang, og de sidste krydser blev først sat, en del minutter efter valgstedet egentlig burde være lukket.\nSkulkenborg viste sig ikke som noget optimalt afstemningssted ved tirsdagens kommunalvalg, og der bliver formentlig heller ikke afgivet flere stemmer netop der.\n- Vi skal ud og kigge på et nyt valgsted, fortæller Odense Kommunes valggeneral Lise Merrild.\nIkke kun på grund af køens længde. Men primært fordi Borgerservice nu er flyttet fra Skulkenborg til Borgernes Hus ved banegården, og Skulkenborg i stedet bygges om til almindelige, kommunale kontorer.\n- Så det giver lidt selv, konstaterer Lise Merrild.\nMed 9960 vælgere er Skulkenborg et af de tre største valgsteder i kommunen, så det er ikke nogen let opgave at finde et nyt, mere passende sted. Seniorhuset er i spil, og det samme er Borgernes Hus.\n- Det vil da være oplagt, men vi kigger alle steder, siger Lise Merrild.\n- Det er ikke bare sådan lige til at finde et sted. Der skal være gode adgangsforhold også for handicappede, der skal være parkeringspladser, det skal være muligt at afgive sin stemme i bil. Og så skal det være et lokale, vi kan råde over med kort varsel. Et folketingsvalg kan komme med tre ugers varsel, så det nytter ikke at have et valgsted, hvor der for eksempel skal være en koncert.\nSkulkenborg har før været valgsted for folkeafstemninger og folketingsvalg, men tirsdag var ikke bare sidste, men også første gang det blev brugt til at sætte krydser ved kommunalvalg. Tidligere blev der stemt på den nedlagte Jernbanegade Skole, men kommunen har solgt bygningen, og en afløser skulle derfor findes.\nDet var imidlertid ikke kun på Skulkenborg, køen af vælgere var lang. Også på rådhuset var der travlt, og der var tidspunkter, hvor køen nåede Magasin.\n- Vi er ved at kigge på, om vi kan sætte det anderledes op i rådhushallen, så der kommer flere stemmerum, fortæller Lise Merrild.\n- For det er der, køerne opstår. Det er ikke ved bordene, men først når vælgerne kommer ind i stemmerummet med de lange stemmesedler.\nLige nu udfyldes der skemaer og arbejdes på en samlet valgevaluering, og tirsdag er sidste frist for at aflevere eventuelle klager.\nForeløbig er der kommet en enkelt klage fra valgstedet Skt. Jørgens Hallen omkring selve åbningen om morgenen.\nDen klage skal byrådet behandle på det kommende byrådsmøde.


Fra monster til ufarlig på tre generationer | dagbladet-holstebro-struer.dk\nMoriceau var støt over en debat, hvor han så hensynet til biodiversiteten sat højere end sandheden, og derfor besluttede han sig for at undersøge sagen. I hvilket omfang er mennesker blevet dræbt af ulve i Frankrig? Hvad siger historien? Arkivfoto.\nStor undersøgelse dokumenterer, at ulve fra det 15. til det 20. århundrede dræbte mindst 5379 mennesker i Frankrig. Godt halvdelen blev dræbt af ulve med rabies, resten blev dræbt af sunde og raske ulve\n21 jun. 2018 kl. 19:16\nKnud Jakobsen redaktionen@dagbladetholstebro.dk\nFrankrig: Da ulven efter et hundrede års fravær i 1992 begyndte at genindvandre til Frankrig, blev debatten hurtigt lige så betændt, som den nu er i Danmark. Frankrig havde igennem århundreder haft en af Europas største ulvebestande, og menneskeædende ulve havde ført til en opfattelse af ulven som menneskets værste fjende. Nu var det alt sammen glemt. Den genindvandrede ulv blev betragtet som et positivt bidrag til den franske natur, og når landmænd og folk i tyndt befolkede områder klagede, blev de afvist af biologerne. Ulven var et rovdyr med en vigtig funktion i toppen af fødekæden. Der var kun to mulige positioner: Enten var man for, eller også var man imod ulven, og kendsgerninger blev sekundære.\nDet fik den fremtrædende franske historiker Jean-Marc Moriceau på banen. Han har specialiseret sig i landbohistorie, og han undrede sig over det totale skift i synet på ulven. Hvordan kunne det gå til, at man i løbet af to-tre generationer havde fået den opfattelse, at ulve ikke var farlige for mennesker?\nJean-Marc Moriceau konstaterede, at moderne biologer ud fra egne studier kunne bekræfte, at ulve ikke angriber mennesker, hvilket ifølge ham førte til den populære anskuelse, at ulve aldrig har angrebet mennesker, med mindre de var angrebet af rabies.\nMoriceau var støt over en debat, hvor han så hensynet til biodiversiteten sat højere end sandheden, og derfor besluttede han sig for at undersøge sagen. I hvilket omfang er mennesker blevet dræbt af ulve i Frankrig? Hvad siger historien?\nI slutningen af 2017 anslog man, at der var 52 ulveflokke og 360 ulve i Frankrig. Den franske regering har i år tilladt nedskydning af 40 ulve.\nKun hovedet tilbage\nFra 2003 til 2007 undersøgte Jean-Marc Moriceau en lang række skriftlige kilder, hvoraf de ældste gik tilbage til 1400-tallet. Han undersøgte rets-rapporter, indberetninger fra kongens intendanter, litteratur og kirkebøger, og især de sidste rummede et væld af informationer. Opgaven var dog alt for stor for en enkelt mand, og Moriceau trak derfor på slægtsforskere over hele Frankrig, som han fik til at gennemgå kirkebøgerne og finde de mange beretninger om ulveangreb.\nDe kunne se ud som følgende:\nLaines-aux-Bois (Aube): Den 29. juli i år 1732 begravedes på kirkegården hovedet, en arm og et ben af Jeanne Lhermitte, datter af Edme og Jeanne Phillippon, 9 år gammel. Resten af kroppen blev klokken otte om aftenen i går ædt af en menneskeædende ulv.\nPrimarette (Isère): Den 9. juni 1709 blev Madeleine Petit, 12 år, begravet i overværelse af Ferréol Péon og Benoît Poizat. Den nævnte pige var blevet ædt af en ulv, og man havde ikke fundet andet end hovedet, som jeg begravede.\nLa Chapelle-Thècle (Saône-et-Loire), 8. oktober 1749: Marie, cirka 7 år, datter af Jacques Prudent og hans første hustru, Tiennette Maroyer, blev udenfor sin dør angrebet af en ulv og fortæret på en mark. Kun hendes hoved, en arm og hendes mave blev fundet. Disse sørgelige rester blev den følgende dag, den 5. oktober, begravet på kirkegården foran hele menigheden, som var samlet til søndagsmesse.\nUlvene opførte sig vidt forskelligt, alt efter om der var tale om raske ulve eller ulve med rabies, og det lykkedes Moriceau at adskille de to typer angreb og besvare en lang række spørgsmål. Angrebene beskrives således med dato og sted, offerets alder, køn og sociale status, naturgivne forhold, hvordan angrebet fandt sted, hvor meget der blev ædt af offeret og meget, meget mere.\nUndersøgelsen blev i 2007 offentliggjort i bogen "Histoire du méchant loup, 3000 attaques sur l'homme en France (XVe-XXe siècle)". Moriceau opgør her, at 3058 mennesker fra det 15. til det 20. århundrede blev dræbt af ulve i Frankrig. 1857 mennesker blev dræbt af sunde og raske ulve (prædatoriske ulve), mens 1201 mennesker blev dræbt af ulve med rabies. Han fremlægger ikke blot resultatet af sine undersøgelser, men fortæller også i detaljer om sine arbejdsmetoder, så alle kan kigge ham i kortene.\nBogen er et digert værk på 632 sider, og efter to udgaver i 2007, fortsatte debatten i internetfora, hvor mange nok havde forstand på ulve, men ikke på historiske studier. Moriceau måtte derfor gennemgå nogle af sine gamle undersøgelser endnu en gang, og det førte ikke til en reduktion i antallet, men det modsatte. I en ny udgave af bogen fra 2008 opgør Moriceau det samlede antal ofre for ulveangreb til 3272.\nI 2008 fulgt han også op med et studie af "Uhyret fra Gévaudan", som er den bedst kendte af Frankrigs menneskeædende ulve. Fra 1764 til 1767 blev 114 mennesker i den fattige region dræbt af ulve, hvilket senere har givet anledning til flere fantasifuld film og bøger.\nI 2010 påviste den franske sociolog Antoine Doré, at tallet slet ikke var dækkende, hvorefter Jean-Marc Moriceau foretog en helt ny opgørelse og nåede frem til, at 5379 mennesker i løbet af de 500 år var blevet dræbt af ulve. Heraf var 2566 dræbt af prædatoriske ulve, mens 2813 var blevet dræbt af ulve med rabies.\nI den periode, som undersøgelsen omfatter, har sunde og raske ulve altså i gennemsnit dræbt fem mennesker om året i Frankrig, men der er meget store udsving. Det sidste rapporterede angreb på et menneske fandt sted i 1918, og den sidste præmie for at dræbe en ulv, som havde angrebet mennesker, blev udbetalt i 1896.\nJean-Marc Moriceaus undersøgelse af ulves farlighed overfor mennesker er den første af sin slags, og selv mener han, at der er behov for tilsvarende undersøgelser i andre lande.\n"Hvordan kan man vurdere ulveangreb i et område, hvis man ikke har gjort sig den ulejlighed at undersøge omfanget via de primære kilder og har studeret dødsattester og rapporter," spørger han og henviser til den norske forsker John D. C. Linell, som i 2002 ridsede problemet op: Da der ikke findes viden, har interessegrupper fået lov til at fylde det opståede vakuum med billeder af ulven enten som et harmløst og gudeagtigt dyr eller også som et vildt blodtørstigt udyr, og imellem de to yderpunkter har det ikke været muligt at føre en oplyst debat, lyder Linells konklusion.


Løn som fortjent? – Re:citat\nUdgivet i 12. april 2011 12. april 2011 Forfatter ScherzKategorier Slagtryk\n8 kommentarer til “Løn som fortjent?”\nJeg kan godt lide din brug af ordet ‘pervers’ her. Samfundet er i en sørgelig tilstand hvis det ikke er almindeligt anerkendt at få stor nydelse ud af det, man tjener sine penge på. Og dermed nødvendigvis også omvendt.\n13. april 2011 kl. 11:11\nJeg kan godt lide tanken og jeg er meget enig i det problematiske i, at kunstnere forventes (ihvertfald i de uetableredes og let etableredes tilfælde) at levere værker gratis.\nOmvendt slog det mig også igår, da jeg læste om honoraret, at det er et voldsomt stort honorar, sammenlignet med hvad de fleste kan forvente at tjene på en reel udgivelse af en digtsamling (hvor det i mange tilfælde ender med at forfatteren må købe sine usolgte bøger tilbage fra forlaget hvis de ikke skal kremeres/makuleres). Og i den sammenhæng synes jeg i sandhed man kan diskutere “løn som fortjent”, uden nødvendigvis at gøre det til en kunststøtte/legat debat.\n13. april 2011 kl. 17:27\ntak for din gode kommentar. Spørgsmålstegnet er – som du iagttager – ikke tilfældigt.\nJeg ved ikke om beløbet reelt er så voldsomt. Forfatteren må aflevere sin vanlige procentdel til skat, så hvor meget lavere kan beløbet være uden at det bliver ligegyldigt? For selvom 2.500 ikke er alverden i det store litterære kredsløb, er det mit ønske, at Slagtryk for den enkelte forfatter er et reelt udgivelsespotentiale: At Slagtryk udviser professionalitet på flere planer (her det økonomiske) og tager litteratur såvel som forfatter seriøst – og derfor forventer det modsatte.\nSynes du, at Slagtryk burde forholde sig til forfatterens honorar for en digtsamling eller sætte sine egne standarder for hvad vi mener er holdbart for et tidsskrift?\n(Bemærk iøvrigt, at jeg taler på egne vegne, ikke Slagtryk redaktionens.)\n13. april 2011 kl. 13:11\nJeg synes ikke, at det er perverst at udsætte sig selv eller andre for ulønnet produktivitet. Jeg beder af og til folk om at bidrage til et tidsskrift eller om at læse op for nul kroner. Jeg synes ikke, det er perverst, for jeg synes ikke, vi er lønarbejdere. Jeg synes (og håber virkelig, virkelig) heller ikke, at vi er individuelle selvrealiseringsprojekter i et system af udbyttere og udbyttede. Hvis man skulle tro det, ville man blive så utroligt ensom på ingen tid. Jeg håber, vi er glade borgere eller sammenbidte aktivister, der gerne vil mødes om litteraturen og høre på den og læse og skrive og tale om den. Det synes jeg ikke, vi skal have penge for, af og til tænker jeg, det er en lettelse, at det litterære miljø ikke er et arbejdsmarked.\nDu skriver, at “Kunstneren bliver (ved at gøre ting uden løn, LN) en runner for enten den kapitalistiske del af underholdningsbranchen eller en privat persons selvrealisering som kurator”.\nJeg synes, det er en urealistisk trist forestilling, at der ikke skulle findes andet end en kapitalistisk underholdning og privat selvrealisering. Grunden til at man (ulønnet) gider at beskæftige sig med litteratur, gå til oplæsninger, læse og lave tidsskrifter osv. er vel, at der her er plads til det, som netop ikke er kapitalistisk underholdning og privat selvrealisering.\nJeg er enig i, at det er en god idé at søge penge, så man kan give dem til folk. Men jeg er ikke enig i, at der altid skal være penge i at være produktiv.\n13. april 2011 kl. 17:28\nTak for dit interessante input.\nJeg er selv stor fortaler for det civile samfund som et alternativ til stat og marked. Alle tre samfundsdele har sine styrker og svagheder. Personligt mener jeg, at kunsten bør operere i alle tre områder. Jeg har respekt for dit standpunkt og for mit eget vedkommende er litteraturen et helle og et afbræk fra min daglige erhverv. Men det betyder ikke, at alle forfattere, musikere, kunstnere osv. skal fungere på det civile samfunds præmisser.\nI forbindelse med debatten omkring litteraturstøtten talte jeg med to upcoming forfattere, som jeg holder meget af at læse. Begge gav udtryk for, at hvis der ikke var en økonomisk fremtid i at være forfatter, så ville de finde en anden levevej – underforstået ikke have ambition om at skrive (nær så meget). Det er slet ikke fordi jeg vil tage hele debatten om litteraturstøtte op, men jeg skriver det, fordi det økonomiske perspektiv spiller en rolle om man vil det eller ej. Jeg ved ikke om vi får bedre forfattere af at aflønne dem, men de får mulighed for at skrive mere, hvilket må være til alles fordel.\nJeg vil gerne indrømme, at mit indlæg nok er lidt polemisk og sætter det hele lidt på spidsen. Jeg er overbevist om, at der ikke kun findes kapitalistisk underholdning og selvrealiserende kuratorer. Men vi to er vist uenige om hvorvidt litteraturen kan indgå på markedets præmisser?\n13. april 2011 kl. 13:55\nJeg stemmer på Lone. Jeg er også ubegribeligt træt af denne falske, politikdrevne objektificering og nytte-rubricering af af litteraturens og kunstens i sagens natur ellers alt-transcenderende magisterium. – Den eneste kunstner der mig bekendt hidtil er lykkedes i dobbeltrollen som politiker og vice-versa, er stadig en Herr Hitler fra Østrig, hvis verdensomspændende installationsværk ‘1000års riget’ nok er kendt af de fleste.\nKenneth Krabat har regnet på digtets mulige salgspris: http://krabat.menneske.dk/_forfatter/digte_i_loessalg.html\n18. april 2011 kl. 11:25\nJeg er også enig med Lone. Selvom det nogen gange kan være svært, at overbevise folk (sig selv) om, at den individuelle selvrealisering er en flot pink gas-ballon (a la dem man (jeg) tryglede om at få i Tivoli som lille) man bør give slip på og fise til vejrs.\nJeg har sympati for, at Slagtryk ønsker at udvise professionalitet, men jeg ser det egentligt ikke som mere professionelt, at tilbyde et sådant honorar (og jeg synes heller ikke et mindre honorar vil være mindre professionelt). Det vigtigste er, at der er platforme, virtuelle, som trykte, som fysiske (oplæsnings-) rammer, og her kunne man godt overveje fra Slagtryks side, om ikke pengene var givet “bedre” ud ved at blive smidt efter decideret udgivelse? (Så snupper skattefar jo heller ikke den del, der ellers kunne blive brugt på, at få noget sort på hvidt).\nHvad I fra Slagtryks side ønsker at sætte af standarder, er ikke mit bord, men personligt synes jeg, at det kan være løn nok i sig selv, at få tilbudt en platform med et publikum (selvrealisering eller ej). I vil gerne give et økonomisk incitament, der så også skal holde Slagtryk i live, men I er på ingen måde garanteret hverken kvalitet eller kvantitet med etableringen af en monetær kontrakt.\nJeg er dog stadig enig i, at der er en frivilligheds-problemstilling (som jo også eksisterer i filmens, musikkens osv. verden), men lige her synes jeg egentlig ikke at se den.\nForrige Forrige indlæg: Nørrebrogade i Berlin\nNæste Næste indlæg: Copenhagen International Poetry Festival 2011


Tempur Promise - Boks - 90x200 cm fakta\nVare: Tempur Promise - Boks - 90x200 cm\nTempur Promise - Boks - 90x200 cm fra TEMPUR med prisgaranti\nDu kan sikkert sove lidt bedre, end du gør i dag - vil du gøre noget aktivt for det, kan du få rigtig meget ud af at sætte dig ind i stoffet, og lære lidt om, hvad der er afgørende, når man har spurgt sig selv om, hvordan man får den bedste søvn. Tempur Promise - Boks - 90x200 cm er en del af sortimentet, som danskerne virkelig har taget til sig. Er det på tide af få skiftet seng eller skummadras, har vi samlet et stort udvalg af de varer, der kan løfte søvnkvaliteten betragteligt. Det der kan drille dig, kan være din vægt, og glem ikke at sørge for at dine produkter er gode og passende.\nGratis Fragt på Tempur Promise - Boks - 90x200 cm\nTempur Promise - Boks - 90x200 cm ligger på hylden i det store sortiment der er i kategorien Boksmadrasser 90x200. Det er ren luksus at få 14 dages fortrydelsesret og på løse madrasser er der 60 dages komfortgaranti som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Tempur Promise - Boks - 90x200 cm online hos webshoppen Drømmeland, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder mange det de leder efter, som jo fx kan være denne vare. Købes der ind i online webshops er priserne bedre- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nTempur Promise - Boks - 90x200 cm - se online fordele her\nNår du svinger kortet i de danske webshops, er du stillet lidt bedre, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og prissammenlignen er let at foretage, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Det er let i dag at sammenligne priser - du kan gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. I onlineshoppen er der ingen kø køen er der slet ikke, når du handler online, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n31 anmeldelser af Tempur Promise – Boks – 90×200 cm


Kosmetisk tandbehandling - tandlaegerne-kongelundsvej.dk\nIntern blegning af en misfarvet tand\nEn rodbehandlet tand kan få en blå eller en grå farve med tiden. Dette kan være rigtig generende hvis det er en fortand eller en hjørnetand. Misfarvningen skyldes ofte at tandnerven enten ved et slag eller ved rodbehandlingen har blødt, og at farvestofferne er trængt ud i tandsubstansen. Man kan kalde det et permanent blåt mærke, som ikke forsvinder.\nMan kan, hvis tanden er rodbehandlet, blege tanden indenfra. Praktisk betyder det, at man åbner tanden med et lille hul på bagsiden, og lægger en lille smule blegemiddel i tanden. tanden bliver lukke til med en midlertidig fyldning. Blegemidlet ligger nu og virker i tanden 1 uges tid. Herefter kontrolleres resultatet. Behandlingen kan gentages 3-4 gange indtil det bedste resultat er opnået.\nIntern blegning har en høj succesrate. Holdbarheden er også god – kun 10-40% af de vellykkede behandlinger får brug får genblegning inden for 1-8 år.\nFacader er en tynd skal (tyndere end en krone), der sættes udenpå tænder, hvor man ikke er tilfreds med det kosmetiske udseende.\nVed udformning af en facade går man ind og fjerner noget af den eksisterende tand for at gøre plads til den porcelæn der udgør facaden.\nVed mindre kosmetiske problematikker, kan man i visse tilfælde behandle med plastfacader. Plast lægges på tanden uden at fjerne eksisterende tand og derved en mindre invasiv behandling end facader. Plast kan bruges til udbygge for at ændre på tænders form eller camouflere lette misfarvninger. Ved større misfarvninger og kosmetisk behov, vil facader dog oftest være at foretrække.\nPlastfacader kan over tid misfarves og kræve oppolering og på sigt omlavning.\nSåvel plast- som porcelænsfacader kræver, som altid, grundigt renhold, således at der ikke kommer huller i kanten.


Referat generalforsamling i Knud Rasmussen Selskabet 31. marts 2019 i Kræmers Hus, L.E Brunsvej 10, 2920 Charlottenlund\n1. Valg af dirigent: Jacob Motzfeldt vælges.\n2. Bestyrelsens beretning ved formanden. Formanden aflægger beretning for et halvt års aktiviteter, da det kun er et halvt år siden KRS afholdt ekstraordinær generalforsamling. Essensen i beretningen omhandler de afholdte filmaftener hen over vinteren hvor der desværre ikke var en meget stor tilslutning. Beretningen godkendt.\n3. Kassereren fremlægger regnskabet. Regnskabet viser desværre vigende indtægter hvilket fører til en længere diskussion om hvordan KRS får flere medlemmer samt andre aktiviteter der kan bidrage positivt til selskabets økonomi. En stor del af udgiften går til slædesporet og vi har derfor undersøgt alternative tryknings og udsendings måder men ikke fundet noget der er billigere end det vi gør nu – nemlig selv at trykke bladet og udsende som B-post med PostNord. Ole Rosen modtager 3 slædespor, dette rydder vi op i. Det af bestyrelsen og revisor underskrevne regnskab er taget til efterretning og godkendt.\n4. Indkomne forslag: Forslaget om at KRS skulle være en underorganisation til det Grønlandske Selskab er trukket, da det viste sig ikke at være et forslag. Fokus på nye medlemmer. Jan Færk forsøger at værge medlemmer i Grønland og fandt ud, at der har været problemer med hjemmesiden i forhold til at tilmelde sig selskabet men den fejl er rettet. Vi satser på at blive en aktiv del af kulturby Gentofte for at profilere KRS og værge nye medlemmer. Digitalisering af slædesporet: Generalforsamlingen enes om at fortsætte udsendelsen af slædesporet, da der dels er en del medlemmer som er glade for at få tidsskriftet som blad med posten og samtidig har vi stadig kun e-mail adresser på en tredjedel af medlemmerne til trods for gentagne opfordringer til at sende denne til formand Claus Oreskov. Hermed endnu en opfordring til at sende jeres e-mail til info@infonor.dk så vi lettere kan orientere jer når der sker noget som kan have medlemmernes interesse.\n5. Formanden fremlægger bestyrelsens plan for det kommende år som indeholder Knud Rasmussens fødselsdag 7. juni i Gubben i Hundested. En ny filmstribe som annonceres på hjemmesiden og en tur til Enehøje 11. august 2019 sammen med kunstfraktionen Aron som hører under Det Grønlandske Selskab. Planen godkendes.\n6. Fastsættelse af kontingent for det kommende år: Kontingentet diskuteres og det foreslås at sætte kontingentet op med 50 kr. om året og fortsætte udsendelse af slædesporet, da vi ikke har så mange e-mail adresser. Der er 2 forslag i spil: kontingentøgning 25 kr og 2 blade – 10 stk stemmer for og kontingentøgning på 50 kr. og 3 blade om året – 0 stemmer. 5 blanke stemmer. Kontingentet øges med 25 kr. årligt så det nu er 200 kr. årligt for 1 person og 300 årligt for samboende. Slædesporet udkommer 2 gange årligt – forår og efterår.\n7. Valg af bestyrelsesmedlemmer: Valg af formand: Claus Oreskov genvælges, bestyrelsesmedlem Jacob Motzfeldt Kyed genvælges.\n8. Valg af bestyrelsessuppleanter: Knud Michelsen, Naja Mikkelsen og Jytte Bloch-Kelsen.\n9. Valg af revisor: Richard Petrussen genvælges, revisorsuppleanten er Vakant.\n10. Eventuelt. Ingen emner.\nReferent: Miriam Weiss\nReferat af Knud Rasmussen Selskabets ordinære Generalforsamling 2017\nEfter en del afklarende spørgsmål godkendes regnskabet. Der finder dog en længere diskussion sted vedrørende selskabets fremtidige økonomi i det udgifterne til de faste aktiviteter er højere end Selskabets indtægter. Udgivelsen af slædesporet er steget. Trykning er dyrt men især de stærkt forøgede udgifter på postforsendelser er årsag til dette. Prisen på udsendelse af slædesporet diskuteres og bestyrelsen får til opgave at undersøge om der findes et billigere alternativ til Post Nord. Endvidere diskuteres muligheden for at udsende slædesporet digitalt til medlemmerne i en udskriftvenlig version men denne mulighed frafaldes på nuværende tidspunkt, da den overvejende formodning er at medlemmerne er glade for at få slædesporet som tidsskrift.\nKnud Rasmussens fødselsdag har de seneste år været en mindre udgift for selskabet. Alle er enige om at fødselsdagen er en vigtig del af selskabets DNA og man enes om at laksemadder stadig skal være gratis for medlemmerne men til gengæld vil priserne på øl, vin og vand stige lige lidt.\nI forbindelse med økonomien diskuteres det også hvordan antallet af medlemmer kan øges, da det dels er godt for økonomien og vil bringe mere dynamik ind i arbejdet.\nGeneralforsamlingen pålægger bestyrelsen at se økonomien grundigt efter og komme med forslag som kan rette op på denne til næste Generalforsamling.\nArbejdsplanen for det kommende år godkendes. Særligt lægges der vægt på ideen om foredragsrække og andre aktiviteter i Kraemers Hus, gerne i samarbejde med det Grønlandske Selskab, der kan give omtale i Villabyerne og Det Grønne Område og på sigt give flere medlemmer. Endvidere diskuteres muligheden for at holde foredrag og fortælle om selskabet andre steder og i samarbejde med andre grupper og foreninger der kan have interesse i arktiske urfolk.\nDet besluttes at fastholde nuværende kontingent, da kontingentet blev sat lidt op på Generalforsamlingen i 2016. En stigning som endnu ikke er slået igennem i regnskabet.\n7. Valg af formand i henhold til §4, stk.2 Claus Oreskov modtager genvalg\nClaus Oreskov genvælges.\n8. Valg af 2. bestyrelsesmedlemmer i henhold til § 4, stk. 4, Birte Haagen modtager genvalg\nBirte Haagen genvælges.\n9. Valg af revisor og en revisorsuppleant i henhold til §5, stk. 3,\nErik Fleischer stiller som revisor og Jacob Motzfeldt Kyed som revisorsuppleant.\nErik Fleischer og Jacob Motzfeldt Kyed genvælges begge.\n10. Valg af en eller flere bestyrelsessuppleanter i henhold til §4, stk.1, dog max. 4\nVi vil gerne have flere suppleanter – er der nogen iderige ildsjæle, der har lyst til at arbejde for Selskabet?\nNaja Mikkelsen har skrevet til formanden, at hun gerne vil være suppleant og fungere som bindeled mellem Knud Rasmussen Selskabet og Det Grønlandske Selskab. Naja vælges.\nBestyrelsen mødes snarest og konstituerer sig.\nMiriam Weiss, Referent.


Jubler over superstjerne: Klar for Danmark – Ekstra Bladet\nTorsdag d. 25. apr. 2019 - kl. 08:14 0\nJubler over superstjerne: Klar for Danmark\nMikkel Bødker træder ind i den danske VM-trup, efter at NHL-profilen har fået clearet sin situation med klubben Ottawa Senators.\nMikkel Bødker er klar til at pakke kuffertne ud i Tjekkiet, når han skal stille op for Danmark ved VM. Arkivfoto: Ernst van Norde\nChancerne for dansk succes ved det VM i ishockey har lige fået et solidt nyk opad.\nEn af landets helt store ishockey-profiler har fået grønt lys til deltagelse. Mikkel Bødker stiller op i rødt og hvidt, når det går løs i Slovakiet i maj.\nDanmarks Ishockey Union har torsdag morgen udsendt en pressemeddelelse med de gode nyheder, der bekræftes af Bødker selv og General Manager for landsholdet, Kim Pedersen.\n- Jeg har plejet lidt småskader i de seneste uger, men er nu fit for fight. Jeg glæder mig til at støde til truppen og være med til et forhåbentligt succesfuldt VM for Danmark. Det er altid en fornøjelse at spille i den rød-hvide trøje, siger Mikkel Bødker.\nMikkel Bødker ventes at træde direkte ind i Danmarks a-kæde ved det kommende VM. Foto: Jens Dresling\nHan træder ind i truppen som en af de mest rutinerede spillere med flere end 700 NHL-kampe på sit cv. I den forgangne sæson lavede 35 point i 71 kampe.\nDet er med andre ord en stjerne fra øverste hylde, som landstræner Heinz Ehlers nu kan putte ned i den værktøjskasse, han skal forsøge at skabe dansk succes med. Det glæder selvsagt den danske frontfigur.\n- Mikkel bringer tempo, fysik og målfarlighed ind på landsholdet, og han er virkelig en indsprøjtning, vi kan bruge konstruktivt. Vi glæder os til at sige velkommen tilbage til ham i landsholdstruppen, siger Ehlers.\nDanmark træder ind i VM-turneringen 11. maj med en kamp mod Frankrig. Inden da spilles tre testkampe mod Norge (to opgør) og Østrig.


Slagteri med mere energieffektiv vakuumforsyning - News Detail - Busch Vacuum Solutions Danmark\nSlagteri med mere energieffektiv vakuumforsyning\n01-07-17 Et pakningskoncept, der sikrer, at færdige produkter pakkes hygiejnisk, pålideligt, hurtigt og effektivt er en vigtig komponent på moderne slagterier. Derfor arbejder innovative slagterier kontinuerligt for at optimere deres produktionsprocesser og integrere deres emballeringslinjer i den samlede proces. At vælge det korrekte system til ens vakuumforsyning, kan have stor effekt på ens driftssikkerhed og den økonomiske effektivitet i emballageprocessen. Der er en række indstillinger for system, som alle afhænger af størrelsen på anlægget og produktionsmængden. Disse alternativer forklares nedenfor og tankegang gives for at finde den bedst mulige løsning med hensyn til teknologi og omkostningseffektivitet.\nVed vakuumpakning af kød- og pølseprodukter får man en grundlæggende fordel. Ved elimineringen af luften i emballagen reducerer iltindholdet drastisk, hvilket nedsætter aktiviteten af bakterier, der kræver ilt og dermed øger holdbarheden af produktet. Desuden er vakuumpakning meget hygiejnisk og gør det muligt at præsentere produkterne på en attraktiv måde. Der er et stort udvalg af maskiner indenfor vakuumpakning, derved kan man altid finde en som passer til ens specifikke krav. Uanset design eller størrelse har disse pakkemaskiner en ting til fælles, at de kræver vakuum. Dette kan opnås på flere måder, enten via en integreret eller en separat vakuumpumpe. Det kan også opnås gennem et centralt vakuumsystem, som er forbundet til flere maskiner.\nNormalt er vakuumpumpen integreret i maskinen, eller opstillet separat i nærheden af, uanset om det er et vakuumkammer, bakkeforsegler eller termoformende emballeringsmaskine. Oliesmurte lamelvakuumpumper anvendes næsten udelukkende til dette formål (figur 1). Denne type vakuumpumpe, blev udviklet specielt til emballeringsindustrien af Busch i 1960'erne, og har længe været standarden indenfor vakuumpakning. Kontinuerlig videreudvikling har sikret, at disse vakuumpumper altid har haft den nyeste teknologi, og er i dag i drift over hele kloden. Den nyeste generation af disse vakuumpumper er optimeret med hensyn til energi på en sådan måde, at den giver energibesparelser på 20 procent.\nFig. 1: R 5 RD 0360 A lamelvakuumpumpen er en størrelse i den nyeste generation af vakuumpumper til emballering\nVakuumpumpen, enten integreret eller opstillet separat ved pakkemaskinen, er den enkleste og mest almindelige måde at generere vakuum på for pakning. Korte rør mellem vakuumkammeret, tætningsstationen og vakuumpumpen sikrer, at luften hurtigt fjernes fra emballagen. Termoformende emballeringsmaskiner med høje emballagemængder kan også være udstyret med en vakuumforstærker (vakuum booster). Højere hastigheder kan opnås ved at kombinere lamelvakuumpumper med vakuumforstærkere, hvilket reducerer pumpetiden. I praksis betyder dette kortere cyklustider og dermed en flere pakninger i timen. Hvis der anvendes flere termoformningsmaskiner, bør man i det mindste overveje delvis centralisering af vakuumforsyningen.\nVed delvis centralisering (figur 2) fjernes lamelvakuumpumperne fra selve emballagerummet og opstilles i et centralt prævakuumsystem for alle pakkemaskiner i et separat rum. Tørtløbende, oliefrie vakuumforstærker installeres på pakkemaskinerne og tilsluttes det centrale prævakuumsystem via et rørsystem. Delvis centralisering betyder, at lamelvakuumpumperne er elimineret fra produktionsrummet og dermed forhindrer faren for Aerosolemissioner. Et delvist centraliseret system giver altid mening, når to til fem termoformende emballeringsmaskiner arbejder tæt på hinanden i et område. Hvis der anvendes flere emballeringsmaskiner, er investeringsomkostningerne for høje på grund af vakuumforstærkerne i de enkelte maskiner; Det anbefales derfor at centrere vakuumforsyningen fuldt ud.\nFig. 2: Delvis centralisering af vakuumforsyningen\nFuld centralisering af vakuumforsyningen (fig. 3 og 4) er generelt den mest økonomiske løsning, når der er mere end fem emballeringsmaskiner. Det er normalt sikkert at antage, at væsentligt færre vakuumpumper er nødvendige for en central vakuumforsyning end til opsætning af individuelle vakuumpumper direkte ved emballeringslinjerne. Hvis vakuumforsyningen efterfølgende omdannes fra decentraliseret til centralt system, kan eksisterende vakuumpumper anvendes i det nye centraliserede system, hvilket reducerer investeringens omkostninger. De betydeligt lavere energiomkostninger som opnås ved brug af vakuumboostere bør ikke undervurderes. Behovet for køling til airconditionsystemet reduceres også, fordi alle vakuumpumper er placeret uden for pakkelokalet. Dette forbedrer igen det samlede energiforbrug til fordel for et centraliseret system.\nFig. 3: Fuld centralisering af vakuumforsyningen\nFraværet af alle vakuumpumper i produktions- og/eller emballagerummet fjerner igen risikoen for fødevareforurening gennem olietåger. Derudover er der ikke behov for medarbejdere til at komme ind i det hygiejnisk følsomme emballagerum til vedligeholdelse eller reparation. Der kan derfor skabes renrumsbetingelser i området omkring emballageledningerne.\nDe enkelte emballagekamre tømmes i to faser for at kunne køre med størst mulig gennemløbshastighed på emballeringslinjerne. For at kunne gøre dette anvendes den kritiske trykgradient og dermed den hurtigst mulige tømning.\nDette kræver en grov vakuumpumpe til den første evakuering og en medium vakuumpumpe for at få vakuumtrykket ned på et acceptabelt niveau. Kontraventiler med tilhørende styreenheder er fastgjort til emballeringsmaskinerne. De styrer overgangen fra et groft til et medium vakuum.\nPå termoformningspakkemaskiner forsynes formgivningsstationen via en særskilt vakuumpumpeenhed. Dette sikrer, at den foropvarmede basisfilm suges ind i bakkeformeren og får den ønskede form.\nPå den ene side er denne opdeling i forskellige vakuumstationer nødvendig, da formgivnings- og forseglingsfunktionerne kører med forskellige vakuum, og på den anden side fordi der kræves en betydeligt lavere pumpehastighed til to-trinstømning af forseglingskammeret. Rørsystemet fungerer som en vakuumbuffer. Denne buffer er nødvendigt for at holde pakketrykket på et konstant niveau, selv når alle pakkemaskiner kører med det samme antal cyklusser.\nDet centrale vakuumsystem er fuldautomatisk, derved aktivere det selv de individuelle vakuumpumper, hvis der kræves større vakuum og/eller slukker for individuelle vakuumpumper, hvis der kræves et mindre vakuum. Hvis en vakuumpumpe bryder sammen, aktiveres reservepumpen automatisk. Dette sikrer maksimal driftspålidelighed af vakuumforsyningen til pakkemaskinerne.\nEt centralt vakuumsystem har en modulær konstruktion, hvilket betyder, at de enkelte moduler kan frakobles for at udføre vedligeholdelse. Når dette sker, aktiveres en reserveenhed automatisk. Det betyder, at vedligeholdelsesarbejde kan udføres, mens anlægget kører, uden at det påvirker pakkemaskinernes produktivitet. I det centrale system er de individuelle lamelvakuumpumper udsat for betydeligt lavere belastninger i forhold til de individuelle enheder, hvilket forlænger vedligeholdelsesintervallerne. Det faktum at det centrale system er placeret uden for produktionsområdet er også en fordel ved vedligeholdelse, da vedligeholdelse ikke betyder afbrydelser af produktionsprocesser eller brud på hygiejneregler.\n• Integration i processtyresystemet\nCentrale vakuumsystemer er yderst velegnede til integration i driftsprocessens styresystem, hvilket betyder, at vakuumanlægget kan styres og overvåges fra en pc. Enhver indikation af en nært forestående fejl kan nemt identificeres og rettes, før maskinen bryder sammen. De nødvendige tekniske parametre kan hentes til enhver tid, og trykket i vakuumlinjerne vises som en graf. Procesrelaterede data kan derfor evalueres og arkiveres. Værdifulde oplysninger gives til kvalitetssikrings- og reparationsafdelingerne.\nFig. 4: Centraliseret vakuumsystem til 30 emballeringslinjer med termoformningspakkemaskiner\nI systemer der anvender to eller flere vakuumpakkemaskiner, bør man overveje hvilket system man vil bruge til sin vakuumforsyning. Fokus bør også være på, at produktionen - fx med pølsefyldere- eller trillere - også kræver vakuum, der på samme måde kan leveres via et central vakuumsystem. De forskellige vakuumniveauer og pumpehastigheder ved de forskellige vakuumanvendelser gør det nødvendigt, at en vakuumspecialist analyserer situationen og derefter udarbejder en skræddersyet løsning.I årtier har Busch hjulpet kunder i hele verden med at designe og fremstille centrale vakuumsystemer. Som verdens største producent af vakuumpumper til emballering tilbyder Buschs specialister ekspertråd og beregner præcist hvilken vakuumløsning, som er mest økonomisk og teknisk fordelagtig i hvert enkelt tilfælde.


Ferierettigheder | læger.dk\nEr 1. maj, Grundlovsdag, juleaftensdag og nytårsaftensdag fridage?\nFerie - jule/nytår - 1. maj/grundlovsdag\nFerie afholdes med aktuel beskæftigelsesgrad\nOverlæger og stabslæger har, ligesom andre statsansatte 5 ugers ferie og 5 feriefridage. Overlæger og stabslæger er samtidig omfattet af statens ferieaftale, der omfatter alle statsansatte. Ferieaftalen indeholder og udbygger ferielovens rettigheder. Aftalen kan ikke fraviges, med mindre det fremgår udtrykkeligt. Det er f.eks. mulighed for individuelle aftaler om at fravige med hensyn til tilrettelæggelse, afholdelse, overførsel eller udbetaling af ferie.\nFerie holdes med 5 dage pr. uge + den følgende weekend. Dvs. 7 på hinanden følgende kalenderdage. En ferieuge starter derfor mandag morgen på sædvanligt mødetidspunkt. Du har dermed ikke ret til at holde fri i begge weekender i forbindelse med en ferieuge.\nHovedferien er sædvanligvis 3 uger i sammenhæng i perioden maj-september. Den skal varsles af din arbejdsgiver med 3 måneder. Du har kun ret til mindst 2 hovedferieuger i sammenhæng. Restferien skal varsles med minimum 1 måned. Som udgangspunkt holdes restferien i hele uger, men den kan, hvis driften kræver det, blive pålagt holdt på enkeltdage.\nHvis væsentlige, upåregnelige driftsmæssige hensyn gør det nødvendigt, kan arbejdsgiveren ændre tidligere varslet ferie. Arbejdsgiveren skal så erstatte et eventuelt økonomisk tab (om end den ansatte også har pligt til at begrænse tab), og du har samtidig krav på en erstatningsferie. Allerede påbegyndt ferie kan arbejdsgiver ikke kræve afbrudt eller udskudt.\nDet betyder, at ferien afholdes jf. det aktuelle ugentlige timetal. Det gælder også, selvom man aktuelt er på nedsat tid og var fuldtidsbeskæftiget i optjeningsåret.\nFerie kan i øvrigt ikke holdes på det ugentlig fridøgn, søgnehelligdage, sædvanemæssigt fastsatte fridage eller erstatningsfridage herfor.\nSygdom er en feriehindring. Sygdom anses for indtrådt før feriens begyndelse, hvis medarbejderen er syg ved arbejdstids begyndelse den første feriedag og sygemelder sig. I så fald erstattes hele ferien.\nFerieaftalen indeholder de fem særlige feriedage.\nSærlige feriedage optjenes ligesom almindelige feriedage ved i kalenderåret og afholdes i det følgende ferieår. De kan ligeledes ikke kan holdes under sygdom, barsel, overenskomstmæssig arbejdskonflikt mv.\nSærlige feriedage er forskellige fra almindelige feriedage ved, at de holdes efter aftale mellem ledelsen og medarbejderen, at de ikke skal holdes på ugebasis, men kan holdes på dagsbasis, og at den ansatte har ret til at få 6. ferieuge udbetalt.\nEr de særlige feriedage ikke afviklet ved ferieårets udløb, skal de udbetales kontant til den ansatte, medmindre der er indgået aftale om at overføre dagene til næste ferieår.\nArbejdsgiveren og den ansatte kan også - forud for eller i løbet af et ferieår - aftale, at de særlige feriedage ikke afvikles, men godtgøres kontant ved ferieårets udløb.


Næringsstoffer – Biologi\nNitrat og fosfat i søen\nDerfor er gødning nødvendig for en plante\nPlanter består ikke kun af glukose og stivelse, men også protein og fedt. C6H12O6 omdannes til de stoffer, men de 3 grundstoffer C H og O er ikke altid nok – især ikke til proteiner og DNA, som kræver nitrogen og fosfat + en lang række andre stoffer i meget lille koncentration. Fosfat er især interessant for os i søer, da det ofte optræder som begrænsende faktor, og dermed kan styre algeopblomstringen.\nKulhydrat har ikke brug for gødning for at dannes, men en stor del af det nitrat en plante optager bruges til at danne proteiner. DNA, RNA og ATP skal ud over glukose bruge både nitrat og fosfat for at blive bygget. Nitrat og fosfat optages igennem rødder.\nGødningsstofferne styrer væksten hos alger og bundplanter. Det stammer i dag hovedsageligt fra landbruget, men også fra spredte bebyggelser som ikke er tilsluttet et renseanlæg. Vand der ledes igennem et renseanlæg bliver næsten komplet renset for fosfor, men sådan har det ikke altid været. I 1970’erne og 1980’erne blev der udledt store mængder fosfor fra byerne, og resultatet ser vi desværre stadig i dag, fordi det er bundet i slammet i bunden af mange søer – de frigiver og gøder derfor hvert år søer, selvom man har begrænset tilførslen meget i dag.\nHvad påvirker en sø i negativ retning så den bliver forurenet og uklar, og hvad kan man gøre for at vende udviklingen til en klarvandet sø? Der er to begreber bottom-up og Top-down, som hver forsøger at forklare påvirkningen af forureningstilstanden i en sø. Bottom-up siger at fødekæden påvirkes nedefra af næringsstofferne, som giver algevækst og grumset vand. Top-down forklarer kredsløbet i søen ud fra rovfiskenes påvirkning. Dvs. mange gedder vil spise skaller, som så vil spise færre zooplankton. Dermed vil de overlevende zooplankton filtrere søen for alger og give klart vand.\nSelvom man med top-down kortvarigt kan skabe klart vand i en sø ved kortvarigt at udsætte gedder, eller fjerne skallerne i en sø, så vil vandet ofte blive grumset igen hvis der er mange næringsstoffer. Mange studier viser at mængden af næringsstoffer har en stor betydning for forureningstilstanden, og at bottom-up teorien er den bedste forklaring i de fleste søer.\nNitrogenkredsløbet i søen. Læg mærke til Anammox og Comammoxbakterierne som normalt ikke er beskrevet i andre bøger.\n1. N2 findes i atmosfæren, men er en inaktiv gasart dvs. den ikke kan bruges af planterne. Den er sat sammen af en tripelbinding, så der skal meget energi til at rive atomerne fra hinanden. I sensommeren hvor vandet er varmt, og der er masser af energi fra solen, fikserer cyanobakterierne N2. De mangler nitrogen, men har masser af energi, og den energi bruger cyanobakterierne til at spalte N2 og indbygge det i sine proteiner. Cyanobakterierne er besværlige at æde for dafnier, fordi den trådede sammensætning filtrer sig ind i antennerne. En anden grund til at cyanobakterierne er uønskede er, at de kan danne toksiner (gift) som kan være kraftige nok til at slå mennesker ihjel. Al den biomasse der opbygges indeholder en mængde nitrogen i de proteiner organismerne indeholder. Det N kan frigives som nitrat og ammonium ved nedbrydning.\n2. Hvis der er et fraløb fra søen, vil især alger flyde med strømmen og forsvinde fra søen. Det giver et tab af N fra økosystemet. Fiskeri fjerner også fisk og dermed N, men i danske søer er det ikke meget der forsvinder den sidste vej.\n3. Fisk og alger dør og falder til bunden, og her rådner de. Hvis der er oxygen ved bunden sker der en almindelig respiration C6H12O6 + O2 CO2 + H2O + ATP. Det er insekter, muslinger, orme og ikke mindst bakterier, der står for den nedbrydning. Ud over CO2 + H2O, dannes der også NH4+, som er gødning til planterne. Hvis ellers ikke der er et springlag, kan de næringsstoffer diffundere op til overfalden og gøde nye alger igen.\n4. Især i eutrofe og dybe søer kan der være dårlige oxygenforhold ved bunden, så her sker der en gæring dvs. nedbrydning uden brug af oxygen (anaerob respiration). Resultater kan være sumpgas (metan) eller andre affaldsstoffer, men også her frigives ammonium NH4+, som kan gøde algerne i vandmasserne. I første omgang dannes der ammoniak, men det reagerer hurtigt med vandet og danner ammonium.\n5. Ammonium kan omdannes af bakterier til nitrit NO2– og videre af andre bakterier nitrat. Bakterierne er kemo-auto-trofe, dvs. de bruger den kemiske energi fra ammonium til selv (auto) at danne C6H12O6. Planter er foto-auto-trofe og de danner også selv C6H12O6, men fordi de er ”foto”, så får de energien til processen fra lyset. Processerne sker aerobt. Den dannede nitrat kan ligesom ammonium og diffundere op og gøde algerne.\n6. Under anaerobe forhold, er der bakterier i sedimentet, der kan omdanne nitraten til frit N2, der forsvinder op i atmosfæren igen som N2. På den måde kan nitrogen fjernes fra søens økosystem, og den proces forsøger man at fremskynde politisk ved at lave vådområder med oversvømmede marker. Det er den omvendte proces af N-fixering.\n7. En anden kilde til N-forurening, ud over N-fixering, er fra ammoniakdampe fra gylletanke og nitrogenforbindelser, der dannes ved tordenvejr og som føres til søen eller oplandet med regnvandet.\nCyanobakterier kan fixere denitrogen (N2). De trives ved varme temperaturer og ligger i overfladen. Det er de runde heterozyster som indeholder enzymerne til at fixere N2 og omdanne det til ammoniak. Heterozysterne transporterer gødningen ud til de øvrige celler som laver almindelig fotosyntese. Cyanobakterier har en stor fordel om sommeren, fordi et springlag kan gøre at nitrat er begrænsende faktor i overfladevandet og fordi de kan fixere selv udkonkurrerer de andre alger. Nitraten de fixerer er med til at forurene søen. Dafnier har svært ved at spise cyanobakterier fordi de filtrerer sig ind i antennerne og desuden udskiller nogle cyanobakterier gift der rammer både planter og dyr.\n1. Fosfor er bundet i organisk stof i alger, zooplankton og fisk i organismernes ATP og DNA.\n2. Det bundne fosfat har to skæbner. Enten forsvinder det via et udløb fra søen, hvis der findes sådan et, eller også synker det til bunds, hvor det kan nedbrydes.\n3. Nedbryderne æder og respirerer det døde organiske materiale, og fosforen frigives igen, men kun ved dårlige iltforhold. Stor produktion af alger og medfølgende respiration ved bunden (3) kan medføre iltsvind.\n4. Hvis der er anaerobe forhold ved bunden, er fosfaten letopløseligt, og hvis ikke der er et springlag kan fosfaten få adgang til de øvre vandlag, og gøde algerne igen.\n5. Er der derimod aerobe forhold ved bunden, bliver fosfaten tungtopløselig og bindes i sedimentet. Resultatet er positivt for søen, da det forhindrer opblomstring af alger.


Cobra Væglampe Hard-Wired Jet-Black - GUBI - LampeGuide\nHome / Shop / Væglamper / Cobra Væglampe Hard-Wired Jet-Black – GUBI\nCobra Væglampe Hard-Wired Jet-Black – GUBI\nBrand: GUBIEAN: 5710902683595 Varenummer (SKU): 5260000806509949 Kategori: Væglamper\nDesign Greta M. Grossman for GUBI Koncept Den særprægede Cobra væglampe Hard-Wired i Jet-Black er designet af Greta M. Grossman i 1950'erne med navnet fra den ovale skærm, der ligner hovedet på en cobra. Greta M. Grossmans sarte designsprog er smukt\nProdukt brand Cobra Væglampe Hard-Wired Jet-Black – GUBI er berømmet for sit flotte design, og fremhæves af kendere som en helt særlig Væglamper, der samtidig fungerer som en helt unik belysningsløsning.\nDet gør lampen til noget helt specielt, som du med stolthed kan vise frem og få anerkendende blikke på grund af. For en Produkt brand Cobra Væglampe Hard-Wired Jet-Black – GUBI er noget særligt for de fleste.\nDernæst handler det om, enten at finde en Væglamper, der passer ind i din øvrige indretning. Eller der – som Produkt brand Cobra Væglampe Hard-Wired Jet-Black – GUBI – skiller sig ud, og uundgåeligt vil tiltrække sig opmærksomhed, fordi der er tale om en helt unik designerlampe.\nProdukt brand Cobra Væglampe Hard-Wired Jet-Black – GUBI – et stilmæssigt statement\nMed en Produkt brand Cobra Væglampe Hard-Wired Jet-Black – GUBI fortæller du samtidig dem, som besøger dig, at du går op i smagfuld indretning, elegant og eviggrønt design, og værdsætter det unikke, enestående, og går efter at omgive dig med smukke ting i hverdagen. Også selv om det er noget så dagligdags som en Væglamper.\nSå vælg med hjertet, og bestil din Produkt brand Cobra Væglampe Hard-Wired Jet-Black – GUBI i dag fra en af de webshops, som vi samarbejder med her på Lampeguide.dk.


Nyhedsbrev august 2020 – HE Revision\nHermed sender jeg mit nyhedsbrev for august måned.\nHovedemnet er den nye ferielov med hurtig udbetaling af feriepenge til efteråret. Samt en kort orientering omkring nystartede på arbejdsmarkedet, der kan komme i klemme med overgangsperioden og den nye ferielov.\nForuden dette vil jeg nævne, at vi her på kontoret som følge af et stort arbejdspres har besluttet at udskyde vores ferie med 6 dage.\nFørtidig udbetaling af feriepenge, samt fondsferiedage\nDet er besluttet at de danske lønmodtagere skal kunne få udbetalt op til 3 ugers feriepenge fra Fonden, for at sætte gang i forbruget.\nFørtidig udbetaling af feriepenge\nFeriepenge i overgangsåret for ny ferielov, 1. september 2019 til 31. august 2020, skal under normale omstændigheder overføres til Lønmodtagernes Fond for Tilgodehavende Feriemidler. Dér ligger de indtil lønmodtageren forlader arbejdsmarkedet (typisk når man opnår ret til folkepension), hvorefter de udbetales.\nSom konsekvens af COVID-19 krisen er det besluttet at op til 3 ugers opsparede feriepenge i stedet skal kunne udbetales fra Fonden til lønmodtagerne i efteråret 2020. Det var ellers planlagt til første blive udbetalt når lønmodtageren forlader arbejdsmarkedet.\nUdbetalingen sker ikke automatisk, men hver enkelt lønmodtager skal anmode om udbetaling. Der arbejdes pt. på en digital løsning. Det betyder at udbetalingen bliver frivillig for den enkelte.\nBeskæftigelsesministeriet forventer at op til 39 milliarder kroner bliver udbetalt. Det forventes at fristen for ansøgninger om udbetaling bliver den 1. december 2020.\nDe førtidige udbetalte feriepenge skal beskattes. Hvis man betaler topskat, kommer man til at betale ca. 56% i skat af pengene. Man sparer 15% hvis pengene i stedet kommer til udbetaling i et år hvor der ikke betales topskat.\nIndefrysning / førtidig udbetaling er kun relevant hvis man er omfattet af ferieloven. Det er for eksempel ikke relevant for direktør og ejere, idet disse ikke er omfattet af ferieloven, og derfor ikke har fået trukket et beløb til indefrysning i fonden.\nDer kan være situationer hvor en lønmodtager er startet hos arbejdsgivere så sent, at der ikke er opsparet tilstrækkeligt til at kunne holde sommerferie i 2020. Disse lønmodtagere har mulighed for at få udbetalt nogle af de feriepenge som normalt ville blive overført til Fonden, så de kan holde sommerferie 2020.\nDet er relevant for 2 grupper:\nde lønmodtager som har optjent ferie i perioden fra den 1. september 2019 til den 31. december 2019, men ikke har optjent ferie i perioden fra den 1. januar 2019 til den 31. august 2019.\nde lønmodtager som har optjent ferie i perioden fra den 1. september 2019 til den 31. december 2019, men i perioden 1.1.2019 – 31.8.2019 har optjent mindre end 8,4 feriedage. Det er fx relevant hvis man er ansat senere end 1.5.2019.\nDisse lønmodtagere har ret til at afholde op til 8,4 af feriedagene optjent i perioden fra den 1. september 2019 til den 31. december 2019 som særlige fondsferiedage.\nPraktikken ved fondsferiedage\nDet er lønmodtageren selv som skal ansøge Lønmodtagernes Fond for Tilgodehavende Feriemidler. Det sker på borger.dk (de kalder det ”ferieforskud”). Ved ansøgning, skal lønmodtager oplyse dato for afholdelse af første feriedag samt på tro og love erklære, at alle fondsferiedage, der er optjent i perioden 1. september 2019 til 31. december 2019, afholdes senest den 30. september 2020.\nHvis fondsferiepengene skal beskattes, trækker fonden selv skatten, på baggrund af nyeste skattekort, som de selv indhenter fra indkomstregistret. Arbejdsgiver skal altså ikke foretage sig noget, hverken med ansøgning eller beskatning. Arbejdsgivere skal stadig indberette indefrysning til fonden. Arbejdsgivere må altså ikke udbetale direkte til lønmodtager.\nFristen for ansøgning om fondsferiedage er 31. august 2020. Dette er ændret fra 31. december 2020 via denne bekendtgørelse.\nKontakt mig hvis du vil høre mere.


A. P. Møllers Allé 9 c, 2791 Dragør, Denmark\nAnnette er partner i Expand ApS og grundlægger af firmaet, som siden 1998 har arbejdet med at skabe rum for udvikling af mennesker og organisationers potentiale.\nAnnette har coachet og undervist hundredvis af ledere i coaching i ledelse og hun har en særlig ekspertise i at udvikle ledere og ledelsesteams med afsæt i forretningens mål og behov. For at skabe bæredygtige forandringer, arbejder hun i spændingsfeltet mellem strategi, kultur og ledelse og hun har et fokus på og en evne til at få ting til at ske – at skabe transformation.\nAnnette har +2400 coaching timer bag sig, hun er ICF Professional Certified Coach og har Master Practitioner Diploma in Systemic Team Coaching, Diploma in Coaching Mastery, hun er NLP Trainer og er uddannet systemisk konsulent fra DISPUK. Hun er certificeret i profilværktøjet JTI. Oprindelig er hun uddannet tandlæge.\nExpands coachuddannelse opnåede som den første i Danmark i 2006 at få sin coachuddannelse akkrediteret af International Coach Federation, ICF. Expand samarbejder bl.a. med Lederne, som udbyder Coachuddannelsen for ledere.


Debat: Hokus-pokus-CO2-tal | faa.dk\nKatrine Daugaard (LA) beskylder staten for at misinformere borgerne om landets CO2-tal. Arkivfoto: Michael Bager\n11 okt. 2021 kl. 09:28\nKatrine Daugaard (LA), Fåborgvej 203, 5700 Svendborg\nLæserbrev: Som Liberal Alliance-opstillende til kommunalvalget læste jeg forleden Svendborg Kommunes forskellige udvalgsdagsordner igennem og stødte i Social- og Sundhedsudvalget på nogle grafer om danskernes samlede årlige udledning af drivhusgasser. Det, der fangede mit øje er, at når staten vil vise os, hvor slemme forbrugere vi er, så tæller de for eksempel tøj, biler og elektronik med, hvilket man også bør for at give et retviseligt billede af, hvad vi faktisk forbruger. Men når staten vil brande sig som forgangsland eller få os til at udskifte oliefyret med et pillefyr, så ændres måden, man tæller CO2 på, til de rene hokus-pokus-tal.\nDanmark har outsourcet CO2-tung industri og erstattet kul med biomasse, som primært består af træ, som fælles og brændes. Det regnes som CO2-neutralt, men udleder giftige partikler og flyveaske og stod i 2019 for 31 procent af Danmarks energiforbrug. CO2-aftrykket af varer procuceret i udlandet, men forbrugt i Danmark, tælles nu ikke med i regnskabet. Inkuderes dette, er udledningen dobbelt så høj som det, Danmark bryster sig af, og er ovenpå 30 års vindeventyr steget med 3 procent.\nBorgerne skal oplyses korrekt og ikke manipuleres til at gøre, som politikkerne vil have. Tingene skal give mening.\nDansk produceret strøm udleder seks gange så meget CO2 som fransk. Inklusive biomasse er vi at sammenligne med Qatar. Næppe meget foregangsland i det. Hvorfor betyder det noget på kommunalt plan? Fordi der i Svendborg Kommune indtænkes og indregnes CO2-aftryk på alt. Borgerne skal oplyses korrekt og ikke manipuleres til at gøre, som politikkerne vil have. Tingene skal give mening. Gør de det, når vi står og vasker plastikbøtter i rent vand for så at smide dem i skraldespanden? Når flere skifter til elbiler, når den kommunale bilpark gør, og der ikke kan leveres nok stabil, betalelig el? Når vi skændes om tre vindmøller i forhold til det samlede regnskab?\nLøsningen ligger i det, ingen tør tale frit og højt om, nemlig atomkraft. Men det er da ikke et kommunelt emne. Det kunne det jo være, hvis man turde være et rigtigt foregangsland eller -kommune.


Corona spænder ben for fodbold - sn.dk - Frederikssund\n42 ungdomsspillere fra Frederikssund Forenede Boldklubber kan først træne og spille kampe, når de er testet negative for Covid-19. Det skyldes, at to af spillerne er smittet med corona. Foto: Annemette Jensen\nArtiklen: Corona spænder ben for fodbold\nFrederikssund - 24. september 2020 kl. 04:07\nCoronasmitten går nu ud over Frederikssund Forenede Boldklubbers U19-trup på 42 spillere, der har fået aflyst træning og kampe i hvert fald til og med weekenden på grund af Covid-19.\nLæs også: Corona sender to gymnasieklasser hjem\nTo spillere i truppen er blevet testet positive, efter at de tirsdag den 15. september deltog i en pokalkamp i Brønshøj. Efter kampen fik fodboldsamarbejdet besked om, at en spiller på modstandernes hold siden var blevet testet positiv. To af FFB's egne spillere fik symptomer, blev testet og fik begge det svar tirsdag, at de var smittet med Covid-19.\nDe to spillere går på hver sin ungdomsuddannelse i Frederikssund, hvor deres respektive gymnasieklasser med 27 og 28 elever i hver nu skal arbejde virtuelt derhjemme, mens deres nære kontakter testes, og der laves smitteopsporing.\n- Vi har været nødt til at sætte hele truppen på standby og bede alle om at lade sig teste. Spillerne tager det seriøst, og vi er sikre på, at de melder tilbage til os. Vi har en liste, vi krydser af på, efterhånden som de får svar. Når de får en negativ test, bliver de frigivet, men der går nogle dage, før vi kan genoptage træning og kampe, forklarer Rikke Hedensted, bestyrelsesmedlem og coronaansvarlig i FBB.\n1. Dyrehandel bliver til kontor- og klinikfællesskab\n4. Stort smitteudbrud på virksomhed


Meget mere end ”bare” en flad 50´er! – Liberal Alliance Horsens\nPosted by : Emil Hesel\nSocialdemokratiet og venstrefløjen har netop offentliggjort et udspil der vil gøre det dyrere at være borger i Horsens Kommune. Dette udspil er det seneste i rækken af skatte- og afgiftsstigninger til borgerne i Horsens. På seneste byrådsmøde den 15. juni hævede et enigt byråd – med undtagelse af LA, afgiften for rottebekæmpelse med 30%. På byrådsmødet den 28. oktober 2019 hævede et enigt byråd – med undtagelse af LA, afgiften for affaldshåndtering fra 65 kr. til 312 kr. pr. husstand – en stigning på 480%!! Denne afgift skal finansiere prestigeprojektet ”Stablen” som koster 30 mio. at bygge og som blandt andet skal huse et kommunalt genbrugsmarked for byggematerialer – i direkte konkurrence med private virksomheder. På byrådsmødet den 25. november 2019 besluttede et enigt byråd, med undtagelse af LA, at gøre det dyrere for børnefamilierne i Horsens Kommune ved at hæve taksterne for SFO-pladser, vuggestuepladser og børnehavepladser. Til budgetforhandlingerne i 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 og 2020 fremsatte LA ønske om et stop i grundskyldsstigningen. Det er alle gange blevet blankt afvist, hvilket har betydet grundskyldsskattestigninger til husejerne igennem flere år.\nJeg har forgæves forsøgt at argumentere imod disse skatte- og afgiftsstigninger, idet de rammer ekstra hårdt for pensionister, børnefamilier, enlige i eget hus og flere andre borgergrupper. Hver gang jeg i byrådssalen har argumenteret imod skatte- og afgiftsstigninger, er jeg blevet mødt med kommentarerne: ”Jamen det drejer sig kun om 100 kroner ekstra pr. borger”. ”Det drejer sig kun om 25 kroner ekstra”. ”Jamen Jakob – grundskyldsstigningen er kun en plovmand mere pr. husstand om året”. ”Vil LA da ikke have et godt velfærdssystem for borgerne?”. Senest får vi nu at vide, at en stigning i kommuneskatten ”kun” drejer sig om en flad 50´er pr. borger! Fakta er, at hvis man lægger alle disse stigninger sammen, skal en almindelig familie tjene flere tusinde kroner ekstra brutto for at betale disse skatte- og afgiftsstigninger. Man kan kun undres over iveren til at hæve skatter og afgifter når nu et enigt byråd også gerne vil have flere tilflyttere til vores kommune.\nOg jo – LA vil selvfølgelig gerne have god- og velfungerende velfærd til vores borgere. Men vi ønsker ikke at finansiere det med den lette løsning, hvor vi bare sender regningen videre til skatteborgerne under dække af højere kvalitet i velfærden. Blandt fortalerne for en skattestigning arbejder man tilsyneladende ud fra en præmis om, at der IKKE kan findes besparelser overhovedet. At der IKKE kan effektiviseres på nogle områder overhovedet. At der INGEN muligheder er for at privatisere kommunale opgaver overhovedet og gøre det billigere. I LA accepterer vi under ingen omstændigheder denne præmis. Vi vil gerne trække i arbejdstøjet og vælge den svære, men rigtige, løsning, hvor vi finder pengene i det nuværende kæmpe, kommunale budget på ca. 5,5 mia.\nI LA mener vi, at vi skal stoppe byggeriet af ”Stablen” og spare skatteborgerne for 30 mio. kroner i etablering alene. Herudover kan vi spare en masse udgifter på fremtidig drift. Vi mener samtidig, at der kan effektiveres yderligere 10 mio. ved at skære i udgiften på konsulenter og kolde hænder i kommunens forvaltning. Vi mener at der kan effektiveres med yderligere 10-15 mio. kroner på hele beskæftigelsesområdet – også uden at gå på kompromis med kvaliteten. Allerede sidste år fik LA med i den kommunale budgetaftale, at det skal undersøges, hvilke områder der med fordel kan udliciteres til private aktører, og resultaterne af disse undersøgelser vil helt sikkert kunne give yderligere besparelser på driftsbudgettet. Derudover er der en række områder, som LA ikke anser som værende kommunale kerneopgaver og derved kan skæres helt væk. Eksempelvis udgiften til udlejning af skattefinansierede elcykler til borgerne, opsætning af cykellæn, indlagt varme i bænke, og andet unødvendigt fråseri.\nKort sagt: Liberal Alliance er imod denne skattestigning, ligesom vi har været imod de øvrige skatte- og afgiftsstigninger der er blevet vedtaget i Byrådet gennem de sidste par år!


Billig El-installatør i Hjordkær ⇒ Få 3 tilbud nu!\n3 tilbud på el-installatør i Hjordkær\nHvis du ønsker at tjene muligt den højeste el-installatør i Hjordkær løn, så du bliver nødt til at arbejde op til at blive en mester elektriker eller elinstallatør. Dette kan tage alt i 6 til 8 år, afhængigt af den tilstand du bor i, og at statens licenskrav.\nLigegyldigt hvilken tilstand du bor i, vil du nødt til at have et vist antal timer i elektriker kurser plus en vis længde af tid på at arbejde i det elektriske felt, før du er berettiget til at tage statens test for mester elektriker. At blive en mester el-installatør i Hjordkær eller elinstallatør kræver et vist antal trin. Først er placeringen af lærling elektriker. Efter tilfalder nok timer som lærling og færdiggøre den nødvendige mængde elektriker kurser, enkeltpersoner er berettiget til at tage den svend el-installatør i Hjordkær eksamen. Når licens som svend, er der behov for yderligere et antal timer, der arbejder i marken, før den enkelte kvalificerer til at tage master elektriker eller elinstallatør licens eksamen.\nFind en billig el-installatør i Hjordkær\nDet bør ikke være nogen overraskelse, at en mester elektriker eller elinstallatør gør den højeste elektriker løn. Disse personer har udviklet gennem et påkrævet el-installatør i Hjordkær antal trin, før de har nået toppen af det elektriske licenser stigen. De har virkelig fortjent deres holdninger og stor løn.\nHver stat har forskellige krav, før en person kan blive en mester elektriker eller elinstallatør. Starter ud som en lærling, skal en person arbejde i denne stilling i en vis mængde tid og tage et bestemt antal kredit timer i elektriker kurser, før de kvalificere sig til at tage testen til at blive en svend elektriker. Personer, der passerer testen for en svend elektriker licens el-installatør i Hjordkær skal fortsætte med at arbejde i marken andet udpeget mængde timer, før de er berettiget til at tage eksamen for at blive en elektrisk entreprenør eller mester elektriker. Hele denne proces kan tage så meget som 6-8 år, før en person kan blive en mester el-installatør i Hjordkær eller elinstallatør. Det er ikke underligt disse personer tjene en heftig løn.


Klar med pindene – Catarina.dk\nVaskemaskinen snurre og et stativ med tøj er lagt sammen, Chicken Curry a la Bangkok Curry er sat over og mens den står på komfuret og prutter, er det tid til at fatte pindene igen.\nEt nyt projekt er allerede fundet, men garnet er endnu ikke indkøbt og ej heller pindene, men det kommer. Jeg glæder mig allerede til at komme igang med det næste. Det er sjovt at strikke, i hvert fald lige nu er det. 🙂\n20. september 2011 at 21:31\nDu er en strikkehaj 🙂\n20. september 2011 at 21:43\n@Helle K. – naa ikke helt, men det er sjovt når det er noget der lykkedes. Og nu er den færdig. 🙂