Artikler / Fullbody med høj frekvens\nI dag lever vi med andre myter - men tilsyneladende under lignende risikofyldte forhold, når man forsøger at aflive visse af dem. Der har igennem tiden aldrig været mangel på snæversynede fanatikere, der helst går gennem livet med blind tro på oldtidens ”vise” ord uden nogen form for hjerte- eller hjernerum for den mulighed, at verden går længere end til deres egen navle - og det er der tilsyneladende heller ikke i dag …\n"Hvis det lyder besværligt og uoverskueligt så fortvivl ej – jeg har gjort arbejdet for jer og vil nu som lovet følge op på min tidligere artikel med en redegørelse for, hvordan man øger frekvensen på fullbody-træning."\nDa jeg i min tidligere artikel ”Fullbody eller split? Nyt studie giver os svaret!”, med udgangspunkt i et nyt videnskabeligt studie, koblede videnskab og praktisk erfaring og argumenterede for, at fullbody-træning i langt de fleste tilfælde er en overlegen strategi til udvikling af muskelmasse samt til at skabe en øget forbrænding, skabte det som forventet lidt debat, der til tider byggede på en falsk antagelse om, at artiklen udelukkende var et rent videnskabeligt review af det omtalte studie, hvilket på ingen måde var tilfældet.\nVidenskab og praktisk erfaring i overlegen harmoni\nSom fagfolk fra øverste hylde vil vide, er videnskaben inden for styrketræning, i modsætning til kost og sundhed, desværre stadig langt bagud i forhold til den praktiske erfaring med adskillige træningstyper. Således er planlægning af styrketræning, der udelukkende har rod i videnskaben lige så effektiv som en ubåd i en ørkenkrig.\nHvis man vil være med, hvor det gælder, må man først skaffe sig et overblik over den tilgængelige videnskab inden for området. Dernæst må man med udgangspunkt i studier, der berører området både direkte og perifært, bruge sin viden om kroppens fysiologi og koble dette med den praktiske erfaring på området for til sidst at kunne drage sine egne kvalificerede konklusioner (eller kvalificerede ”gæt” om man vil) på kroppens reaktion på en bestemt type træning. Disse konklusioner skal så prøves af i praksis og justeres efter udfaldet.\n"... efterlader mig helt og aldeles overbevist om, at fullbody med høj frekvens er den optimale metode til effektiv muskelvækst i hele kroppen."\nHvis man formår ovenstående uden i overdreven grad at hænge sig i videnskabelig mumbo-jumbo eller træningsrelaterede myter, vil man ende op med en hybrid af et træningsprogram, der henter det bedste fra begge verdener.\nHvis det lyder besværligt og uoverskueligt så fortvivl ej – jeg har gjort arbejdet for jer og vil nu som lovet følge op på min tidligere artikel med en redegørelse for, hvordan man øger frekvensen på fullbody-træning ud over de traditionelle 3 gange om ugen med henblik på en accelereret muskelvækst – og en tilsvarende forhøjet forbrænding i øvrigt. En frekvensøgning som mange helt fejlagtigt opfatter som umulig. Således er argumenterne for, at man ikke kan træne fullbody mere end 3-4 gange om ugen ikke korrekte.\n"Med et højfrekvent fullbodyprogram balancerer man på en meget fin linje mellem succes og fiasko."\nFørst og fremmest er det vigtigt at pointere, at man med et højfrekvent fullbodyprogram balancerer på en meget fin linje mellem succes og fiasko. Lige så effektivt som et højfrekvent fullbody-program kan være, lige så svært kan det være at få det sat optimalt op. Når tingene går op i en højere enhed, er der dog intet, der kan måle sig med træningsudbyttet!\nOpsætning af et velfungerende højfrekvent fullbodyprogram kræver overblik over og indsigt i alle de variable faktorer, der spiller ind på balancen mellem nedbrydning af nervesystem og muskler og opbygning af disse via restitutionsprocessen. Grundlæggende set handler det om at optimere betingelserne for restitution og minimere muskelnedbrydningen samtidig med, at der bliver taget hensyn til træningens påvirkning af nervesystemet.\nI modsætning til den opfattelse de fleste render rundt med, er kroppens evne til at restituere ikke en statisk størrelse, der altid kræver en vis tid for at kunne gennemføres. De typiske 48 eller 72 timers restitution, som internetkrigere og andre lokale kødhoveder råber op om, når emnet kommer op, er i sandhed et tegn på de pågældendes manglende forståelse for kroppens fysiologi og indbyggede tilpasningsevne.\nFor det første kan restitutionsevnen via en tilpasset progression trænes til at kunne gennemføres på kortere tid. For det andet er det ikke nødvendigvis den mest effektive strategi, at give kroppen tid til fuld restitution mellem hvert træningspas. Faktisk lader det til at være mere effektivt, at lade behovet for restitution hobe sig op over tid. Dette kaldes ”overreaching”. Efter en periode hvor behovet for restitution er akkumuleret, vil man så træde et skridt tilbage og give kroppen mulighed for at restituere fuldt ud. Denne fase kaldes ”dekonditionering”.\nTilpasning af nedbrydning\nFor at optimere forholdet mellem nedbrydning og restitution er det nødvendigt at tilpasse nedbrydning af muskler og nervesystem i hvert træningspas, så der skabes optimale forhold for muskelvækst, mens der stadig er tilstrækkelig mulighed for restitution inden næste træningspas.\nDerfor er følgende punkter af afgørende betydning for, hvorvidt man opnår succes med et højfrekvent fullbodyprogram eller ej:\nVolumen (den samlede mængde løft for en muskelgruppe) skal holdes relativt lav i hvert træningspas. Dvs. at der ikke bør tilføjes ekstra øvelser til programmet, med mindre man har særlig stor erfaring med justering af træningsprogrammer samt en udpræget god forståelse for sin krops signaler. Den ugentlige volumen opjusteres løbende i den indbyggede progressionsplan, så risikoen for at fejle totalt med programmet er overhængende, hvis der tilføjes ekstra øvelser.\nDen excentriske træning skal minimeres. Dvs. at vægten altid skal sænkes i et kontrolleret almindeligt tempo og ikke må gøres bevidst langsom. Ligeledes er specifik fokus på excentrisk træning udelukket.\nForced reps (makkerhjælp på de sidste løft) er udelukket. Alle sæt bør afsluttes inden failure ved egen kraft. Dvs. at man undgår at forsøge en gentagelse, der ikke kan gennemføres ved egen kraft.\nMængden af store løft skal minimeres. Det er fint at skifte de valgte øvelser ud med tilsvarende øvelser, der rammer samme muskelgrupper, men en mindre øvelse må ikke erstattes af en større. Således kan back extension eller et-bens dødløft f.eks. ikke erstattes af alm. dødløft. Årsagen er, at nedbrydningen af nervesystemet skal kontrolleres.\nØvelsesvalget skal varieres. Så vidt muligt bør den samme øvelse ikke anvendes mere end én gang på en uge.\nNok snak – lad os komme til sagen!\nOpsætningen af et højfrekvent fullbodyprogram, kan gøres på flere måder - hver med deres fordele og ulemper. Herunder vil jeg komme med et konkret eksempel på en progressionsmodel med indbygget overreaching og dekonditionering, der vil gøre dig i stand til at tolerere en væsentlig større ugentlig træningspåvirkning, end de fleste af jer tidligere har oplevet. Jeg vil samtidig lige gøre klart her, at dette ikke er et begynderprogram. Det forudsætter som minimum et års erfaring med konsekvent styrketræning mindst tre gange om ugen.\nOg gør nu dig selv en tjeneste ved at overholde progressionsmodellen med antallet af øvelser, sæt og reps i hvert træningspas. Der er altid nogen, der tror, det giver ekstra point at løbe videre, når målstregen er krydset. De samme mennesker tror, de er i stand til at tolerere flere øvelser og sæt eller at springe de indledende uger over og gå direkte til det færdige program. Jeg har set folk brænde fingrene alvorligt med den tilgang. Bare lad være med at give programmet skylden, når træningsudbyttet udebliver – It’s on you, bro!\nUge 1: Dekonditionering = Ingen styrketræning\nI know – it sucks! Det kribler i fingrene for at komme i gang, men denne uge er vigtig for at afvænne kroppen fra træning. Glæd dig over at kroppen vil reagere kraftigere på styrketræning, når denne uge er overstået, så den er godt givet ud!\n(Hvis du inden for den sidste måned har holdt en hel uges pause fra styrketræning pga. ferie eller planlagt dekonditionering (sygdom tæller ikke), kan du springe denne uge over og gå direkte til uge 2.)\nSamme program som uge 2 med et ekstra sæt i alle øvelser. Således vil mandag og torsdag være 5 x 6 mens tirsdag og fredag vil være 4 x 12.\nSamme program som uge 5 med et ekstra sæt i alle øvelser. Således vil mandag morgen og fredag morgen være 5 x 5, onsdag vil være 5 x 6 mens mandag aften og fredag aften vil være 3 x 12.\nUge 7: Deload\nSamme program som uge 8 med et ekstra sæt i alle øvelser. Således vil mandag morgen og fredag morgen være 5 x 4, onsdag morgen vil være 5 x 5 mens mandag aften, onsdag aften og fredag aften vil være 3 x 12.\nUge 10: Deload\nUge 11 og frem:\nCongrats, du har nu forbedret din evne til restitution i en grad, hvor du kan tolerere den høje frekvens i træningen. Fremadrettet kan der trænes med 6 x fullbody om ugen. Start ved uge 8 igen. Herfra er progressionen som følger:\nHveranden uge smider du et ekstra sæt på alle øvelser om morgenen, og hver anden uge (forskudt) smider du et ekstra sæt på alle øvelser om aftenen. Det ser således ud:\nUge 1: Morgen – 4 sæt, aften 2 sæt.\nUge 2: Morgen – 5 sæt, aften 2 sæt.\nUge 3: Morgen – 5 sæt, aften 3 sæt.\nUge 4: Morgen – 6 sæt, aften 3 sæt.\nUge 5: Morgen – 6 sæt, aften 4 sæt.\nFortsæt indtil du ikke længere kan gennemføre sættene med samme vægt som i de første uger, eller til du mærker et stort behov for hvile i muskler og led. Dette punkt vil typisk indfinde sig i løbet af 5 uger. Hvis du ikke føler dig udmattet efter 5 uger, fortsætter du, til det sker. Herfra holder du en hel uge fri fra styrketræningen (dekonditionering – ikke delaod). Denne uge er af afgørende betydning for træningsudbyttet, da det er her, du giver kroppen mulighed for at restituere fuldt ud og dermed høster alle frugterne af de hårde ugers arbejde. Dekonditionering er ikke valgfrit her! Det er essentielt for programmets effekt!\nEfter en uges dekonditionering kan der startes forfra ved uge 11 igen.\nFor optimal effekt af programmet, bør morgen- og aftentræning være adskilt af mindst 6 timer. Det er ligeledes vigtigt at overholde strukturen med morgen- og aftentræning i stedet for at sprede programmet ud over 6 på hinanden følgende dage. En sådan ændring vil forandre muligheden for restitution markant og gøre programmet værdiløst.\nAfslutningsvis vil jeg pointere, at muskelømhed og –stivhed (DOMS) er helt normalt i den indledende fase, når frekvensen øges. Det blødes op under opvarmningen og bør ikke være en hindring for præstationen. Så ja, det er helt i orden at træne med DOMS!\nSå blev den serveret. De af jer der har accepteret, at jorden er rund, har nu en gylden mulighed for at lægge sig i overhalingsbanen på muskelvækstens motorvej, mens dem der stadig bor i huler og spiser suppe af flade tallerkener må finde sig i at blive sat af i muskelvækstens ubarmhjertelige kapløb – men hey, i det mindste har I da stadig ben-dag at glæde jer over …\nRaastad T. et al. "Powerlifters improved strength and muscular adaptations to a greater extent when equal total training volume was divided into 6 compared to 3 training sess


→ Billig Renée Voltaire Chokolade 80% cacao Ø – 80 G – 42.95 kr.\nRenée Voltaire Chokolade 80% cacao Ø – 80 G\nØkologisk chokoladeplade 80 %. (Læs mere)\nNavn: Renée Voltaire Chokolade 80% cacao Ø – 80 G\nStørstedelen af online firmaer foreslår på nuværende tidspunkt alverdens metoder til levering. En af favoritterne er på nuværende tidspunkt afhentningssteder, og så henter du bare dine nye produkter præcis når det passer dig. Leveringsmetoden er nemlig usædvanlig smart, og mange gange endda den mest letkøbte type af levering ved køb af Renée Voltaire Chokolade 80% cacao Ø – 80 G.\nDu bør endvidere forsøge at vælge udbringning til hvor du bor eller ud på dit arbejde. Løsningen er sædvanligvis en kende mere omkostningsfuld, men lige så vel særligt let. Den billigste fragtløsning vil dog altid vise sig at være at du selv henter ordren, men det forudsætter at du lever nær e-handlens hjemsted.\nFragttiden på Sundhed og skønhed > Sundhedspleje er naturligvis usædvanlig betydningsfuld om du mangler ordren om kort tid, og herved er det rimelig fornuftigt at vi ser leveringstiden ved den respektive vare.\nStørstedelen af forretninger på nettet stiller garanti om levering på næstkommende hverdag på mange af deres varenumre, eksempelvis Renée Voltaire Chokolade 80% cacao Ø – 80 G, men som imidlertid forudsætter at der bestilles tidligere end et givent tidspunkt, så at de højst sandsynligt kan nå at få varerne klargjort forinden lagerpersonalet holder fyraften.\nEn række online forhandlere sikrer gratis levering, men ofte kræves det at der bestilles for en konkret pris. Som alternativ kunne du snuppe den prisbilligste leveringsmodel, hvilket ofte – hvad end du bor ved Vejle, Nakskov eller Hadsten – vil blive at få bragt produkterne til et udleveringssted.\nDet er efterhånden særdeles problemfrit for alle at finde information om priser på flere online selskaber, og af den grund har flertallet af Renée Voltaire internet firmaer ikke kunne lade være med at tvinge udsalgspriserne på varerne – til drenge og piger, og yderligere også til damer og herrer – markant, og endda nogle gange garantere levering uden gebyr.\nTil gengæld kan det immervæk være lukrativt at checke et par forskellige e-forretninger efter udsalg på Renée Voltaire Chokolade 80% cacao Ø – 80 G forud for at du handler, sådan at man er skråsikker på at indhente den mest betalelige pris.\nMan skal lige meget hvad være så påpasselig, at hvis en internet shop sælger deres varer til en pris som kan virke urealistisk attraktiv, så er det tit være et signal om en bedragerisk internet virksomhed. Shopping med kort er dog en del af en ordning, som garanterer dig som kunde imod snydagtige internet forhandlere.\nVi slår generelt et slag for handler med kort eller MobilePay. Alternativt burde du drage nytte af et afdragstilbud fra for eksempel ViaBill, hvis du agter at betale prisen senere.\nInden folk køber på en Renée Voltaire netshop behøver man på en vis måde bese shoppens betingelser, det er dog i reglen ikke super spændende.\nEn nemmere løsning kan være at kontrollere om e-forretningen er godkendt af e-mærket, eftersom det længe har været et kendetegn for at internet selskabet retter sig efter den officielle danske lovgivning, udover at internet firmaet fra tid til anden besøges af eksperter som mestrer de gældende bestemmelser. Dette er desuden en god lejlighed til hjælpende service, ifald du forvoldes problemstillinger i forbindelse med dit køb.\nDerudover rekommanderer vi at man er vaks omkring de grundlæggende reglementer der indvirker på ordren, fx den returret online shoppen kører med. Derfor er det tillige afgørende, at man stadig beholder ens kvittering, så man i fremtiden vil kunne bevise sin shopping af Renée Voltaire Chokolade 80% cacao Ø – 80 G, hvad end du er på gaveindkøb til en mand eller kvinde.\nTrustpilot resulterer i stort set gavnlige muligheder for at læse ganske mange nuværende køberes reflektioner og på grund af dette er det klogt, at du besigtiger online webshoppens omtaler af Renée Voltaire Chokolade 80% cacao Ø – 80 G forud for at du handler.\nFacebook bringer dig også absolut solide muligheder for at få indtryk af netbutikkens popularitet. Derudover møder vi mange internet virksomheder hvor man kan offentliggøre en omtale af virksomhedens service, hvilket desuden kan benyttes til at vurdere tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside finansieres af reklameindtægter. Vi har samarbejdsaftaler med en gruppe af e-firmaer derved at vi formidler firmaernes varer, og indhenter godtgørelse om vores besøgende foretager en ordre.\nVejledning vedrørende produkter og online shops værnes om ofte, men vi kan ikke garantere imod reguleringer der er blevet lavet siden seneste opdatering af de anvendte oplysninger.


Jægergårdsgade 47 | 8000 Aarhus\nHyggelig cafe på Jægergårdsgade\nTake away pakket bæredygtigt\nAlle dage: kl. 10:00 - 20:00\nMan er velkommen til at få maden som take away og denne pakkes i bionedbrydelig emballage.\nCafeen ligger i Jægergårdsgade med den hyggeligste indretning, skabt af genbrugsmaterialer og lamperne er håndlavede. Lamperne er alle unikke og kan bestilles. De sammensættes ligesom man ønsker dem. I indgangspartiet er der flere skønne fund at finde, så gå gerne på opdagelse og bliv inspireret.\nForan cafeen er der bænke, borde og stole når kaffen, smoothien eller andre smagsfulde "fikaer" skal nydes udendørs.\nCafe Fika er leveringsdygtig i mad ud af huset til fester, receptioner, møder m.m.


» Bestil Stiga Premium Clip Bordtennisnet – 349 kr.\nNavn: Stiga Premium Clip Bordtennisnet\nVarenummer: 35-6390-00-35-NO COLOR\nDe fleste online forretninger yder på nuværende tidspunkt diverse forskellige løsninger til levering. En af de populære er nu om dage pakkeshops, hvor du selv henter pakken lige når det passer dig. Fragtmuligheden er jo særdeles let, samt typisk tilmed den mindst kostelige leveringsmanér ved køb af Stiga Premium Clip Bordtennisnet.\nDu burde endvidere afveje for og imod at få produkterne sendt til din lejlighed eller hus eller ud til dit arbejdes adresse. Leveringsmetoden bliver ofte en anelse mere bekostelig, men samtidig meget bekvem. Den mest betalelige leveringsmåde vil dog utvivlsomt være at du selv henter ordren, som dog forudsætter at du bor nær online forhandlerens tilholdssted.\nFragttiden på Bordtennis oggt; BORDTENNISUDSTYR oggt; Bordtennisnet kan i nogle tilfælde være vældig relevant når du står og skal bruge varerne nu og her, så af den grund er det øjensynligt passende at du dobbelttjekker leveringstiden ved det respektive produkt.\nEn hel del online forhandlere stiller garanti om 1 dags fragt på massevis af varenumre, eksempelvis Stiga Premium Clip Bordtennisnet, men vær på vagt da det er forudsat at ordren lægges forud for et aftalt tidspunkt, med det formål at de har mulighed for at nå at få de nye varer afsendt inden lagerpersonalet tager hjem.\nNogle enkelte netbutikker garanterer gebyrfri levering, men i mange tilfælde påkræves det at du bestiller for en konkret pris. Som alternativ må du foretrække den billigste mulighed for fragt, der i de fleste tilfælde – uden hensyn til om du er nær Aalborg, Korsør eller Nivå – er at få bragt din ordre til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden rigtig problemfrit for forbrugerne at søge sig frem til priser hos diverse internet butikker i Danmark, og derfor har en hel del Stiga e-firmaer ikke kunne slippe for at stampe priserne på deres varer – til børn, men ligeledes til damer og herrer – helt i bund, og endda nogle gange love levering uden omkostninger.\nMen det kan alligevel være indbringende at sammenholde nogle få e-shops efter rabatkoder på Stiga Premium Clip Bordtennisnet forinden du gennemfører din bestilling, så du er garanteret at antage den laveste pris.\nDu bør blot ikke undervurdere, at ifald en shop på nettet afhænder en vare til salg for en pris som er kolossalt favorabel, så kan det mange gange være en varsel om en uoprigtig online webshop. Kortkøb er dog omfavnet af Indsigelsesordningen, hvilket støtter kunden imod uærlige forretninger på nettet.\nGenerelt tilråder vi bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning burde du drage fordel af en afdragsløsning som fx ViaBill, forudsat du higer efter at dække beløbet over et længere tidsrum.\nForinden folk handler i en Stiga webshop kunne man utvivlsomt se på webshoppens handelsbetingelser, det er dog gerne et omfattende arbejde.\nEt andet alternativ kunne være at se hvorvidt online shoppen er e-mærket, hvilket skulle være en erklæring om at webbutikken adlyder de officielle regler, og at e-handlen hyppigt revurderes af jurister der mestrer de gældende regler. Dette er desuden din anledning til at få assistance, såfremt du møder dilemmaer i forbindelse med dit indkøb.\nDerudover tilrådes det at man er hensynstagende til de grundlæggende vedtægter der influerer på handlen, eksempelvis hvilken returpolitik internet shoppen benytter. I den relation er det i øvrigt relevant, at man stadigvæk bibeholder sin ordremail, således man når som helst kan eftervise sin ordre af Stiga Premium Clip Bordtennisnet, uden hensyn til om du leder efter en vare til en dame eller herre.\nTrustpilot byder på evigt værdifulde chancer for at bese mange tidligere forbrugeres erfaringer og af den grund tilrådes det, at du bliver klogere på online butikkens vurderinger af Stiga Premium Clip Bordtennisnet forud for at du placerer din ordre.\nFacebook frembyder lige så vel ganske gode metoder til at få kendskab til internet forhandlerens kundetilfredshed. Derudover ser vi mange online forretninger hvor man kan forfatte en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket desuden burde drages fordel af til afvejning af kundetilfredsheden.\nVores hjemmeside er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi hjælper en gruppe af internet handler da vi promoverer forretningernes tilbud, og høster betaling i tilfælde af at den besøgende vi sender videre gennemfører et indkøb.\nOrientering om tilbud og internet virksomheder opretholdes løbende, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for korrektioner der muligvis er udført siden sidste opdatering af hjemmesidens oplysninger.


Hvornår Blev Andelsbevægelsen Grundlagt I Danmark?(Løse) - Danmark information\nHvornår Blev Andelsbevægelsen Grundlagt I Danmark?(Løse)\nIdéen til indkøbsforeningerne kom fra England, og den første danske brugsforening blev stiftet i 1866 i Thisted. Produktionssammenslutninger inden for landbruget, fx andelsmejerierne, var derimod en særlig dansk bevægelse. Det første andelsmejeri blev oprettet i Hjedding i Vestjylland i 1882.\n1 Hvornår startede andelsbevægelsen i Danmark?\n2 Hvilke områder spredte andelsbevægelsen sig til?\n3 Hvorfor opstod Andelsmejeri?\n4 Hvordan er situationen for Andelsbevægelser i dag?\n5 Hvornår startede Brugsforeningen?\n6 Hvor åbnede Danmarks første andelsmejeri i 1882?\n7 Hvor mange andelsmejerier er der i Danmark?\n8 Hvad er et andelsselskab?\n9 Hvorfor hedder det Arla?\n10 Hvorfor lukkede så mange mejerier?\n11 Hvor kommer dansk mælk fra?\nHvornår startede andelsbevægelsen i Danmark?\nI Danmark blev den første brugsforening, Thisted Arbejderforening, dannet i 1866. Den regnes ifølge Den Store Danske (se kilder) for ”begyndelsen til andelsbevægelsen i Danmark ”. Stifteren, provst H.C. Sonne, var inspireret af de engelske brugsforeninger.\nHvilke områder spredte andelsbevægelsen sig til?\nMan forsøgte sig med forskellige former for fællesdrift og mejeriuddannelse bredte sig. De store mejerier var førende i den teknologiske udvikling, og afsætningsforholdene begunstigede også de store.\nHvorfor opstod Andelsmejeri?\nHovedprincipperne i andelstanken var, at man skulle være andelshaver for at kunne levere mælk til mejeriet, at man pr. kontrakt forpligtede sig til levering, at man lod sin mælk underkaste løbende kontrol, og at overskuddet blev delt i forhold til leveret mælkemængde.\nHvordan er situationen for Andelsbevægelser i dag?\nDer eksisterer stadig en række andels- og kooperative virksomheder, med det nu dansk-svenske mejeriselskab Arla og brugsforeningerne som langt de største. De danske brugsforeninger drives i dag af COOP Danmark der er Danmarks største detailhandelsvirksomhed med bl.\nHvornår startede Brugsforeningen?\nDen første brugsforening åbner i Thisted i 1866. Brugsforeningerne breder sig ud over landet. Arbejderbrugserne i København slutter sig sammen i HB, der med tiden bliver den største butikskæde. Brugsforeningerne under andelsbevægelsen er samlet i FDB.\nYou might be interested: Hvornår Kom Broccoli Til Danmark?(Spørgsmål)\nHvor åbnede Danmarks første andelsmejeri i 1882?\nKildeintroduktion: Hjedding Andelsmejeri blev grundlagt i 1882 i Vestjylland og betegnes som Danmarks første andelsmejeri.\nHvor mange andelsmejerier er der i Danmark?\nArla Foods (3911) Thise Mejeri (84) Mammen Mejeri (70) Them Andelsmejeri (48)\nEt andelsselskab eller en andelsforening er en virksomhed, som enten er et interessentskab, jf. Virksomhedens overskud skal, bortset fra almindelig forrentning af den indskudte kapital, fordeles mellem medlemmerne i forhold til deres andel i omsætningen eller blive stående i virksomheden.\nHvorfor hedder det Arla?\nAndelsbevægelsen. Arlas rødder går helt tilbage til 1880’erne. Nærmere bestemt 1881, da en række svenske bønder slog sig sammen på Stora Arla Gard i Sverige, og i 1882, da det første danske andelsmejeri blev indviet i Hjedding i Sydvestjylland.\nHvorfor lukkede så mange mejerier?\nStrukturproblemer i mejerisektoren. I 1950’erne blev det klart, at nye tider var på vej for landbrug, industri og forbrugere. De små mejerier og en udpræget konservatisme bevirkede, at danske mejerier sakkede bag ud i forhold til udviklingen i andre lande og den øvrige samfundsudvikling.\nHvor kommer dansk mælk fra?\nLangt hovedparten af den mælk, vi drikker herhjemme, kommer fra køer. I Danmark er der omkring 3.00 malkekvægsbedrifter med i alt 570.000 malkekøer, som tilsammen producerer 5,6 mia. kg mælk om året (2018).


Advokaten 12 Om ”Det fleksible advokatfirma”\nAf advokat(H) Allan Ohms, partner i Forum Advokater (www.forumadvokater.dk) og medlem af Advokatrådets Udvalg for drift af advokatvirksomhed\nHvordan får vi ”det fleksible advokatfirma”. Forfatteren giver et bud på vejen mod bedre rammer – det hævdes, at der ikke findes genveje, kun en målrettet indsats kan ændre noget. Og ansvaret herfor begynder hos det enkelte individ – partner eller ansat, det gør ingen forskel.\nAdvokatrådets Fremtidsforum har nedsat en fokusgruppe bestående af 13 advokater fra hele landet. Gruppen har netop udgivet rapporten ”Det fleksible advokatfirma”, hvor temaet er at beskrive, hvordan det kan gøres attraktivt for unge advokater at fortsætte i advokatbranchen, også efter at de har fået børn og at beskrive problemstillinger omkring arbejdstid, ledelse og ansættelsesvilkår i relation til ønsket om at få arbejds- og familieliv til at hænge sammen.\nArbejdet mundede ud i en ønskeseddel med ni punkter:\nEn ordentlig personaleledelse\nFleksibel arbejdstid og mulighed for nedsat tid\nFleksible og differentierede karriereforløb\nAccept af titlen ”ansat advokat” som en reel karrierevej\nOpgør med ”op-eller-ud-princippet”\nJeg anbefaler læsning af rapporten. Emnet er væsentligt, og som forhenværende ung advokat har jeg lyst til at bidrage til debatten med nogle erfaringer om de tanker, jeg har gjort mig om det at skabe en bedre arbejdsplads eller på nu-dansk: et fleksibelt advokatfirma.\nHver enkelt advokat skal selv bidrage – ellers rykker det ikke\nRammerne, som de yngre advokater gerne vil have forbedret, er ikke så forskellige fra den tid, vi andre kan huske. Hvorfor er det så stadig et problem?\nDesværre kan vi jo ikke bare ringe efter en bedre verden. Vi skal skabe den selv. Det gælder også de (bedre) rammer rapporten efterlyser. Hvordan gør vi så det? Jeg har søgt svaret i lang tid, og jeg kan desværre ikke fremlægge en let løsning, men jeg har et bud på det: Hvis vi vil have gode rammer, så skal vi være bedre til at tage ansvar for os selv. Det enkelte menneske skal i højere grad koncentrere sig om egen udvikling og forbedring. Og i mindre grad være optaget af, om andre er gode nok, eller om der på et tidspunkt vil falde en perfekt verden ned fra himlen. Du skal konkurrere med dig selv, ikke med din partnerkollega. Skærper du din egen indsats, skærper du opmærksomheden på dine egne muligheder, og holder du koncentrationen, så vil du rykke fremad.\nHvis min artikel var skrevet til et amerikansk advokatblad, kunne jeg her have nævnt, at jeg startede som selvstændig i 1985, efter at min chef havde fyret mig, fordi han fandt mig uegnet til at skaffe klienter. På det tidspunkt var denne chefholdning måske forud for sin tid, men jeg synes det lød fornuftigt, at hvis du ikke kan skaffe kunder i butikken, så må du ud på lageret. Chefen – en sympatisk og dygtig mand (nu pensioneret sammen med firmaet) – advarede mig venligt mod at fortsætte i branchen, men da jeg desværre hverken kan synge eller gå på line, følte jeg mig tvunget til at forblive i denne snævre del af underholdningsbranchen, hvor jeg dog havde lært nogle få grundtrin. Jeg havde ingen kunder, men banken viste mig den venlighed at tro på et behov for en ny selvstændig advokat i en by med 30 kolleger, som bød den nye advokat velkommen ved at klage over, at han annoncerede efter kunder til butikken. I dag er vi omkring 50 mennesker i en moderne virksomhed, der forsøger at skabe gode rammer for alle os, der bruger den bedste del af vores liv her. Og det går faktisk godt efter lidt hårdt arbejde de første 19 år. Det resultat er blandt andet – men naturligvis langtfra alene – forårsaget af en evig kamp om at forbedre mig. Jeg lyttede til den chef, der fyrede mig og tænkte, at så måtte jeg jo ændre mig og gøre det anderledes og bedre, f.eks. begynde at gå til reception, annoncere og fortælle, at jeg har varer på hylden. Og så måtte jeg arbejde lidt mere, end jeg gjorde som ansat. Jeg husker en lørdag, hvor jeg lå og skurede garderobeskabet, og min revisor ringede. Jeg klagede min nød: ”Søren, jeg er træt af at ligge med røven i vejret og skure garderobegulv på en lørdag.” Men revisor fortalte, at jeg havde ikke råd til at betale andre for det (i dag har vi nedlagt garderobeskabet). De, der kender mig, kan næsten ikke forestille sig, at det kan have været ringere, og vi ved sammen, at jeg har en kæmpeopgave i at udvikle mig. Men noget er dog nået, og eksemplet siger et eller andet for mig, og hvis en læser eller to kan bruge det, så er jeg glad.\nLæge Søren Ventegodt skrev for nogle år siden en udmærket lille bog om arbejdslivskvalitet *). Jeg vil advare læseren om, at de følgende linier kan indeholde barske realiteter – eller opfattes som banaliteter. Jeg tror, det er mere barskt end banalt. Alle, der har arbejdet med disse ting vil vide, at det ikke er så enkelt, og at vanskeligheden giver sig udtryk i alt fra hovedrysten over opgivenhed til en tro på, at de, der dog forsøger, er moralister (især hvis det ikke lykkes i de første ti forsøg). Det kan også siges sådan: emnet er så svært håndterbart, at det er fristende at benægte dets eksistens. Fortrængning og selvtilstrækkelighed kommer farende som ”redningsmænd” – jeg tror det er dyrt købte ”redningsmænd”.\nDet er Ventegodts pointe, at livskvalitet på arbejdet ikke kun handler om god løn og frynsegoder, men mere om arbejdsglæde, mening med arbejdet, og det at kunne skabe reel værdi til gavn for andre. Mennesket har brug for at være værdifuldt for andre, for selv at opleve livsglæde, selvtillid, værdighed og mening i livet. At være til nytte. Dit eget liv får værdi, når du skaber værdi for andre. Det er det, arbejdet dybest set går ud på, mener han. At skabe værdi i fællesskab med andre, og at bidrage ved at være rigtig god til det, du laver. Og at kunne lide det, fordi du laver det, du allerhelst vil, og fordi du udvikler dig i det. Det lyder salvelsesfuldt, og budbringeren kan let risikere at blive skudt, hvis vedkommende ikke er helt på linie med Vor Herre. Alligevel drister jeg mig til at postulere, at vi hermed har fået arbejdslivskvalitetens fire nøgleord lagt på bordet. De kunne kaldes et fornuftigt bud på de fire krav, der bør stilles til ”Det fleksible advokatkontor”:\nLivskvalitet: At leve et godt liv, både på livets overflade og i dybden.\nMesterskab: At være virkelig god til det du laver.\nFællesskab: At mestre samarbejde og ledelse.\nReel værdiskabelse: At skabe produkter af reel værdi for omverdenen.\nAd 1 – Livskvalitet: Det indgår ikke i strategien i – endsige interesserer – ret mange advokatfirmaer. Det anses af de fleste advokatfirmaer (fejlagtigt) for en privatsag. Det bør vi ændre.\nAd 2 – Mesterskab: Alt for mange steder kommer uddannelsespolitikken som en gul reklametryksag fra Advokaternes Serviceselskab – og ikke som en samlet uddannelsespolitik tilrettelagt efter den enkeltes karriereplan (som heller ikke findes). Det bør vi ændre.\nAd 3 – Fællesskab: Det er fint at ønske ledelse, men det er svært at lede advokater, som aldrig har lært samarbejde. De fleste advokater mener, at samarbejde må være forbeholdt pædagoger og skolelærere. Vi er nødt til at lære det! Selvom det ligger os uendelig fjernt. Ellers kan vi ikke ledes! Kun få advokater ville kunne begå sig i det virkelige erhvervsliv, hvor fleksibilitet, lytten til og respekt for andres meninger forventes. Det bør vi ændre.\nAd 4 – Reel værdiskabelse: Vi løser ikke opgaver og problemer, men ”sager”. Vi synes udtrykket ”merværdi” hører til hos popsmarte reklamebureauer og ikke i advokatvirksomheden (som vi kalder et advokatkontor). Vi alene vide. Det bør vi ændre.\nDen irriterende sandhed er, at det gode liv ikke kan hentes via en ønskeseddel, en rapport eller en overenskomst. Det kommer kun ved hårdt arbejde hver eneste arbejdsdag fra hver enkelt arbejdstager – og dét paradoks synes tabubelagt også i advokatbranchen. Den, der gør dette gældende, vil altid møde betydelig modstand og mistænksomhed. Og dermed holder vi bekvemt hinanden ude fra et bedre arbejdsliv.\nSammenhold og interesse er en nødvendighed\nI den moderne advokatvirksomhed skal vi sammen være med til at skabe rammer for, at vi medarbejdere kan opleve arbejdspladsen som et fitnesscenter, hvor den daglige træning fokuserer på personlig og faglig udvikling. Derved får den enkelte et bedre (men ikke ”lettere”) arbejdsliv. I modsætning til de kendte fitnesscentre koster det ikke penge. Men på samme måde som i fitnesscentret koster det dagligt blod, sved og tårer. Det koster en personlig indsats at blive bedre. **) Det kan ikke nås alene i den almindelige arbejdstid. Vi snyder os selv, hvis vi bliver ved med at lade, som om vi kan ændre verden ved at skrive papirer og rapporter uden opfølgende handling fra hvert enkelt menneske.\nMin forventning til de mennesker, der tager ansvaret for at lede nutidens og fremtidens advokatvirksomheder, er, at de interesserer sig for medarbejderudvikling. Men lederne kan ikke løse opgaven alene – og her har vi nok en væsentlig pointe også i relation til efterlysningen af ”personaleledelse”: Personaleledelse forudsætter selvledelse, dvs. at den enkelte i det mindste forsøger at være fleksibel og flytbar. Derfor må vi advokater spørge hinanden: Vil vi være med til at tænke og agere anderledes – i hverdagen, selvom det er svært? Kun derved kan vi skabe de arbejdspladser unge advokater eftersøger. Til gengæld kan vi blive uovervindelige og tiltrække de bedste. Og det har både unge og ældre advokater en betydelig interesse i. ***)\n*) Arbejdslivskvalitet. At blive værdifuld for sig selv og omverdenen. ISBN 87 90190 10 6 .\n**) Det kan også udtrykkes mere barskt: ”Det svære er ikke at finde ud af, hvad du vil med dit liv, men at leve efter det. Vanskeligheden ved at kultivere sin ånd, smerten ved at leve med længsel og savn, strengheden ved at vente uendelig tålmodigt, barskheden, der ligger i at leve strategisk, behersket og disciplineret. Kendskabet til livets mening forudsætter at du finder din kampånd frem og kæmper dit livs kamp imod dig selv, din egen sløvhed, dumhed, ugidelighed og magelighed, for ganske gradvis at generobre livet.” Søren Ventegodt, Arbejdslivskvalitet, s. 35.\n***) Jeg er medlem af Advokatrådets Udvalg for drift af advokatvirksomhed og dermed har jeg påtaget mig et aktivt medansvar for at være med til at påvirke tanker om vores branches fremtid. Dette indlæg er alene skrevet for egen regning.


Unge med grønne ambitioner og flair for fremtidens fødevarer søges - Aalborg Netavis\nUddannelse • 01.05.22\nUnge med grønne ambitioner og flair for fremtidens fødevarer søges\nFoto: Landbrug & Fødevarer.\nFuture Food er i år med til at fejre landets dygtigste håndværkere til DM i SKILLS 2022 og bidrage til at dele budskabet om, at Danmark har brug for dygtige faglærte.\nBefolkningen vokser og vi skal producere mere mad, der er sundt, smager godt og er produceret med respekt for klimaet. Det er en kæmpe udfordring, som fødevarebranchen skal være med til at løse. Og skal det lykkes, så kræver det blandt andet dygtige faglærte, der skal være med til at fremstille fremtidens fødevarer.\nFor at vise hvor mange forskellige fag og muligheder, der er i landbrugs- og fødevarebranchen, deltager Future Food i SKILLS 2022. Future Food er landbrugs- og fødevarebranchens fælles kampagneindsats for at flere vælger en uddannelse og karrierevej i fødevareklyngen.\n– Vi deltager med budskabet om, at fødevareklyngen er et sted, hvor man kan gøre en forskel for en mere klimavenlig og bæredygtig verden. En erhvervsuddannelse i fødevarebranchen er både er vejen til spændende jobs, hvor man kan gøre en forskel, hvis man har en grøn spire i maven OG det er startskuddet til mange spændende udviklingsveje – for med en af fødevareklyngens erhvervsuddannelser åbner der sig mange døre til videre uddannelse senere i livet, siger Kathrine Blæsbjerg, projektleder for Future Food.\nSøgningen til fødevareklyngens erhvervsuddannelser har i mange år peget i negativ retning. Seneste søgetal til 1. grundforløb fra Undervisningsministeriet viste dog en fremgang på knap 9 pct. siden sidste år. Det er en udvikling som skal fortsætte, for fødevarebranchen har brug for mange, dygtige mennesker til at sikre udviklingen af sunde kvalitetsfødevarer og ikke mindst hjælpe til den grønne omstilling.\nDerfor håber partnerne bag Future Food, 3F, DI, GLS-A, JA, IDA, Frej og Landbrug & Fødevarer, at deltagelsen på i SKILLS vil få flere unge til at vælge en karriere i fødevarebranchen.\n– SKILLS er Danmarks vigtigste uddannelsesmesse. For 3F er Future Foods stand på SKILLS et vigtigt vindue for at vise at arbejdsgivere og arbejdstagere står sammen om at få unge uddannelsessøgende til at rette blikket mod uddannelse og karriere i fødevareklyngen. Vi har brug for de unge til at sætte deres fingeraftryk på fremtidens bæredygtige fødevareproduktion, siger Peter K. Holm, gruppeformand for Den Grønne Gruppe 3F.\n– Uddannelse af unge, som kan blive fremtidens kompetente arbejdskraft i landbrugs- og fødevareproduktionen er vigtig som aldrig før. Omstilling til bæredygtig produktion og efterspørgsel på nye teknologier og processer, der kan bidrage til brugbare løsninger på vores klimaudfordringer er en fælles opgave, som vi må tage ansvar for. Det gør vi blandt andet med vores fælles projekt i Future Food, siger Anne Marie Hagelskjær Smit, HR- og Arbejdsmiljøchef GLS-A\n– Fødevarebranchen bliver ofte forbundet med bagere og slagtere, men branchen har også masser af pladser til dygtige smede, procesoperatører og elektrikere. Generelt er branchen ret teknologitung, hvad enten det er mejerianlæg eller produktionslinjer, så der er garanti for et udfordrende job, hvor man samtidig lærer en del og kommer helt tæt på, hvordan vi producerer mad. Derfor er vi også glade for at se, at flere af deltagerne i dag allerede har jobs hos vores medlemmer”, siger Leif Nielsen, direktør i DI Fødevarer.\n– Vi mangler faglærte medarbejdere på tværs af hele fødevareklyngen. Derfor har vi brug for at synliggøre de mange uddannelses- og karriereveje som vores erhverv indeholder. Til DM i Skills er der mulighed for at gøre netop det, og vi håber, at de unges faglige stolthed kan være med til at inspirere endnu flere til at vælge en erhvervsuddannelse inden for fødevareklyngen,” siger Lone Andersen, viceformand i Landbrug & Fødevarer.


7 rejsedestinationer, du skal besøge i 2017 | IN\nHvert år offentliggør internationale medier som Vogue, The Telegraph og Lonely Planet en liste over de hotteste rejsedestinationer. IN har samlet op, så her er de 7 steder, du skal rejse hen i 2017 – blandt andet til vores jyske hovedstad, Aarhus.\nTorsdag, 9. februar 2017 - 6:00 - af Christian Harpøth Foto: AOP\nDu har sikkert været i Paris flere tusinde gange, solbadet i Thailand og været et smut forbi den franske Riviera. Trænger du til nye rejsedestinationer i 2017, har den internationale presse svaret til dig.\nDen internationale presse offentliggør nemlig hvert år de absolutte hotteste destinationer lige nu, og i år var den danske by Aarhus at finde på flere af listerne. Fx både hos amerikansk Vogue og CNN.\nMen hvor skal du ellers tage hen, hvis nu du allerede har besøgt Den Gamle By, Aros og en af de nyudnævnte Michelin-restauranter?\nIN har kogt listerne sammen, så her er de 7 bedste rejsedestinationer i år:\nEt stykke uberørt stand i Veracruz. Foto: AOP\nAnbefalet af blandt andet Travel og Leisure, der skriver følgende om området Valle de Gaudalupe:\n- Denne vinregion kun 130 km syd for San Diego, USA, er kendt for dets røde blandinger, men de fleste flasker kan ikke eksporteres, derfor er et besøg i området den bedste måde at smage de eftertragtede dråber.\nOmrådet Veracruz er også værd at besøge. Travel og Leisure skriver:\n- I stedet for de overfyldte Cancún- og Cozumel-strande, skal du besøge Veracrz-regionen, hvor fisk- og skaldyrsmaden alene gør området værd at besøge. Nyd retter som en krydret krabbesuppe ved Esmeralda-kysten, som er en 20 kilometers strand uden mængder af mennesker og med fantastisk natur.\nIN har også besøgt Mexico. Få de bedste tips til landet HER\nFra ARoS-værket 'Your Rainbow Panorama'. Foto: AOP\nAnbefalet af blandt andet Vogue, der skriver:\n- Danmarks anden største by er i front som den nye nordiske stjerne.\n- Udnævnt som europæisk kulturhovedstad og årets gastronomi-region i 2017 får Aarhus virkelig mulighed for at vise sine goder frem; restauranter, museer og gallerier; nogle af de bedste strande i Danmark; og Mols Bjerge er kun en kort køretur derfra, skriver Vogue endvidere.\nVogue foreslår, at man spiser på Hærværk, Substans, Såårt og Frederikshøj, samt besøger Aros.\nRuiner i den kroatiske by Pula. Foto: AOP\nAnbefalet af The Telegraph, der skriver:\n- Pula er ikke et sted at tage på badeferie. I stedet er det et sted, hvor du dag og nat kan fordybe dig i romerske og habsburgske herligheder og begynde at udforske Istirias (området, red.) toscansk-lignende gastronomi og vinkultur.\nEt UNESCO-fredet området i Albanien. Foto: AOP\nAnbefalet af CNN, der skriver:\n- Det lille Middelhavsland har været Europas bedst bevarede hemmelighed i over to årtier.\nMen nu er Kardashian-familiens omrindelsesland altså værd at slå et smut forbi ifølge det internationale nyhedsmedie.\n- Landet er solrig, billigt og med kilometer af uberørte strande og uspoleret vild natur, skriver CNN, der også skriver at landet har bibeholdt flere af krigens bunkere, men gjort dem til interessante kulturhuse.\nDet hippe kunstmuseum LACMA. Foto: AOP\nAnbefalet af blandt andet Lonely Planet, der skriver:\n- På trods af byens celebre, sundhedsfanatiske og overfladiske ry, er Los Angeles så småt blevet en kulturel destination.\nBesøg blandt andet museet LACMA, som efter indsættelsen af en ny direktør er blevet østkystens svar på Metropolitan Museum of Art. Lonely Planet skriver desuden:\n- Metroudvidelsen fra 2016 har gjort det lettere at komme fra Downtown til Santa Monica og alle steder imellem meget lettere, ligesom initiativet Car Free LA hjælper turister med at komme rundt uden hjul.\nIN har også besøgt Los Angeles. Få de bedste tips til byen HER\nLangs Motlawa-åen. Foto: AOP\nAnbefalet af blandt andet Time Magazine, der skriver:\n- Der er intet som at besøge Europa om sommeren, men priserne kan gøre dig bankerot. Men ikke i Polen. Selv med havudsigt, koster det en tredjedel af en rejse til Paris og London at være i Gdansk.\nOg så ligger de jo ikke specielt langt fra Danmark, så måske det kalder på en weekendtur?\nYves Saint Laurents haver. Foto: AOP\nAnbefalet af National Geographic, der skriver:\n- Det franske modeikon Yves Saint Laurent plukkede nogle af sine mest dristige farvekombinationer – tænk Saffron-orange og violetlilla – fra Marrakechs haver, himmel og markeder.\nOg han er nemlig særlig interessant for 2017, for der åbner verdens andet Yves Saint Laurent-museum netop i Marrakech:\n- Det nybyggede ’Musée Yves Saint Laurent Marrakech, som er et af to YSL-museer (det andet er i Paris), er sat til at skulle åbne i efteråret 2017 med en guldgrube af tøj, tegninger og fotografier, skriver National Geographic.\nIN har også besøgt Marrakesh. Få de bedste tips til byen HER\nlivsstil Alt om rejser


HØJESTERETS KENDELSE afsagt fredag den 3. juli PDF\nDownload "HØJESTERETS KENDELSE afsagt fredag den 3. juli 2015"\n1 HØJESTERETS KENDELSE afsagt fredag den 3. juli 2015 Sag 228/2014 3F som mandatar for A m.fl. (advokat Jesper Schäfer Munk) mod DI som mandatar for Brande Buslinier ApS (advokat Annette Fæster Petersen) Appellanterne, 3F som mandatar for A m.fl., har under forberedelsen af denne sag anmodet om, at der stilles præjudicielle spørgsmål til EU-Domstolen. Indstævnte, DI som mandatar for Brande Buslinier ApS, har protesteret herimod. I påkendelsen har deltaget tre dommere: Poul Dahl Jensen, Jens Peter Christensen og Hanne Schmidt. Den foreliggende sag Skjern Bilen, der ved dekret af 10. januar 2012 blev taget under konkursbehandling, drev frem til den 27. december 2011 busrute 53 mellem Viborg og Herning, som selskabet havde fået i licitation fra Midttrafik. I efteråret 2011 blev busruten genudbudt, og Brande Buslinier ApS erhvervede driften af busruten med virkning fra den 27. december Både Skjern Bilen og Brande Buslinier ApS anvendte leasede busser til ruten, men Brande Buslinier ApS overtog ikke de af Skjern Bilen leasede busser. I stedet leasede Brande Buslinier ApS selv nogle andre busser til at udføre driften af busruten. Appellanterne var ansat hos Skjern Bilen og har bl.a. lønkrav for december Lønmodtagernes Garantifond har afvist at dække lønkravene med henvisning til, at der er sket virksomhedsoverdragelse.\n2 - 2-3F som mandatar for A m.fl. har anført, at det følger af udbudsaftalen mellem Midttrafik og Brande Buslinier, at virksomhedsoverdragelsesloven finder anvendelse, samt at virksomhedsoverdragelsesloven under alle omstændigheder finder anvendelse på grund af de overdragne aktiver/elementer, herunder overførslen af driften af busruten. Brande Buslinier har afvist at dække kravene under henvisning til, at overdragelsen ikke er omfattet af virksomhedsoverdragelsesloven, fordi der ikke er identitet mellem Skjern Bilen og Brande Busliniers virksomhed, samt at det ikke er en forudsætning i udbudsvilkårene, at medarbejderne under alle omstændigheder skal stilles, som om overdragelsen er omfattet af virksomhedsoverdragelsesloven. Ved dom af 21. oktober 2014 frifandt Vestre Landsret Brande Buslinier. Det hedder i landsrettens begrundelse bl.a.: Det fremgår af EF-domstolens dom af 25. januar 2001 i Liikenne-sagen, at rådets direktiv 77/187/EØF af 14. februar 1977 (virksomhedsoverdragelsesdirektivet) ikke finder anvendelse i en situation, hvor driften af en busrute efter et udbud overgår fra en kontraktspart til en anden, hvis der ikke sker overførsel af væsentlige fysiske elementer mellem de to enheder. Dommen må forstås således, at det i en sådan situation er afgørende for bedømmelsen af, om virksomheden har bevaret sin identitet, hvis hverken ejerskabet eller rådigheden over busserne eller over andre væsentlige fysiske elementer overføres fra den gamle til den nye kontraktspart. Skjern Bilen har ikke overdraget busser eller rådigheden herover til Brande Buslinier. Skjern Bilen har heller ikke overdraget andre væsentlige fysiske elementer til Brande Buslinier, idet der alene er overdraget aktiver i form af billetborde, chaufførtasker, møntborde og byttepenge til en samlet værdi af ca kr., hvoraf værdien af byttepenge udgjorde kr. Det forhold, at Skjern Bilen benyttede leasede busser ved driften af busruten, og at også Brande Buslinier benytter leasede busser, kan ikke føre til, at busserne ikke anses som væsentlige fysiske elementer i forbindelse med udførelsen af driften af busruten. Da der således ikke er sket overførsel af væsentlige fysiske elementer fra Skjern Bilen til Brande Buslinier, har virksomheden ikke bevaret sin identitet, og Brande Busliniers overtagelse af buslinjen er derfor ikke omfattet af virksomhedsoverdragelsesdirektivet og dermed heller ikke af virksomhedsoverdragelsesloven.\n3 - 3-3F som mandatar for A m.fl. har anmodet Højesteret om, at der stilles præjudicielle spørgsmål til EU-Domstolen om fortolkningen af artikel 1, stk. 1, i virksomhedsoverdragelsesdirektivet RDIR/23/EF af 12. marts F som mandatar for A m.fl. har formuleret følgende to spørgetemaer: Tema 1 EU-Domstolen lægger ved vurderingen af om en overdragelse falder inden eller udenfor direktiv 2001/23 EF bl.a. vægt på overdragelse af aktiver. Er driftsmateriel der er stillet til rådighed ved leasing hos et for kontraktens udførelse helt uafhængigt leasingselskab at betragte som et aktiv, der skal vurderes på lige fod med aktiver i andre sager om mulig overdragelse ved driftsmaterieltung virksomhed, uanset at dette driftsmateriel hverken ejes af overdrager, erhverver eller ordregiver. Tema 2 Med tema 2 ønskes en afklaring af, om artikel 1 i virksomhedsoverdragelsesdirektivet RDIR 2001//EF af 12. marts 2001 skal fortolkes således, at direktivet finder anvendelse i en situation, hvor en overdrager leasede busser til brug for servicering på en offentlig busrute udbudt af et offentligt trafikselskab, og hvor denne busrute og stort set alt andet, der vedrører serviceringen af busruten overgår til erhverver, men hvor erhverver leaser nogle andre busser til kørslen på busruten. Kan direktiv 2001//EF finde anvendelse inden for udbud af offentlig buskørsel, når ikke de driftsmidler (busserne), som erhverver anvendte til at udføre opgaven, er de samme som overdrager anvendte til at udføre opgaven, i det tilfælde hvor overdrager og erhverver får adgang til hver deres busser ved leasing hos nogle for udførelsen af buskørslen helt uafhængige leasingselskaber? Anbringender 3F som mandatar for A m.fl. har anført, at sagens problemstilling nødvendiggør en præjudiciel forelæggelse for EU-Domstolen bl.a. med henvisning til, at sagen indeholder principiel fortolkning af identitetsbegrebet i artikel 1, stk. 1, i virksomhedsoverdragelsesdirektivet og aktivbegrebet, som det er defineret i EU-Domstolens praksis. Der er hverken i retsforskrifterne, forarbejderne eller EU-Domstolens retspraksis taget stilling til den situation, at hverken ordregiver (Midttrafik), overdrager (Skjern Bilen) eller erhverver (indstævnte) har ejerskab over de aktiver, der ellers typisk udgør det væsentligste aktiv i den konkrete virksomhed eller i øvrigt i branchen. Det væsentligste aktiv udgøres af busserne, men ejerskabet til busserne både for så vidt angår overdrager og erhverver ligger hos forskellige leasingselskaber. 3F som mandatar for A m.fl. har endvidere anført, at den retspraksis, der gælder inden for busbranchen (renovationsbranchen), ikke finder direkte anvendelse i denne sag, idet der i\n4 - 4 - de afgørelser, som indstævnte og landsretten henviser til, har været tale om ejerskab af driftsmidlerne (busserne/renovationsbilerne). DI som mandatar for Brande Buslinier ApS har protesteret mod anmodningen om præjudiciel forelæggelse bl.a. med henvisning til, at spørgsmålene i sagen allerede er blevet afgjort af både EU-Domstolen og de danske domstole. Supplerende om retsgrundlaget Virksomhedsoverdragelsesdirektivet og virksomhedsoverdragelsesloven EU-ret Rådets direktiv 2001/23/EF, virksomhedsoverdragelsesdirektivet, der er en sammenskrivning af det oprindelige virksomhedsoverdragelsesdirektiv, Rådets direktiv 77/187/EØF, og Rådets direktiv 98/50/EF, indeholder bl.a. følgende bestemmelser: Artikel 1, stk. 1. a) Dette direktiv finder anvendelse på overførsel af en virksomhed eller bedrift eller af en del af en virksomhed eller bedrift til en anden indehaver som følge af en overdragelse eller fusion. b) Som overførsel i henhold til dette direktiv anses overførsel af en økonomisk enhed, der bevarer sin identitet, forstået som en helhed af midler, der er organiseret med henblik på udøvelse af en økonomisk aktivitet, uanset om den er væsentlig eller accessorisk, jf. dog litra a) og de følgende bestemmelser i denne artikel. Det følger af EU-Domstolens faste praksis, at der stilles tre betingelser for, at direktivet finder anvendelse. Overførslen skal indebære, at der skiftes arbejdsgiver, overførslen skal vedrøre en virksomhed, en bedrift eller en del af en bedrift, og overførslen skal ske ved aftale ( overdragelse ), jf. f.eks. sag C-51/00, Temco Service Industries, præmis 21. Begrebet overførsel er nærmere fastlagt af EU-Domstolen i bl.a. sag C-24/85, Spijkers, der i præmis 11 og udtaler: 11. det afgørende ved vurderingen af, om der foreligger en overførsel i direktivets forstand, er, om den pågældende økonomiske enhed har bevaret sin identitet.\n5 Ved afgørelsen af, om dette må anses for tilfældet, må der tages hensyn til samtlige omstændigheder omkring afhændelsen, herunder hvilken form for virksomhed eller bedrift der er tale om, hvorvidt der er sket en overtagelse af de fysiske aktiver som for eksempel bygninger og løsøre, værdien af de immaterielle aktiver på tidspunktet for overdragelsen, hvorvidt den nye indehaver overtager størstedelen af arbejdsstyrken, om kundekredsen overtages samt i hvor høj grad de økonomiske aktiviteter før og efter overdragelsen er de samme, og hvor længe virksomhedens drift eventuelt har været indstillet. Det bemærkes dog i denne forbindelse, at alle disse omstændigheder kun kan indgå som enkelte elementer i den samlede bedømmelse, der skal foretages, og at de derfor ikke kan vurderes isoleret. 14. Afgørelsen af, om der i lyset af de ovenfor angivne fortolkningsmomenter må antages at foreligge en overførsel i nævnte forstand, såvel som den i dette øjemed fornødne prøvelse af faktum, henhører under den nationale ret. 15. et forhold er omfattet af begrebet»overførsel af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter til en anden indehaver«, såfremt den pågældende økonomiske enhed har bevaret sin identitet. Ved afgørelsen af, hvorvidt der foreligger en overførsel i nævnte forstand i et tilfælde som det i hovedsagen omhandlede, skal der foretages en vurdering af, om der henset til samtlige omstændigheder omkring afhændelsen er tale om en fortsat bestående økonomisk enhed, som overdrages, hvilket navnlig må lægges til grund, såfremt den nye indehaver rent faktisk fortsætter eller genoptager driften i form af de samme eller tilsvarende økonomiske aktiviteter. I sag C-13/95, Süzen, udtaler EU-Domstolen følgende: 15. den omstændighed, at den tjenesteydelse, som udføres af den gamle og den nye ordremodtager, er den samme, [er] ikke i sig selv tilstrækkelig til, at der er tale om overførsel af en økonomisk enhed. En enhed kan ikke begrænses til den aktivitet, den udfører. Dens identitet består også af andre forhold, som f.eks. det personale, der er ansat i enheden, dens ydre rammer, tilrettelæggelsen af dens arbejde, dens driftsmåde og i givet fald også de driftsmidler, enheden råder over. 16. Det forhold, at en virksomhed må afgive udførelsen af en tjenesteydelse til en konkurrent, er således ikke i sig selv tilstrækkeligt til, at der i henhold til direktivet er tale om en overførsel. Selv om den virksomhed, som hidtil har udført tjenesteydelsen, mister en kunde, består den fortsat fuldt ud, og der er ikke grundlag for at antage, at en af virksomhedens bedrifter eller dele af bedrifter er overdraget til den nye ordremodtager. 17. Det bemærkes endvidere, at selv om overførsel af aktiver er et af de kriterier, den nationale domstol skal inddrage ved vurderingen af, om der er tale om en overførsel af en virksomhed, udelukker den omstændighed, at der ikke overføres aktiver, ikke nødvendigvis, at der foreligger en overførsel af en virksomhed 18. afvejningen af, hvilken vægt der skal tillægges de forskellige kriterier for, om der i henhold til direktivet er tale om en overførsel, afhænger [nødvendigvis] af, hvilken type aktivitet der udføres, og hvilke produktions- eller driftsmåder der anvendes i virksomheden, bedriften eller den pågældende del af bedriften. En økonomisk enhed kan\n6 - 6 - således navnlig i visse brancher fungere uden væsentlige materielle eller immaterielle aktiver, og det kan i så fald ikke være afgørende for, om enheden opretholdes efter den pågældende transaktion, at der overdrages sådanne aktiver. 20. Det bemærkes i denne forbindelse, at der ved afgørelsen af, om der foreligger en overførsel, ud over, i hvor høj grad de økonomiske aktiviteter før og efter overførslen er de samme, og hvilken form for virksomhed eller bedrift der er tale om, bl.a. skal tages hensyn til, om den nye indehaver overtager størstedelen af arbejdsstyrken 21. I visse brancher, hvor arbejdskraften udgør den væsentligste del af aktiviteten, vil en gruppe af arbejdstagere, som i længere tid udfører en fælles aktivitet, kunne udgøre en økonomisk enhed, og en sådan enhed vil kunne opretholde sin identitet efter en overførsel, når den nye indehaver ikke blot viderefører den hidtidige aktivitet, men også overtager en efter antal og kvalifikationer betydelig del af den arbejdsstyrke, som hos forgængeren specielt udførte denne opgave. Med ordvalget i Rygaard-dommen, præmis 21, overtager den nye indehaver i så fald en organiseret helhed af elementer, der gør det muligt på stabil måde at fortsætte den overdragende virksomheds aktiviteter eller nogle af disse. I sag C-340/01, Abler/Sodexho, udtaler EU-Domstolen følgende: 35. Den nationale domstol skal ved vurderingen af de faktiske omstændigheder omkring overførslen tage hensyn til, hvilken form for virksomhed eller bedrift der er tale om. Heraf følger, at afvejningen af, hvilken vægt der skal tillægges de forskellige kriterier for, om der i henhold til direktiv 77/187 er tale om en overførsel, nødvendigvis afhænger af, hvilken type aktivitet der udføres, og hvilke produktions- eller driftsmåder der anvendes i virksomheden, bedriften eller den pågældende del af bedriften 36. Driften af storkøkkener kan imidlertid ikke anses for en aktivitet, hvor arbejdskraften udgør den væsentligste del af aktiviteten, for så vidt som driften kræver meget inventar. I hovedsagen er de fysiske aktiver, der er påkrævede for den omhandlede aktivitet dvs. lokalerne, vand og energi samt de nødvendige større og mindre maskiner (bl.a. det faste materiel, der er nødvendigt for tilberedelsen af måltider, samt opvaskemaskiner) som anført af Kommissionen, blevet overtaget af Sodexho. Endvidere er situationen den, at der består en udtrykkelig og væsentlig forpligtelse til at tilberede måltiderne i hospitalets køkken og således at overtage disse materielle aktiver. Overførslen af de lokaler og det udstyr, der stilles til rådighed af hospitalet, og som er nødvendige for tilberedelsen af maden og fordelingen af måltiderne til hospitalets patienter og personale, er under disse omstændigheder tilstrækkelig til, at der foreligger en overførsel af en økonomisk enhed. Det er desuden klart, at den virksomhed, der blev tildelt aftalen, nødvendigvis har overtaget størstedelen af sin forgængers kunder, da der er tale om en fast kundekreds. 37. Det følger heraf, at den omstændighed, at den nye erhvervsdrivende ikke overtager en efter antal og kvalifikationer betydelig del af den arbejdsstyrke, som hos forgængeren udførte de samme opgaver, ikke er tilstrækkeligt til at udelukke, at der foreligger en\n7 - 7 - overførsel af en enhed, hvis identitet i henhold til direktiv 77/187 er opretholdt, inden for en sådan branche som storkøkkendrift, hvor inventaret er af afgørende betydning for aktiviteten. 40. Sodexho har endelig gjort gældende, at den omstændighed, at hospitalet fortsat ejer arbejdslokalet og det nødvendige udstyr til udførelsen af aktiviteten, er til hinder for, at den blotte udskiftning af den virksomhed, der er blevet tildelt aftalen, anses for en overførsel af en økonomisk enhed. 41. Det fremgår imidlertid af selve ordlyden af artikel 1 i direktiv 77/187, at direktivets anvendelsesområde omfatter alle de tilfælde, hvor der som led i en aftale sker en udskiftning af den fysiske eller juridiske person, som er ansvarlig for virksomhedens drift, og som af den grund påtager sig en arbejdsgivers forpligtelser over for arbejdstagerne i virksomheden, og det har ingen betydning, om der er sket en overførsel af ejendomsretten til materielle aktiver 43. Den forelæggende rets spørgsmål skal således besvares med, at artikel 1 i direktiv 77/187 skal fortolkes således, at direktivet finder anvendelse i en situation, hvor en ordregiver, som ved aftale havde overdraget den fulde drift af et hospitalsstorkøkken til en erhvervsdrivende, opsiger aftalen og indgår en ny aftale med en anden erhvervsdrivende, som skal levere den samme ydelse, når det forholder sig således, at den anden erhvervsdrivende anvender væsentlige materielle aktiver, som tidligere blev anvendt af den første erhvervsdrivende, og som ordregiveren har stillet til deres rådighed i umiddelbar forlængelse af hinanden, selv om den anden erhvervsdrivende havde tilkendegivet ikke at ville overtage den første erhvervsdrivendes ansatte." I sag C-234/98, Allen m.fl, præmis 30, udtaler EU-Domstolen følgende: For så vidt angår hovedsagen kan anlæg af minegange ganske vist ikke betragtes som en aktivitet, der i det væsentligste er baseret på arbejdskraft, idet der kræves omfattende materiel og udstyr. Det fremgår imidlertid af forelæggelsesafgørelsen, at det i minebranchen er sædvane, at mineejeren stiller de væsentligste aktiver, der er nødvendige med henblik på udførelsen af anlægsarbejdet, til rådighed. AMS har således som underentreprenør kunnet råde over det udstyr, som RJB tidligere havde stillet til ACC's rådighed. Den omstændighed, at ejendomsretten til de aktiver, der er nødvendige for virksomhedens drift, ikke er overgået til den nye indehaver, er imidlertid ikke til hinder for, at der er tale om en overførseldet forhold, at der ikke har fundet en overdragelse af aktiver sted mellem ACC og AMS, er herefter ikke afgørende. I sag C-172/99, Liikenne, havde et selskab i 3 år drevet et antal busruter efter udbud for vedkommende myndighed. Da selskabet mistede opgaven, blev 45 buschauffører afskediget. Af disse blev alle, der ansøgte (33 chauffører), ansat af det selskab, der havde overtaget busdriften. Dette selskab ansatte herudover 18 andre chauffører. Overdragelsen af opgaven var ikke ledsaget af overdragelse af køretøjer eller andre aktiver, der havde forbindelse med driften af\n8 - 8 - de pågældende busruter. Mens det nye selskab afventede leveringen af 22 nye busser, som selskabet havde bestilt, lejede det 2 af den tidligere virksomheds busser i 2 eller 3 måneder, og det nye selskab købte endvidere det tidligere selskabs uniformer, som nogle af chaufførerne havde anvendt hos sidstnævnte selskab. I præmis 33 og udtaler EU-Domstolen følgende: 33. Ved bedømmelsen af, om betingelserne for, at der er tale om overførsel af en enhed, er opfyldt, må der imidlertid tages hensyn til alle de faktiske omstændigheder omkring overførslen, herunder hvilken form for virksomhed eller bedrift der er tale om, hvorvidt der er sket en overførsel af de materielle aktiver som f.eks. bygninger og løsøre, værdien af de immaterielle aktiver på tidspunktet for overførslen, hvorvidt den nye indehaver har overtaget størstedelen af arbejdsstyrken, om kundekredsen overføres, samt i hvor høj grad aktiviteterne før og efter overførslen er de samme, og hvor længe disse eventuelt har været indstillet. Alle disse omstændigheder kan dog kun indgå som enkelte elementer i den samlede bedømmelse, der skal foretages, og de kan derfor ikke vurderes isoleret 39. Bustransport kan ganske vist ikke anses for en aktivitet, der i det væsentligste er baseret på arbejdskraft, idet der kræves omfattende materiel og anlæg Den manglende overførsel af materielle aktiver til drift af de pågældende busruter fra den gamle til den nye kontraktmodtager er en omstændighed, der skal tages i betragtning. 40. De i hovedsagen sagsøgtes advokat har under den mundtlige forhandling understreget den økonomiske værdi af den mellem den ordregivende myndighed YTV og Liikenne indgåede kontrakt ved at anføre, at det drejer sig om et betydeligt immaterielt aktiv. Denne værdi kan ikke bestrides; i tilfælde, hvor en kontrakt skal fornyes, bliver værdien af et sådant immaterielt aktiv ved udløbet af den gamle ordremodtagers kontrakt ganske vist i princippet nul, idet kontrakten netop udbydes. 41. Såfremt en udbudsprocedure som den i hovedsagen omhandlede forudsætter, at den nye kontraktpart overtager løbende kontrakter med kundekredsen, eller såfremt størstedelen af denne kan anses for bunden, må det ikke desto mindre antages, at der foreligger en overførsel af kundekredsen. 42. I en branche som regulær offentlig bustransport, hvor de fysiske elementer udgør et væsentligt element i virksomhedsdriften, kan den manglende overførsel fra den gamle kontraktpart til den nye af en væsentlig del af disse elementer, der er uundværlige for en tilfredsstillende drift af enheden, føre til, at enheden ikke kan anses for at have bevaret sin identitet. 43. Dette medfører således i en situation som den i hovedsagen omhandlede, at direktiv 77/187 ikke finder anvendelse, såfremt der ikke er overført væsentlige fysiske elementer mellem den gamle kontraktpart og den nye."\n9 - 9 - I sag C-175/99, Mayeur, præmis 49, udtaler EU-Domstolen, at den omstændighed, at de aktiviteter, som udøves af den gamle og den nye arbejdsgiver, er de samme, ikke i sig selv er tilstrækkeligt til, at der er tale om overførsel af en økonomisk enhed. Danske regler Det oprindelige virksomhedsoverdragelsesdirektiv blev implementeret ved lov nr. 111 af 21. marts Overdragelsesbegrebet findes i lovens 1, stk. 1, 1. pkt., der indholdsmæssigt svarer til den nugældende bestemmelse i virksomhedsoverdragelsesloven: 1. Loven finder anvendelse ved overdragelse af en virksomhed eller en del heraf der ligger inden for det område, hvor traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske Fællesskab finder anvendelse. Af forarbejderne til 1 i lov nr. 111 af 21. marts 1979 fremgår det om overdragelsesbegrebet bl.a., jf. Folketingstidende , Tillæg A, spalte 2759: Iflg. artikel 1, stk. 1, finder direktivet anvendelse på overførsel af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter til en anden indehaver som følge af overdragelse eller fusion. Direktivet vedrører således alene overførsel ved aftale, og i overensstemmelse hermed foreslås det i stk. 1, at loven finder anvendelse, hvor der sker overdragelse af en virksomhed eller en del af en virksomhed. Kerneområdet for overdragelsesbegrebet i forslaget er herefter køb - herunder køb af en virksomhed af et konkursbo - hvor der sker et egentligt ejerskifte, samt gaveoverdragelse, f. eks. i form af overdragelse af en virksomhed til en fond. Også fusion, der er en aftalemæssig disposition, falder ind under begrebet overdragelse. Direktivets hensyn kan også foreligge i andre tilfælde, f.eks. hvor en forpagter overtager en virksomhed i drift, og der opstår spørgsmål om overtagelse af eksisterende arbejdsaftaler. Endvidere kan der peges på de såkaldte leasingaftaler, der inden for visse områder udgør et reelt alternativ til køb. Det må i sådanne tilfælde afhænge af et konkret skøn, i hvilket omfang der faktisk er tale om, at forpagteren eller den, der indgår en leasingaftale, har en ejers stilling som arbejdsgiver i forhold til lønmodtagerne. Udtrykket»overdragelse«i lovforslaget udelukker ikke, at visse forpagtnings- eller leasingaftaler sidestilles hermed. Ved afgørelsen af om der sker overdragelse af en del af en virksomhed, skal der med udgangspunkt i lovforslagets hovedsigte om opretholdelse af lønmodtagernes retsstilling i tilfælde af virksomhedsoverdragelse henses til, om der er tilknyttet medarbejdere, og om det ud fra en helhedsvurdering vil være naturligt, at medarbejderne følger den del af virksomheden, der overdrages. Loven vil således typisk finde anvendelse i forbindelse med overdragelse af dele af virksomheder, der er afgrænset i teknisk, lokal eller\n10 arbejdsmæssig henseende, og som er i drift. Det bemærkes herved, at det er uden betydning for lovens anvendelse, om den del af virksomheden, der overdrages, har selvstændig retlig og økonomisk eksistens. Højesterets begrundelse og resultat Der foreligger en omfattende praksis fra EU-Domstolen om de kriterier, som det påhviler de nationale domstole at anvende ved vurdering af, om en overdragelse er omfattet af virksomhedsoverdragelsesdirektivets anvendelsesområde. Det er Højesterets foreløbige vurdering, at der i lyset af EU-Domstolens hidtidige praksis ikke foreligger en sådan rimelig tvivl om forståelsen af den EU-ret, der har betydning for sagens afgørelse, at der er grundlag for at træffe bestemmelse om at forelægge spørgsmål for EU- Domstolen. Højesteret tager derfor ikke anmodningen om forelæggelse for EU-Domstolen til følge. Thi bestemmes: Anmodningen om forelæggelse af spørgsmål for EU-Domstolen tages ikke til følge.\n2012-15 Overførsel af en kommunal musikskoles ansvar for MGK-undervisning til en anden kommunal musikskole var ikke omfattet af virksomhedsoverdragelsesloven Statens Kunstråd ændrede med virkning fra 2011\nUdskrift af Arbejdsrettens kendelse af 12. januar 2017\nUdskrift af Arbejdsrettens kendelse af 12. januar 2017 I sag nr.: AR2015.035 Landsorganisationen i Danmark for Fagligt Fælles Forbund (advokat Evelyn Jørgensen) mod Kommunernes Landsforening (KL) for Horsens\nD O M V.L. B F som mandatar for A-L og Bent R. Pedersen (advokat Rune Asmussen, København) mod\nD O M afsagt den 21. oktober 2014 af Vestre Landsrets 1. afdeling (dommerne Kristian Petersen, Linda Hangaard og Dorte Thyrring Holm (kst.)) i 1. instanssag V.L. B 0200 13 3F som mandatar for A-L og Bent


Institut for Geoscience Entrepreneurship Møde\n7 April 2020 by Susanne Weis Fogh\nEfter at have sidde hjemme i over tre uger er det tid til at komme ud og bruge rummet – hjemmefra. Onsdag den 1. april blev dette års Copernicus Masters således skudt i gang. Copernicus Masters er en international konkurrence for studerende om at udvikle de mest innovative ideer til, hvordan vi kan bruge satellit observationer til at sikre en bæredygtig fremtid. https://copernicus-masters.com/\nAarhus Universitet deltager sammen med ESA BIC Danmark og Founders of Tomorrow som regionale partnere i Copernicus Masters. Dette betyder, at vi parallelt med den internationale pris vil kåre det bedste danske bidrag til Copernicus masters. https://copernicus-masters.com/prize/copernicus-prize-denmark/\nFounders of Tomorrow arbejder fortsat på deres space bootcamp, der efter planen skal løbe af stablen den 22. til 26. juni 2020. Det er endnu uvist om vi får lov til at mødes IRL eller om dette skal foregå som en virtuel bootcamp. https://foundersoftomorrow.com\nI ESA BIC Danmark arbejder vi også fortsat på at vores LAUNCHPAD sommerprogram som skal findes sted den 29. juni til 10. juli 2020 i forlængelse af Founders of Tomorrow’s bootcamp. https://www.startuplaunchpad.space\nVi vil derfor gerne invitere jer alle til en virtuel hangout, hvor vi vil præsentere disse tre koncepter. Her vil I også have mulighed for at møde og gå sammen med andre, der længes efter mere rum.\nDen virtuelle hangout vil finde sted torsdag den 16. april kl 14:00 til 15:00 her: https://aarhusuniversity.zoom.us/j/898967828 og der vil være oplæg fra Reeta Hafner (Founders of Tomorrow), Christoffer Karoff (Aarhus Universitet) Edvard Foss (ESA BIC Danmark) og Anders Hvid (DareDisrupt). Tilmelding kan ske her: https://www.facebook.com/events/524564811582161/


Ortovox Ascent 30 AVABAG, crazy orange til den aktive vinter\nOrtovox Ascent 30 AVABAG, crazy orange er tilføjet i shoppen på grund af den store efterspørgsel i den eftertragtede varegruppe Lavinerygsække og ABS rygsække. Når du bestiller her får du lovpligtige 14 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Ortovox Ascent 30 AVABAG, crazy orange online hos webshoppen AktivVinter.dk, der altid har et stort udvalg af populære varer. Blandt alle varerne i shoppen er der helt sikkert noget for dig, og der er det oplagte valg dette produkt. Når der handles i webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nOrtovox Ascent 30 AVABAG, crazy orange - dine fordele når du køber online\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, er du stillet lidt bedre, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, som gør det let at sammenligne priser, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Det er let i dag at sammenligne priser - du kan gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.


▷ Bestil House Doctor Lampe Ball, Grå – 1159 kr.\nBall Loftslampe fra House Doctor. Denne Pendel fra House Doctor er super enkelt i sit udtryk og kombinationen med gråt glas og metal gør at den passer nemt ind i det moderne hjem. Hæng den over dit spisebord eller i din entre. Mål: 1,6 m ledning Diame (Læs mere)\nNavn: House Doctor Lampe Ball, Grå\nEAN: 5707644479111Vurderet til 3.9 ud af 5 stjerner baseret på 12 anmeldelser\nTemmelig mange online firmaer foreslår nu til dags alverdens metoder til levering. Førstevalget hos mange er nu om dage at afsende til en pakkeshop, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente varerne når det passer ind i din kalender. Fragttypen er nemlig vældig simpel, samt mange gange også den prisbilligste metode til levering ved køb af House Doctor Lampe Ball, Grå.\nDu bør lige så vel prøve at få leveret til din bopæl eller ud til dit arbejde. Fragtformen viser sig i mange tilfælde lidt mindre prisbillig, men på den anden side super smart. Den billigste fragtmulighed vil dog altid vise sig at være selv at hente varerne, som desværre er betinget af at du bor i nærheden af online firmaets lager.\nLeveringsdygtigheden på Lamper || Pendler kan være ultra essentiel hvis du absolut skal bruge ordren nu og her, og i det øjemed er det virkelig passende at man checker det forventede leveringstidspunkt ved det respektive produkt.\nEn række e-shops frembyder 1 dags fragt på mange af shoppens varenumre, eksempelvis House Doctor Lampe Ball, Grå, men vær på vagt da det er afhængig af at bestillingen placeres forud for et angivent tidspunkt, således at de har udsigt til at kunne nå at få bestillingen klargjort forinden personalet har fri.\nEn række internet butikker tilbyder levering uden beregning, men i de fleste tilfælde er det under forudsætning af at der indkøbes for en konkret pris. I øvrigt kunne du udvælge den billigste mulighed for fragt, hvilket i de fleste tilfælde – om du opholder sig ved Taastrup, Brønderslev eller Hundested – er at få dem til at levere din pakke til et udleveringssted.\nDet er særligt ukompliceret for almindelige mennesker at analysere priser fra forskellige online forhandlere, og til gengæld har masser af House Doctor internet foretagender fundet det uundgåeligt at reducere salgspriserne på mange af deres produkter – til børn og babyer, men også til herrer og damer – enormt, og endda nogle gange yde portofri levering.\nTrods dette kan det immervæk vise sig lønnende at kontrollere nogle enkelte shops på nettet efter tilbud på House Doctor Lampe Ball, Grå forud for at du køber, således at du er sikret at få fat i den laveste pris.\nDu skal ikke desto mindre være så påpasselig, at når en internet forhandler annoncerer varer til en salgspris der virker uforståeligt favorabel, så bør det i nogle tilfælde være et tegn på en snydagtig e-shop. Køb med gængse betalingskort er heldigvis indbefattet af en anordning, hvilket begunstiger køber overfor falske online webshops.\nVi går generelt ind for handler med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du drage nytte af et tilbud som for eksempel ViaBill, ifald du hellere vil honorere betalingen over flere uger.\nInden nogen handler på en House Doctor internet butik behøver de på en vis måde betragte e-butikkens handelsaftale, dog er det uden tvivl ikke særlig sjovt.\nEt andet alternativ kan derfor være at bemærke om e-shoppen er e-mærket, hvilket længe har været en indikator for at e-handlen opererer i overensstemmelse med de officielle regler, foruden at netbutikken tit revurderes af specialister som er indført i lovgivningen. Desuden tilbydes du anledning til assistance, for så vidt du oplever besvær med dit indkøb.\nTilmed kan det anbefales at kunden er oppe på mærkerne omkring de grundlæggende retningslinjer der gør sig gældende i forbindelse med ordren, for eksempel hvilken returpolitik internet butikken bruger. I den forbindelse er det desuden relevant, at man til enhver tid bevarer sin faktura e-mail, således man fremadrettet kan vidne om sin ordre af House Doctor Lampe Ball, Grå, uafhængig om du shopper til en pige eller dreng.\nTrustpilot medfører ret så pæne genveje til at inspicere ret mange andre forbrugeres omtaler og på grund af dette er det en hjælp, at du gransker online virksomhedens bedømmelser af House Doctor Lampe Ball, Grå inden du handler.\nFacebook fremskaffer ligeledes super stabile metoder til at få kendskab til e-butikkens pålidelighed. Desuden er der en række online outlets som tilbyder folk at udfærdige en vurdering af ordreforløbet, hvilket lige så vel må bruges til at danne dig et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nVores side er finansieret af reklamer. Vi arbejder tæt sammen med forskellige shops på nettet i form af at vi fremviser deres produkter, og indhenter kommission under forudsætning af at den besøgende vi sender videre foretager en ordre.\nOrientering angående tilbud og e-shops ajourføres ofte, men vi ønsker ikke at tage ansvar for ændringer der kan være realiseret efter sidste opdatering af de viste data.


Juleferie med overnatning i hytte, feriehus, eller egen campingvogn\nJuleferie i Jesperhus 2022\nJulen er snart over os og i år kan du opleve både jul og nytår med familien i Jesperhus. I kan ankomme den 23/12, 26/12, 28/12 og 30/12.\nOplev juleferien i Jesperhus\nJuleferien nærmer sig og vi kan byde på ægte julestemning for hele familien...\nJulen er en særlig tid med fokus på hygge og gode oplevelser for store og små. I år har vi i Jesperhus valgt at holde åbent i juleferien. Det betyder, at du både kan opleve jul og fejre nytåret i Jesperhus.\nHer vil være åbent i Abeland, Badeland, Bowling og med gratis julegave til alle børn.\nSelvfølgelig helt specielle juleshows med Hugo og vennerne. Vi glæder os helt vildt.\nSlutrengøring er inkl. i prisen, når du lejer et feriehus eller en hytte.\n23/12 - 3 nætter\n26/12 - 2 eller 4 nætter\n28/12 - 2 nætter\n30/12 - 3 nætter\nPriserne er på henholdsvis 4-6 personer alt efter enhedstype. Ekstra personer betaler 10% ekstra pr. person.\nFind det rette juleophold\nOphold med ankomst 23/12\nSøg efter ledige enheder\nOphold med ankomst 26/12\nOphold med ankomst 28/12\nOphold med ankomst 30/12\nEr du og børnene\nKlar til en dejlig juleferie i Jesperhus?\nMasser af julestemning og oplevelser venter\nFerie i jul og nytår i december giver fri adgang til\nNissestemning med Hugo & vennerne\nDet er noget særligt helt særligt at være barn i julen. Der er forventninger om gaver og et ønske om dejlige juleoplevelser for hele familien.\nTag børnene med til store oplevelser i juleferien til vores juleshows med Hugo og vennerne - alle er velkomne.\nKlar til et ophold i Jesperhus\nBook online eller via telefon\nDu kan booke online her på siden. Vælg din ankomstdato og ønsket overnatningstype i søgefeltet øverst på siden og søg efter ledige enheder.\nVi hjælper dig naturligvis også gerne på telefonen med at finde det helt rigtige ophold.\nBook pr. telefon 9670 1400\nAktivitetsplan for juleferien\nVi er i gang med at udarbejde aktivitetsplanen for juleferien 2022, så hold øje med aktiviteterne på siden løbende.\nOplevelser venter for hele familien til\nJuleweekender i Jesperhus\nI november og december kan du tage familien med til julehygge og julesjov til juleweekender i Jesperhus.\nWeekender i november: 11/11, 18/11, 25/11\nWeekender i december: 2/12, 9/12\nVelkommen til en dejlig juleferie i Jesperhus\nJulen er en dejlig tid med god hyggelig julestemning og samvær med hele familien.\nJesperhus holder åbent for ophold i julen 2022 og vi er klar til at modtage gæster i juleferien den 23. december med 3 overnatninger eller den 26. december med 3 eller 4 overnatninger.\nDer er også mulighed for at fejre nytår med et ophold i Jesperhus, der starter den 30. december med 3 overnatninger.\nFerie i julen 2022\nI Jesperhus kan du overnatte i en af vores dejlige enheder på Feriecenteret eller bo i egen campingvogn. På campingpladsen er der adgang til toilet og bad i servicebygningen for gæster i egen campingvogn.\nDu kan vælge mellem følgende overnatningstyper for dit ophold i julen 2022:\nEn juleferie med børn, der er glade, er det bedste der findes og alle aktiviteterne i Jesperhus vil helt sikkert få smilet frem hos børnene.\nVi glæder os til at få besøg af en masser gæster til at fejre julen i Danmark i Jesperhus og vi skal gøre vores til, at det både bliver hyggeligt og fyldt med masser af aktiviteter og god julestemning for hele familien.\nFeriehuse og pirathuse er indrettet med god plads og opleves som et sommerhus, hvor der plads til den store famile. De bliver også nemt et godt grundlag for en dejlig juleferie med både børn og bedsteforældre.\nDenne juleferie har vi et godt tilbud.\nFind det ferieophold i juleferien, der passer til familien med ankomst den 23. december med 3 overnatninger, den 26. december med 4 overnatninger eller den 30. december med 3 overnatninger.\nDu kan finde vores aktuelle aktivitetsplan for juleferien her. Der arbejdes stadig på at få planen helt på plads, så tjek den løbende.\nHugo og vennerne i julen\nI julen har du mulighed for at opleve Jungledyret Hugo og Rita, Dino og vennerne i vores specielle juleshows. Det er dejlig underholdning til børn og med de særlige juleshows, så garanterer vi for maksimal julestemning. Husk nissehuer og godt humør.\nCampingplads & feriecenter med mange\nOvernatningstyper - hvad passer dig?\nEr du mest til at få fødderne helt ned i græsset og opleve campinglivet på en af Danmarks største campingpladser - eller vil du hellere overnatte i en af vores store feriehuse, der opleves som et sommerhus og har plads til den helt store familie.\nFind den overnatningstype, der passer til din familie under et ophold på feriecenteret.\nMusikvideoer med julens sange på YouTube\nDer er lagt op til den store julefest med juleunderholdningen i december\nMusikvideoerne til julesangene finder du på vores YouTube-kanal. Du kan også findes sangene på din yndlings streamingtjeneste - bare søg efter jesperhus jul.\nJuleeventyr i Jesperhus\nFind musikvideoerne her - børnene elsker det!


Jernbanesikkerhed Godkendelse af veteranbaner Personale\nPersoner, der udfører opgaver med et sikkerhedsmæssigt indhold som kørsel med veterantog på jernbanenettet, skal besidde relevante faglige kvalifikationer og være helbredsgodkendt.\nTrafik-, Bygge- og Boligstyrelsen anbefaler, at du læser ”Minivejledningen om krav til personer ved kørsel på jernbanenettet”, hvor det fremgår, hvilke krav der er for personer, der udfører opgaver med sikkerhedsmæssigt indhold.\nOpgaver med sikkerhedsmæssigt indhold er ifølge veteranbanebekendtgørelsen for jernbanenettet:\nfremføring af veterantogskøretøjer, som befordrer personer og evt. gods\nrangering og sammenkobling af veterantogskøretøjer,\nsikkerhedsopgaver i veterantogskøretøjer\ndeltagelse i den sikkerhedsmæssige afvikling af toggangen.\nDen sikkerhedsansvarlige skal sikre kompetent personale\nDet er den sikkerhedsansvarliges ansvar at sikre, at alt personale med opgaver, der har et sikkerhedsmæssigt indhold, har rette uddannelse, træning og færdigheder, samt er fysisk og psykisk egnede til at udføre deres opgaver, jf. veteranbanebekendtgørelsen for jernbanenettet §§ 8 og 9. Dette skal den sikkerhedsansvarlige kunne dokumentere overfor Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen.\nAlt sikkerhedskvalificeret personale skal have gennemført de uddannelser, kurser og oplæring, som den sikkerhedsansvarlige har identificeret som passende for personens funktion eller opgave. I Mini vejledningen om krav til personer ved kørsel på jernbanenettet, fremgår en nærmere beskrivelse af hvilke krav de personer, der udfører opgaver med sikkerhedsmæssigt indhold, skal opfylde.\nFor lokomotivførere af veterantoget gælder der krav til licens og certificering efter bekendtgørelse om certificering af lokomotivførere, der kører på jernbanenettet. Læs mere om, hvordan sikkerhedsklassificeret personale og lokomotivførere får den rette uddannelse.\nAlt sikkerhedsklassificeret personale, der arbejder på jernbanenettet, skal samtidig have en helbredsgodkendelse af Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen, jf. veteranbekendtgørelsen for jernbanenettet §§ 8 og 9, i overensstemmelse med bekendtgørelse om helbreds- og kompetencekrav til visse sikkerhedsklassificerede funktioner på jernbaneområdet (helbredsbekendtgørelsen). Læs mere om hvordan sikkerhedskvalificeret personalet får en helbredsgodkendelse.\nDen sikkerhedsansvarlige har ansvar for at vurdere, hvordan egne regler og procedurer sikrer at dette personale opfylder kravet i veteranbanebekendtgørelserne om at være psykisk og fysisk egent. Læs en vejledende uddybelse i ”Minivejledningen om krav til personer ved kørsel på jernbanenettet”.\nVed brug af lods\nFørere af veterantogskøretøjer på jernbanenettet, hvor der anvendes lods, skal derfor have en helbredsgodkendelse i overensstemmelse med Helbredsgodkendelsesbekendtgørelsen.\nNår der gøres brug af lodser på jernbanenettet, skal følgende retningslinjer følges:\nDen enkelte veterantogsorganisation skal sikre sig, at lodsen har en gyldig lokomotivførerlicens (udstedt af Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen) og et gyldigt lokomotivførercertifikat til den pågældende infrastruktur (udstedt af en certificeret jernbanevirksomhed eller infrastrukturforvalter) inden kørslen påbegyndes.\nDen enkelte veterantogsorganisation skal sørge for, at lodsens kompetencer indgår i organisationens dokumentation for sikkerhedsstyring.\nFor at undgå tvivl om førerens og lodsens kompetencer i kommerciel jernbanetrafik, skal de enkelte veterantogsorganisationer afholde sig fra at udstede dokumenter med betegnelsen certifikater eller lignende til brug for kørsel på jernbanenettet.\nEndeligt kan en infrastrukturforvalter vælge at udstede et infrastrukturcertifikat til lokomotivførere, som skal fungere som lods ved veterantogskørsel. Her vil de almindelige prøver og procedurer for opnåelse af certifikat skulle følges, jf. bekendtgørelse om certificering af lokomotivførere.\nLæs mere om helbredsgodkendelse (nyt vindue)Læs mere om uddannelse (nyt vindue)


Flere penge til katte end til flygtningebørn | TV 2 Lorry\nDet er lykkedes en katteven i Helsingør at samle mere end 11.000 kroner til byens vilde katte på omtrent lige så lang tid, som en byrådspolitiker gennem Røde Kors har samlet 3.500 kroner ind til flygtningebørns mulighed for særligt tilrettelagte børneaktiviteter på Røde Kors' modtagecenter i Helsingør. Det skriver Helsingør Dagblad fredag.\n16. jan 2015, kl. 09:02\n- Det virker vanvittigt, men forklaringen er sikkert, at borgerne mener, at nødlidende katte er mere håndgribeligt problem end flygtningebørn, som samfundet jo allerede tager sig af, siger kvinden bag indsamlingen til byens vilde katte, Maria Riiser fra Ålsgårde.\nHun lancerede indsamlingen efter at Helsingør Dagblad sidst i 2014 kunne fortælle, at Helsingør Kommune havde opsagt aftalen med Kattens Værn om at tage sig af byens vilde katte.\n- Mange synes også, at det simpelthen var for fedtet af kommunen, siger Maria Riiser.\nByrådsmedlem: Det betyder ikke, at borgerne er menneskefjendske\nByrådsmedlem for SF i Helsingør Bente Borg Donkin, som står bag egenindsamlingen til flygtningebørnenes trivsel, sætter stor pris på, at borgerne går ind for dyrenes velfærd.\n- Men det er ikke det samme som at slutte, at borgerne er menneskefjendske og at de bryder sig mere om katte end om menneskebørn. Sagen er mere kompleks end som så. Mennesker handler følelsesmæssigt irrationelt, og i dette tilfælde tror jeg det forholder sig sådan, at folk mener, at flygtningebørn er det offentliges, altså kommunens og statens, ansvar. Vi kender det jo fra de store arvebeløb, der går til kattenes værn - dyr har en særlig plads i vore hjerter, siger Bente Borg Donkin. Hun er dog skuffet over det foreløbige resultat af indsamlingen.\n- Jeg ved godt, at der er mange indsamlinger til nødlidende i verden, og ofte er det sådan, at holdningerne til for eksempel flygtningeproblematikken lyder rigtig og menneskelig, men ofte bliver det ved skåltalerne, siger Donkin.\nFlere personer har doneret til flygtningeindsamlingen\nI modsætning til indsamlingen til fordel for kattene er der mange flere donorer til flygtningeindsamlingen, som har bidraget med beløb på helt ned til 50 kroner, mens der faktisk ikke har været donationer på under 200 kroner til katteindsamlingen.\nEn af dagene bliver pengene fra katteindsamlingen overført til den nye katteværnsforening Kattekøbing i Helsingør, som gør et frivilligt arbejde for byens vilde katte.\nHvad angår indsamlingen til flygtningebørnene på modtagecenteret i Helsingør, så varer den foreløbig januar ud, og på det tidspunkt vil Røde Kors og Bente Borg Donkin gøre det indsamlede beløb op og vurdere, om indsamlingen skal fortsætte.