Generalforsamling DMF-Odense 2015 – DMF Odense\nDansk Musiker Forbund Odense afdelings Ordinære generalforsamling – 23. marts 2015\nKansas City Odense – Munkebjergvej 140\nReferent Hans Jessen\nFormand Chris Kromann bød velkommen til medlemmer og gæster: Forbundsformand Anders Laursen, formand Inger Allan og Bjarke Dalager fra Svendborg afd., formand Carsten Pedersen, Jørn Vind og Renè Setling fra Fyns Stift afd., æresmedlem Hans Jessen, Revisor Erik Holm ReviFyn. En særlig velkomst til By- og kulturrådmand Jane Jegind, og til aftenens orkester Duo Suonante.\nJane Jegind holdt et spændene og inspirerende oplæg om Odense kommunes visioner og planer vedrørende den nye kulturpolitik. Hun opfordrede forsamlingen til at komme med input og ideer.\nEndvidere fortalte hun om musikhuset Odeon, festivalen Tinderbox og om Odense Symfoniorkester.\nChris takkede Jane og overrakte en buket og en vingave.\nAnders Laursen syntes det var interessant at have besøg af en rådmand. Han fortsatte med at orientere om a-kasseproblemer, om hvornår man betragtes som selvstændig, og hvornår man betragtes som lønmodtager. Anders roste medlemmerne i DMF for deres ansvarlige måde at håndtere instrumentforsikringen på, uden misbrug, man bruger den ikke i tide og utide.\nValg af dirigent: Bestyrelsen foreslog Inger Allan, som blev valgt. Inger takkede for valget og startede med at konstatere, at generalforsamlingen var lovlig og rettidig indkaldt. Dagsordenen blev godkendt. Hun gav derefter ordet til formand Chris Kromann for beretningen.\nLørdag d. 24. maj døde vores gode kollega og mangeårige medlem af bestyrelsen Palle Steen Olsen pludselig 63 år gammel. Palle var ved sin død stadig meget aktiv, både som suppleant i vores bestyrelse og som formand for foreningen ”Rock med Rynker” Jeg vil bede forsamlingen om at rejse sig og mindes Palle et øjeblik. Æret være palle Steen Olsens minde…..tak.\nMedlemstal: I september var vi nede på 312 medlemmer, men er nu steget til 325 medlemmer. Det samme som sidste års generalforsamling.\nJeg har valgt at disponere beretningen i 3 hovedafsnit:\n1) Afdelingens samarbejdsrelationer.\n2) Afdelingens medlemsservice.\nDette skulle forhåbentlig gøre beretningen mere overskuelig, og I er meget velkomne til at markere for spørgsmål eller kommentarer undervejs.\nDa Anders er tilstede vil afsnittet ” Afdeling – Forbund ” forhåbentlig kunne være en orientering fra Anders.\n1. AFDELINGENS SAMARBEJDSRELATIONER\nNår vi som nævnt har kunnet fastholde vores medlemstal, skyldes det ikke mindst institutionen her – Kansas City -, og den indsats vi herigennem kan gøre for at synliggøre DMF.\nDet er mit indtryk, at der er blevet lidt færre medlemmer fra det traditionelle selskabsmusikermiljø, hvis arbejdsområde har været, og er , under kraftig forandring. Det er for mig tegn på, at det er lykkedes at organisere flere fra rockmiljøet, hvilket igen er en indikation på at Kansas – DMF samarbejdet bærer frugt.\nDet er fedt, at vi har positioneret os som en naturlig del af miljøet her. Og det er rigtig godt for DMF, at direktør, Thomas og formand Thomas begge medvirker positivt som medlem af vores afdelingsbestyrelse.\nOg de faste årlige 10.000 sponsorkroner, som vi lægger i Kansas City som erhvervspartner, er en velplaceret støtte.\nVi har med dette samarbejde også haft mulighed for på den nylig afholdte EMERGENZA-festival (en band-konkurrence, der foretager udvælgelse i 155 land), at uddele personlige DMF-info-pakker til 30 bands for et par uger siden her på Kansas City, – ligesom jeg også fik lavet info-pakker til Kansas City Upcomings 8 bands i forrige week-end. Pakker med alt hvad Forbundet kunne præsentere af merchandice fra Musikeren til syrlige drops og ørepropper. LISTE PÅ LÆRRED . Det kan man måske godt trække lidt på smilebåndet af, men de var glade for opmærksomheden. Og Kim fra Upcoming spurgte specielt, om det var muligt, at de kunne få tilsvarende DMF-materiale som EMERGENZA ugen før.Vi har derudover bidraget med 4000,- kr. til en Masterclass for unge her på Kansas som Odense Musikudvalg var medfinansierende på.\nSidste forår mistede vi som sagt vores direkte kontakt til nostalgirockerne i foreningen ”Rock med Rynker” formanden Palle Olsen.\nVi har dog stadig god kontakt bl.a. via Ole Belgård, ligesom jeg også har kontakt til den nye formand, – som er tidligere medlem af afdelingen – , med henblik på, at holde informationsmulighederne åbne.\nFor disse musikere spiller faktisk mange af de jobs, der før var forbeholdt solo/selskabsmusikere. Det er selvfølgelig helt ok, ( – forudsat at de holder tariffen.)\nFolkemusikken har haft det godt i Odense. Med base i uddannelsen på konservatoriet, er der vokset et miljø op i byen, som gav folkemusikken et tiltrængt løft. Et løft på kvalitet og prestige, som vi har manglet i forhold til de øvrige nordiske lande.\nFolkemusikuddannelsen er som bekendt flyttet til Esbjerg, men en stor del af de musikere, der blev uddannet her bor her stadig og er engageret i miljøerne, der opstod på denne baggrund, – Thorøhuse f.eks. Men ingen tvivl om, at det er blevet vanskeligere, også for folkemusikerne, at skaffe sig job.\nSinger-songwriterne vil jeg lige nævne, da vi har haft nogle positive kontakter med musikere fra dette voksende miljø, som vi støtter, hvor vi har mulighed for det. Vi har således givet tilskud til et af vore unge medlemmers deltagelse i Songwriters summit i Berlin, – et studieophold i uge 44 med deltagelse af medlemmer fra Kbh., Århus og altså Odense. Det er der kommet meget flotte tilbagemeldinger på. – hvilket altså er en tak til jer for støtten.\nAfdelingen har også ydet en beskeden støtte til et dokumentarprojekt om det hedengangne jazzhus Sophus Ferdinand. – En doku-CD med koncerter fra dengang.\nJeg har deltaget i Foreningen af fynske jazzmusikeres generalforsamling og i prisfesten for Årets Fynske Jazzmusiker. Og jeg må sige, at det er et imponerende og entusiastisk arbejde, som foreningens ildsjæle lægger for dagen for at holde sammen på en genreforening, der har mange odds imod sig. Bl.a. er jazzens tidligere festival nu blevet en del af de førnævnte ”Jamdays”, hvilket ikke nødvendigvis er en bagdel, men det eksponerer ikke FFJ helt så meget som i gamle dage.\nEn af sværvægterne i FFJ, – og for Odense -, er TipToe BigBand, som har nået en forrygende standard. Og det kunne ikke være mere velvalgt at give årets jazzpris til orkesterets dirigent Torben Sminge.\nVi deler et bestyrelsesmedlem med FFJ, nemlig Mogens Westermark, ligesom den ene af vores kritiske revisorer, N. Chr. Resting er formand for FFJ. – Og vores revisorsuppleant Erik Lysholm er jo også jazzmusiker. Vores tætte samarbejde er en stor gevinst for Odenses professionelle musikliv. Og det vil jeg gerne kvittere for !\nDen professionelle klassiske musik i byen er koncentreret omkring Odense Symfoniorkester og konservatoriet.\nVi plejer at have orkesterets tillidsmand til at give en orientering her på generalforsamlingen.\nForbundets faglige sekretær for området, Steen Jørgensen er meget glad for den aftale, der nu er implementeret, godkendt af HB, LDO-musikernes fællesråd og KL med ikrafttræden fra 1/1 i år.\nBl.a. er det lykkedes efter 25 år, at forhandle en 5 dages-uge på plads, – ganske vist mod afgivelse af medierettigheder, – bortset fra Gramex og CopyDan.\nDette betyder også, at antallet af garanterede fridage stiger med 45 samt at der garanteres 13 fri-weekender med visse præciseringer.\nSELSKABS- OG UNDERHOLDNINGSMUSIK:\nRigtig mange selskabsmusiker fra den traditionelle del af genren mærker stadig de trange tider på pengepungen. Vi ser en afgang af medlemmer, der har haft en god forretning kørende i årevis, men som nu erkender, at jobbene er blevet så få, at de vælger helt at droppe faget. De der stadig er i faget, melder heldigvis tilbage, at de klarer sig udmærket. Vi prøver selvfølgelig at præge udviklingen og hjælpe med selskabsmusikernes overlevelse. Vi har også stadig vores fællesfynske musikerportal www.musikfyn.dk sammen med Svendborg og FS som bookingservice for alle, og som forhåbentlig kan medvirke til at skaffe job. Denne service annonceres fra vores hjemmesider og i tlf.-bogen for Fyn. Og vi er glade for, at FS-afd.s medlem Rene Setling styrer denne udmærkede service. Musikfyn er dog ikke forbeholdt nogen genre, men er åben for alle medlemmer, der ønsker at annoncere. Rene hjælper gerne med det praktiske.\nForbundets selskabsmusiker-udvalg har netop d.8.marts gennemført en aldeles imponerende festmusiker-event i bygningen i Vejle, med præsentation af alle afskygninger af begrebet selskabs- og festmusik samt grej og alt til faget hørende fra 4-5 scener i 3 etager. Og med deltagelse af medarbejderne fra hovedkontoret. Velbesøgt og vildt professionelt !\nHans og jeg deltog herfra.\nVi har ikke været til dimittend-info på kons. som vi plejer i år. Forbundet har tilsyneladende droppet denne aktivitet. For selvom der generelt var stabilt fremmøde her i Odense på 10-12 dimittender, dukkede der næsten ingen op på de øvrige konservatorier. Og jeg antager, at det er grunden til at vores A-kassemedarbejder fra Århus, Esben Laursen nu laver individuelle aftaler med de konservatorier, der ønsker det. Der er dog stadig en fin stemning mellem DMF og Det Fynske Musikkonservatorium, som altid har taget godt imod os. Og Esben briefer os gerne om sine indtryk fra kons., som han stadig besøger for A-kasseorientering en gang eller to om året.\nVi har mange medlemmer beskæftiget på musikskolerne. Det er faktisk mit indtryk, at undervisning er blevet en større del af manges indtægt. Skolerne har hver deres egen tillidsmand. Desværre har afdelingen ikke den optimale kontakt med skolemiljøet, så det ville være meget velkomment, hvis vi i bestyrelsen også havde en musikskoleansat, – og gerne en TM`er.\nHeldigvis er Bjarke jo musikskoleansat i Svendborg, og hvis du har noget, du synes vi bør vide fra den front, er du velkommen til at tage ordet.\n2. AFDELINGENS MEDLEMSSERVICE\nMEDLEMSVEJLEDNING OG SAGER:\nEgentlige juridiske tvister overlades selvfølgelig til Forbundet. Ofte kan vi dog få stoppet urimelighederne i opløbet.\nJeg vil ikke bruge tid på enkelt-henvendelserne, men der er en overvægt af forespørgsler om aflønning i forb. m. kirkejobs både som sanger og musiker. Området er tilsyneladende ikke helt overskueligt, og jeg har heller ikke indsigt i forholdene, men sender dem videre til Forbundet.\nJeg har faktisk modtaget en sag så sent som i sidste uge, som jeg har drøftet med DMF s faglige sekretær Steen Jørgensen til videre behandling.\nMåske var musikere ansat ved kirkerne et emne at belyse i Musikeren ?\nVi har haft præsentationsaften d. 13.maj med kurser fra ArtLab : Ud over scenekanten, Alexanderteknik og Rockklaver med Stan Urban, som jo altid er garant for fyrig underholdning.\nMen derudover er der ikke meget at klappe af. Det er stadig meget vanskeligt at samle deltagere nok til de udbudte kurser. Selv med det fynske kursus-fællesskab.\nFYN – SAMARBEJDE:\nFor de 3 fynske afdelinger har stadig tæt kontakt og involverer hinanden, hvor det kan lade sig gøre. Jeg har nævnt vores fælles booking-portal www.musikfyn.dk , som også vores fælles rul – opper reklamerer for. Vi sender også repræsentanter til hinandens generalforsamlinger.\n– En fin tradition, som vi selvfølgelig bør fortsætte og som har givet anledning til det udvidede DMF-Syd samarbejde.\nDMF SYD – SAMARBEJDE:\nDe sydjyske og fynske afdelinger: Haderslev, Sønderborg, Sydvestjylland, Trekanten, FS, Svendborg og Odense, har indset fordelene ved at gennemføre aktiviteter i fællesskab, som de enkelte afdelinger ikke kan samle nok deltagere til. Vi har således gennemført 3 fotosessions med fifty/fifty støtte fra Gramex. Her afholdtes der session det d. 24.maj. med kolleger fra både Fyn og Jylland. Det er måske små skridt, men det er i den rigtige retning.\nVi mødes ca. 3 gange årligt. Forrige søndag var de 7 afdelinger igen samlet hos Haderslev DMF for at drøfte nye fællesprojekter.\nVi gennemførte i fællesskab Band-Kick her på Kansas med deltagelse af bands fra alle afdelingerne. Vores næste ide var at lave en tilsvarende Fest-Kick for selskabs- og festmusikere. Forbundets selskabsmusikerudvalg kom os som nævnt i forkøbet med et superarrangement.\nPå det nylig afholdte SYD-møde var der enighed om at afsøge mulighederne for at gennemføre en session for Urban, hiphop, Rap, elektro, DJ, og andre lidt smallere genrer. – Selvfølgelig for at afdelingerne kan signalere til deres ungdomsmiljøer, at vi også opfatter DEM som en del af den professionelle musikerstand.\nVores ejendom kører også godt.Vi har gode, stabile lejere.Og vi har været forskånet for større uheld og uventede reparationer. Vi har været heldige, at kunne skifte lejere uden at miste lejeindtægt i den forbindelse.- Og så har vi jo næsten gratis kontor.Vi undersøger lige nu, om vi kan få en gevinst ved at omlægge vores lån.\nJeg skylder også at sige tak til en af vores lejere, Peter Stær, som også i år har foretaget snerydning og saltning omkring Musikernes Hus kvit og frit. Vi har dog kvitteret med en julegave.\nOg mere tak :\nVi fik en henvendelse fra børnecancerfonden, om vi havde mulighed for at sponsorere en pianist ved en velgørenhedsmiddag d.1. maj. Det ville vi selvfølgelig gerne, og da vi fik kontakt til vores kollega Preben Glue,- som i parentes lever i bedste velgående, selvom vi kunne læse en dødsannonce i avisen for en, heldigvis anden, Preben Glue for kort tid siden -, tilbød han straks at spille vederlagsfrit. Bestyrelsen besluttede at kvittere med et par gode flasker til Preben, som vi vil overrække som tak fra afdelingen.\nPå ”Restaurationens dag” d.5.nov. var der et par dygtige kokke, som fik den gode ide, at lave en gratis gourmet-middag for byens hjemløse og stofafhængige i Bykirken. Afdelingen tilbød at levere dinnermusikken på klaveret. Det var et rigtig godt og velbesøgt arrangement med god pressedækning, deltagelse af byrådspolitikere og god eksponering af DMF. – Det håber jeg da i hvert fald, – for det var mig, der havde fornøjelsen af at spille på klaveret et par timer,( – pr. honnør, forstås ).\nVores hjemmeside er linket med afdelingens site på dmf.dk. Vi kunne selvfølgelig altid peppe den op, men som regulær info-site fungerer den efter min mening ok og efter hensigten. Den henviser naturligvis også til den fællesfynske musikerportal.\nTak til Rene for at passe dette site for de fynske afdelinger.\nOgså i år har vi ansøgt, og fået bevilliget 7 stk. julekurve til uddeling blandt ældre medlemmer samt til Palle Olsens enke Merete.\nSå Hans og jeg har været på hyggelige julebesøg, – og fået takkekort og hilsener med tilbage til jer med tak.\nHans skal også have tak for det store arbejde med at indkøbe og pakke de flotte kurve.\nBorgmester Anker Boye indkaldte ved juletid til kommunens nytårskur, hvor Hans og jeg deltog. Det var hovedsagligt for at høre om de mange musik-, kultur- og festivalinitiaiver fra hestens egen mund. Brian fra Tinderbox var forøvrigt også på talerlisten. Jeg nåede lige kort at spørge ham, om der var mulighed for, at vi kunne have en DMF-stand på bagsceneområdet som f.eks. på Roskilde. Han afviste, – med et halvt øre. ”Der var ikke plads” var det hurtige svar.\nOg nu vi er ved den hurtige markering, så har bestyrelsen ønsket at kunne legitimere sig ude i miljøet. Så vi er blevet udstyret med personlige DMF-visitkort.\nVi har fire 25 års jubilæer at fejre.\nOg til jer er der de eftertragtede DMF – kanvastasker med tak for jeres trofaste DMF – medlemskab.\nKen Thingård blev meldt ind d. 28. jan. 89, og kunne dermed fejre 25 års jubilæum. Ken skulle imidlertid undervise i aften, så han har besøgt mig på kontoret for at hente sin jubilæumsgave.\nJan Reiffenstein havde 25 års jubilæum d.1. feb. 89. Jan kunne faktisk også ganske nemt have hentet sin gave på kontoret, eftersom han bor i Musikernes Hus, og vi derfor ses dagligt. Ikke desto mindre er Jan kommet til generalforsamling i dag, – og det skal du ha` tak for. Tillykke til dig !\nPer Rasmussen blev meldt ind i DMF d.1. marts 89 og har derfor også haft 25 års jubilæum i 2014.\nMichael Salling havde 25 års jubilæum d. 1. juni.\nHjertelig tillykke til jer og tak for opbakningen fra kollegerne !\nOg nu vi er ved fødselsdage og jubilæer.\nVi har indledt et fint sponsorat i forb. m. uddelingen af HCA-Prisen.\nPrisen, som uddeles ved en flot forestilling på Odense Teater på H.C. Andersens fødselsdag d. 2. april, – oftest til et par eller 3 internationale kulturmennesker, som har udbredt H.C.Andersen.\nVi betaler et musikalsk indslag. I forgangne år var det Mydtskov og Nordal, der leverede et fantastisk MEDLEY over musik til HCA-sange. I år er der 20 års jubilæum og vi har doneret et musikalsk indslag med Ditte Fromsejer og Sigurd Hockings, som har komponeret musik specielt til lejligheden. Det skal utvivlsom blive en oplevelse, – og en værdig og velplaceret promovering af afdelingen.\n3. AFDELING – FORBUND\nSå lige til sidst en orientering om de forbundsaktiviteter, der direkte involverer afdelingen.\nTM FOR NYVALGTE:\nFor at give nyvalgte bestyrelsesmedlemmer et overblik over Foreningen og en hurtig indføring i tillidshvervet, gennemfører Forbundet et kursus for nyvalgte bestyrelsesmedlemmer. Her deltog Th. de Mik og suppleant Rasmus Brylle.\nTM – MØDER:\nDet årlige tillidsmandsmøde på Kobæk Strand, blev afholdt d. 15. og 16. juni, hvor vi var repræsenteret af Th. de Mik, Rasmus og mig.\nNu vi er så heldige, at have både forbundsformanden og HB-medlemmet tilstede, vil jeg overlade ordet til dem i den sidste del af beretningen, hvor jeg plejer at omtale relevant hovedkontor-stof.\nJeg vil i hvert fald godt bede Anders om at tage den landspolitiske orientering, – og også knytte bemærkninger til de foruroligende kendelser på A-kasseområdet.\nOg hvis Bjarke har lyst til at bidrage, er det selvfølgelig altid velkommen.\nMen inden I får ordet, vil jeg lige rose Musikeren for det nye look. Jeg er glad for, at vi har bibeholdt den fysiske udgave i så delikat form. Jeg mener også at kunne konstatere at fagbladet er blevet mere tema-orienteret, hvilket er en velkommen nyskabelse, som gør det mere overskueligt, og som skærper interessen. Så tag en venlig hilsen med hjem til redaktør Karen og de andre her fra Odense.\nLANDSPOLITIK OG SKT. HANS TORV :\nAnders, du kan få lov til at slutte beretningen , værs`go, – ordet er dit\nSå har jeg blot tilbage at sige tak til bestyrelsen for godt og engageret samarbejde.\nDet er vigtigt, at afdelingen har en bestyrelse med gode kontakter til Odenses musikliv, og vi kunne, som nævnt, ønske at kunne udvide bestyrelsen med både en musikskoleansat, en symfoniker og også gerne en musiker fra sub-miljøerne. Repræsentanter fra hele paletten er velkomne.\nForeløbig tak til jer, som har trukket læsset i år:\nTak til bestyrelsesmedlemmerne: Hans Jessen, der også har fungeret som referent og næstformand, tak til Thomas Årup, Thomas de Mik og Mogens Westermark samt til suppleanterne Rasmus Brylle og Palle Olsen.\nTak også til vore valgte kritiske revisorer : Asger Bondo og N.Chr.Resting og suppleanten Erik Lysholm samt vores revisionsfirma ReviFyn ved revisor Erik Holm, som er foreningen en god mand og en stor hjælp for mig i den daglige regnskabsføring.\nHerefter er bestyrelsens beretning til kommentarer og debat.\nRevisor Erik Holm ReviFyn, fremlagde regnskabet på overhead. Han udtalte at sparsommelighed præger regnskabet, og det er meget lig regnskabet fra sidste år.\nIndkomne forslag: Bestyrelsens forslag: Nedsættelse af næstformand/referent honorar fra kr. 2000 pr. md. til kr. 500 pr. md. med virkning pr. 1/1 2015.\nValg af 4 stemmetællere: Bjarke Dalager, Carsten Pedersen, Jørn Vind og Renè Setling.\nEnkelte spørgsmål skulle afklares inden de egentlige valg:\nKan man vælges hvis man ikke kan være tilstede, men har sendt en fuldmagt?\nJa, – det var forsamlingen enige om.\nDirigenten bragte dette til afstemning ved håndsoprækning.\nimod stemte 14 – for stemte 8.\nMan kan altså ikke stemme ved fuldmagt.\nAnders Laursen udtalte, at dette ikke er præciseret i Odense afd.s vedtægter og det betyder, at generalforsamlingen er den højeste instans, som bestemmer dette.\nDet bør føjes ind i standardlove for afdelingerne.\nChris Kromann er på valg og genopstiller.\nThomas de Mik stiller ligeledes op, efter dirigenten har spurgt, om der er flere kandidater til formandsposten.\nThomas de Mik holdt et velforberedt og engageret oplæg og argumenterede for hvorfor han burde vælges.\nHan nævnte fornyelse i bestyrelsen bl.a. ved at gøre brug af de sociale medier som f.eks. Facebook, mere opsøgende aktivitet og andet.\nFormanden Chris Kromann udtrykte, på et flertal af bestyrelsens vegne, forundring over både forløbet og konsekvensen af Thomas de Miks kandidatur. 4 dage inden generalforsamlingen modtog bestyrelsen besked fra Thomas de Mik om, at han ønskede at udtræde af bestyrelsen, hvorefter han senere på samme møde, bekendtgjorde sit kandidatur. Et flertal i bestyrelsen udtrykte bekymring for konsekvenserne af dette, da det ville betyde, at vores professionelle fagforening ville få samme formand som Kansas City, der både varetager amatørinteresser og driver et spillested,- en politisk modsætning som et flertal af bestyrelsen fandt uforenlig.\nPå denne baggrund anbefalede bestyrelsen genvalg af formanden.\nChris blev valgt med 19 stemmer\nThomas de Mik 9 stemmer\nMogens Westermark er på valg, og genopstiller pr. fuldmagt.\nHans Jessen er på valg, han genopstiller ikke.\nRasmus Brylle suppleant er på valg og stiller op.\nMogens Westermark og Rasmus Brylle vælges begge til bestyrelsen.\nStina Tølbøll Bekker vælges som 1. suppleant for en periode på 2 år.\nPreben Glue vælges som 2. suppleant for en periode på 1 år.\nValg af 1 kritisk revisor:\npå valg er Niels Chr. Resting som bliver genvalgt.\nValg ef 1 revisorsuppleant:\npå valg er Erik Lysholm som bliver genvalgt.\nDirigenten anbefalede den nye bestyrelse at gennemgå vedtægterne.\nThomas Aarup så gerne, at regnskabet fremover fremlægges for bestyrelsen inden generalforsamlingen, og han opfordrede til, at mødereferater lægges på hjemmesiden.\nHan undrede sig over at en bestyrelsesbeslutning ang. nedsættelse af næstformand/referents honorar også skulle sanktioneres af generalforsamlingen, hvorefter formanden henviste til standardlovene for afdelingen.\nThomas Aarup håbede at den nye bestyrelse vil være mere åben, vi må være den eneste afdeling, der ikke er repræsenteret på de officielle medier.\nKim Kingo roste DMFs hjemmeside.\nAnders Laursen udtalte: ”Jeg har været til mange generalforsamlinger, og jeg synes at denne her er en af de gode. Det er imponerende at i kan favne og rumme hinanden. Der er en yngre generation der banker på. Kom nu videre”.\nInger Allan: ”Tak for I hjalp mig gennem min første generalforsamling som dirigent i DMF. Jeg vil ønske jeres afdeling Held og lykke i det kommende år, jeg glæder mig til vort fortsat gode samarbejde i Svendborg”.\nStort bifald til dirigenten.\nChris Kromann: ”Først tak for en god generalforsamling, tak for de fine indlæg, tak for genvalget, tak til den nye bestyrelse, tak til Inger Allan”.


HAR DU NU KØBT GARN IGEN: En at deles om\nEn at deles om\nNår nu Liselotte er så flink at dele sin opskrift og når nu striber bare frister i sommervarmen og når nu pigerne endelig synes der er noget i uld, som er smart.......så bliver man altså nødt til at lave en efteraber :O)\nMin udgave har fået en ekstra lille kant i tyndt hækletråd ...\nDen skal nok blive brugt af alle pigerne i familien..........\nPosted by HANNE at 30.7.08\nHvilke hænder, du er priviligeret er udstyret med. Hvor er trøjen dog smuk og kanten fuldender virkelig værket.\nJeg kan godt forstå, at pigerne og du selv er glad.\nHa en rigtig dejlig dag ;-)\nAltså alle de trøjer og bluser der fristes med her i blog-verden...man kan jo ikke følge med\n:-) og sikke dejlige farver du har hæklet i, jeg finder også den lille ekstra kant så fin\nHvor er den blevet fin, Hanne - jeg elsker min :-)\nDen er godt nok blevet helt vildt flot!!! Må næsten tro, at der bliver vild slåskamp, når det bliver lidt køligere ;)\nSuper fin trøje, og sikke dejlige farver.\nEndnu en trøje der skal på min "ønskeseddel".\nNogen gange syntes jeg bare ikke der er timer nok i døgnet, til at det man gerne vil nå :-)\nAltså Hanne - den er vel nok flot. Det er da dejligt at kunne deles ;-)\nJeannette Mariae, tak for de søde ord...\nAnne, fristelser er bare dejlige..\nLiselotte, den er allerede elsket, tak for din opskrift :O)\nKaren, Tine og Gitte, bare kom i gang med hækletøjet...i vil elske den :O)\nJeg kan godt li' den ekstra lille finesse med kanten.\nFantastisk flot trøje - farverne er helt fantastiske og spiller virkelig flot sammen. Gid det var min :-)\nJeg har også været igang, tyvstjal-nupsede din fine kant rundt,tak for inspirationen:) og så kom der også lige en lille krave på min. Er allerede ved at samle sorte, grå og brune rester sammen til en mere.\nDet er en virkelig flot trøje i nogle dejlige farver :-)\nDen er smuk... Flotte farver! :)\nJeg kan godt lide kanten, den fuldender ligesom værket! :)\nSå utruleg flott den vart!! Kjekt med ei jakke som kan delast av mange :)\nKanten vender tilbage på flere af mine trøjer, måske også lidt tit....\nJeg havde købt en masse små hækle eller måske er det broderi garnnøgler, da den lokale stofbutik lukkede og dem har jeg haft stor glæde af. Lige nu er jeg ved at lave små armbånd af det.\nFlot flot !\nOg det er rigtig nydeligt med den lille afsluttende kant.


Borgmester kritiserer S-afvisning af boligdrømme på havneø | jv.dk\nBorgmester kritiserer S-afvisning af boligdrømme på havneø\nEsbjerg Strand-projektet kommer ikke til at indeholde boliger, hvis det alene står til Socialdemokratiet i Esbjerg Byråd. Men det gør det formentlig ikke. Arkivfoto: Esbjerg Byhistoriske Arkiv\nBorgmester Jesper Frost Rasmussen (V) erklærer sig uforstående over for, at den socialdemokratiske byrådsgruppe har truffet beslutning om en total afvisning af muligheden for boliger på havneøen ved Esbjerg Strand, inden de igangsatte undersøgelser er færdige. Usagligt, mener han.\n07 feb. 2020 kl. 05:59\nEsbjerg Kommune: Det har vakt irritation på borgmesterkontoret på Esbjerg Rådhus, da det i tirsdagens udgave af JydskeVestkysten kom frem, at den socialdemokratiske byrådsgruppe nu blankt afviser enhver mulighed for boligbyggeri på ikke alene Dokken-arealet, men også på havneøen ved Esbjerg Strand, længe inden, undersøgelserne af mulighederne er færdige.\nFor Socialdemokratiet har selv tiltrådt, at mulighederne blev undersøgt, siger borgmester Jesper Frost Rasmussen (V), der også erklærer sig forundret over, at han ikke har modtaget en officiel melding fra den socialdemokratiske byrådsgruppes nye formand.\n- Jeg kender kun til Socialdemokratiets beslutning fra JydskeVestkysten, for den nye gruppeformand har ikke orienteret mig om, at der skulle være indtruffet ændringer i den hidtidige holdning. Der var bred opbakning til byrådet til, at vi skulle undersøge, om der kunne etableres boliger uden på nogen måde at genere erhvervslivets udfoldelses- og udvidelses-muligheder, og det har også den tidligere gruppeformand (Søren Heide Lambertsen, red.) samt plan & miljøudvalgsformand Karen Sandrini (S) bakket op om. Ingen af os har sagt ja eller nej til boliger, men vi har sagt ja til, at det skulle undersøges, og derfor udfordrer det da samarbejdet med og tilliden til Socialdemokratiet, når man ikke kan regne med de meldinger, der er givet, siger Jesper Frost Rasmussen.\nIndtil august sidste år blev det betragtet som ren utopi, når visionen om boliger i en hel ny bydel ved siden af lystbådehavn, cafeer og andre maritime aktiviteter på havneøen på Esbjerg Strand har været fremført.\nMen med Det Faglige Hus' endelige køb af jord og nu offentliggjorte byggeplaner for et gigantisk domicil med tilhørende parkeringshus, der kan virke som en afskærmning i form af en markant bygnings-ryg mod havnearealerne og virksomhedernes støj og støv, antog de store drømme om lækre, havnenære boliger på den kunstige ø et mere realistisk præg for folkene på Esbjerg Rådhus.\nDet fik borgmester Jesper Frost Rasmussen (V) til - med et bredt flertal i ryggen - at sætte forvaltningen i gang med at bearbejde sagen og afdække mulighederne. Derudover arbejder forvaltningen også på at klarlægge, om der kan bygges boliger på direktør Bjarne Pedersens arealer på Dokken uden at genere havnens virksomheder.\nBorgmesteren påpeger samtidig, at de igangværende undersøgelser ikke er nogle, der medfører store omkostninger.\n- Det handler om, at vi med en ny planlov skal udpege konsekvenszoner for virksomhederne, hvorefter der i givet fald skal ske henvendelse til Erhvervsstyrelsen, som i sidste ende foretager en vurdering af, om det kan lade sig gøre at bygge boliger uden at begrænse virksomhederne. Der er ingen i Esbjerg Byråd, der vil være med til at gamble med hverken havn eller erhvervsliv. I forhold til Esbjerg Strand så er der jo ikke tale om et havneområde, som man tager ud af drift - det er et område, der er udlagt til domiciler - og hvis vi kan etablere boliger på en del af havneøen og skabe liv omkring lystbådehavn og andet, vil det være godt for bosætningen og i øvrigt give flere indtægter til kommunekassen, mener Frost Rasmussen.\nHan forventer, at de kommunale undersøgelser omkring Esbjerg Strand og havneøen vil være færdige til foråret i år, hvorefter Erhvervsstyrelsen får resultatet forelagt.\n- Herefter kan vi træffe en velinformeret beslutning. Jeg ved ikke, om S-byrådsgruppens pludselig beslutning handler om en intern magtkamp eller en ny gruppeformand, der skal manifestere sig, men det er ikke særlig sagligt, siger Frost Rasmussen og tilføjer, at han har været på besøg hos samtlige virksomheder i nærheden af Esbjerg Strand, og at de generelt er positive.\n3F-formand kritiserer borgmesteren: Stop dine drømme om boli...\nSocialdemokratiets gruppeformand, Jørgen Ahlquist, siger til JydskeVestkysten, at beslutningen i byrådsgruppen er truffet på baggrund af mange henvendelser fra et bekymret erhvervsliv, som har givet udtryk for tilbageholdenhed i forhold til investeringer i virksomheder på og omkring havnen på grund af debatten om boligbyggeri:\n- Derfor har vi set os nødsaget til at få truffet en afgørelse i vores gruppe. Jeg har meget svært ved at tro, at det ikke vil komme til at gå ud over erhvervslivet, hvis der bliver bygget boliger, og i forhold til at afvente undersøgelsernes resultat, så må jeg bare sige, at det er svært at se 20 år ud i fremtiden og tage højde for, at man ikke begrænser virksomhedernes fremtidige udvidelsesmuligheder. Og ligger der først boliger, er der ikke mere at gøre. Men vi er kun 10 ud af 31 mandater i Esbjerg Byråd, så det er ikke os, der bremser noget.\nBoligdirektør: Læg regnemaskinen væk i første omgang\nPolitisk opbakning til boligdrømme på havneø


Om Gl. Haderslev Kirke\nKirken ses tydeligst, når man kommer ad Omkørselsvejen sydfra, hvor man har et godt udsyn over Damparken med kirken beliggende til højre for vejen. Derfra synes den hvide kirke større end den egentlig er, og det skyldes i høj grad det markante tårn. Kirken ligger midt på kirkegården og stammer fra den tidlige middelalder, længe før Haderslev Dam senere i middelalderen blev opdæmmet for at levere energi til mølle og andet. Ved siden af kirken mod nord ligger Sognehuset, som er ramme om sognets mangeartede aktiviteter.\nGammel Haderslev Kirke er en velbesøgt kirke, og sognet har mange aktiviteter for både børn og voksne. Hver uge er der rigtig mange, der benytter både kirke og Sognehus. Vi gør meget for, at alle kan føle sig velkommen og godt tilpas.\nHer ligger kirken - klik for kort og koordinater.\nKirken er åben for turister og andagts-søgende i dagtimerne, når der ikke er kirkelige handlinger som bryllupper, begravelser og lignende.\nFotografering i kirken er tilladt til privat brug uden for kirkelige handlinger.\nBillederne på denne side - og undersider - er linket til filer ca. 1920 i bredden og ca. 1080 i højden. De må anvendes med angivelse af kilde. Klik på billedet og brug tilbagepil for at komme tilbage til siden.\nHer kan du få et førstehåndsindtryk:\nNedenfor kan du se billeder og læse mere uddybende om kirken og dens historie, inventar, ikonografi og meget mere!\nI nedenstående artikler følges motiver i kirkekunsten\nVigtigste kilde til kirkens ældste historie er Nationalmuseets værk "Danmarks Kirker, Haderslev amt", som blev udgivet i 1954 - klik her.


Anvendelse af kaliumnitrat\nAnvendelse af kaliumnitrat\nKaliumnitrat , også almindeligvis omtalt som salpeter og Niter , er en vigtig kemisk forbindelse, der er angivet ved den kemiske formel for KNO3 . Det er naturligt forekommende kilde til mineralsk kvælstof , som er almindeligt forekommende i klipperne og i jordbunden af visse lande som Indien , Egypten, Italien og Spanien. Kaliumnitrat er et farveløst , krystallinsk stof, der er blevet anvendt til forskellige formål i mange århundreder . Anvendelse som Gødning\nEn af de vigtigste og mest almindelige anvendelser af kaliumnitrat er som gødning. Kvælstof, kalium og fosfor er de tre vigtigste mineraler , der er nødvendige i store mængder af planter til deres normale vækst . KNO3 indeholder tilstrækkelige mængder af kalium og kvælstof kræves af planter , hjælpe dem i deres vækst ; store mængder af stoffet anvendes som gødning på verdensplan.\nAnvendelse i konservering af fødevarer\nSiden antikke perioder , er blevet brugt kaliumnitrat som en fødevare konserveringsmiddel , især for kød. Men på grund af sine forskellige resultater , er det blevet erstattet af bedre og mere effektive nitrat forbindelser, såsom natrium- nitrat og nitrit , blandt andre. På trods af dette , stadig bruges kaliumnitrat i processen med at kurere kødprodukter såsom salami og endda i produktionen af saltlage, som bruges til at lave sprængt oksekød .\nKaliumnitrat er en af de vigtigste komponenter af forbindelsen sortkrudt ( krudt ) . Når 75 procent af kaliumnitrat blandes med 10 procent svovl og 15 procent trækul, den resulterende forbindelse dannede krudt. Dette pulver har store eksplosive egenskaber og bruges til at lave bomber, kanonslag og grenades.Potassium nitrat er også brugt et drivmiddel til raketter (amatører massive raketter ), der bruger de samme eksplosive og brændbare egenskaber af forbindelsen til støtte i processen med raketfremdrift .\nKaliumnitrat er almindeligt anvendt som en komponent af cigaretter , primært i deres produktion , da det i høj grad hjælper med at regulere afbrænding af tobak gør det brænder jævnt i hele .\nandre anvendelser af kaliumnitrat\nForskellige andre almindelige anvendelser af kaliumnitrat omfatter brug af den i metalværker som en flux middel og også i produktion af glas, pyroteknik og metallurgiske reaktioner , blandt andre.\nTapas acupunkturpunkt Teknikker\nKunstig befrugtning forordninger\nOnline OSHA Outreach instruktør træning\nHvad skal man spise for at sænke forhøjet blodsukker Naturligvis\nSchrade Baton Instruktioner\nHvad er årsagerne til tilbagevendende gær infektioner eller vaginitis\nSalter Harris Fracture Klassificering\nHvordan til at hæmme hårvækst på kroppen\nPlastic Cork genbrug\nmiljøgifte & Skadelige effekter\nHvordan Hydrogen Fuel Bruges\n10 Fast Fakta om genanvendelse af den amerikanske regering\nVirkningerne af Tabsfaktor på Corona\nCentrifugal Spildevand pumpetyper\nHvad er fordelene ved at anvende aluminium sodavandsdåser Vs. Plastic


Sommerhus - 8 personer - Put Salduna I/ - Ciovo-Saldun - 21220 - Saldun - 133-CDF846 - Vacasol\nSommerhus - 8 personer - Put Salduna I/ - Ciovo-Saldun - 21220 - Saldun\nEmne nr.: 133-CDF846\nDisse to komfortable ferielejligheder, CDE570 og CDE571, ligger på første sal med skøn udsigt ud over havet, bugten og byen Trogir.\nCDF846 ligger i stueplan.\nI ferielejligheden CDE570 er der to soveværelser, det ene med dobbeltseng, det andet med enkeltsenge. Desuden er der en moderne stue i åben kombination med køkkenet og en altan.\nI CDE571 er der et soveværelse, en stue i åben kombination med køkkenet og terrasse, samt en entre med et gæstewc.\nBesøg den nærliggende gamle bydel i Trogir, der er rig på historie og kultur, samt utallige former for sjov sommerunderholdning for alle i familien. Vælg mellem utallige spisesteder, hvro I både kan smage regionens specialiteter, men også spise mere internationalt.


Stedsans - 25 indgange til kunsten derude, 1. udgave - Køb den hos Polyteknisk Boghandel\nViser: Stedsans - 25 indgange til kunsten derude\n25 indgange til kunsten derude\nCamilla Jalving (red.)\nIndbundet: 298 sider\nUdgiver: Strandberg (Oktober 2014)\n”Stedsans - 25 indgange til kunsten derude” handler om kunsten i det offentlige rum. Gennem nedslag i 25 værker fra 1943 til i dag giver bogen indblik i de kunstneriske tilgange, som har været med til at forme kunsten i det offentlige rum i Danmark: Fra stillestående skulpturer til interaktive installationer, fra underspillede monumenter til topografiske pejlemærker.\nBogen stiller skarpt på de diskussioner og faglige overvejelser, der knytter sig til kunsten derude. Den rejser spørgsmål som: Hvilke kunstneriske og politiske bevæggrunde ligger bag de ideer, som ender som skulpturer på byens pladser, eller som udsmykning af offentlige bygninger? Hvad kan kunsten, når den bevæger sig ud af museet? Hvad gør den ved stederne – og hvad gør stederne ved den? Hvem er den skabt for, og hvem bestemmer, hvordan den skal se ud?\nBogen udkommer i anledning af 50-året for Statens Kunstfond, som siden 1964 har været stærkt engageret i kunsten i det offentlige rum i Danmark. Den er redigeret af kunsthistoriker Camilla Jalving og rummer bidrag af en række centrale aktører og skribenter på området. Billedsiden byder på helt nye fotografier af fotografen Torben Petersen optaget specielt til bogen.\nBogen kan også fåes som e-bog.


RADIOGRAF. Se det andre ikke ser - PDF\nDownload "RADIOGRAF. Se det andre ikke ser"\n1 RADIOGRAF Se det andre ikke ser\n2 SE DET ANDRE IKKE SER Som radiograf kommer du til at undersøge og behandle mennesker med mange forskellige sygdomme og skader. Du bliver ekspert i at bruge det højteknologiske udstyr og i at arbejde med digitale billeder. Og du bliver god til at være sammen med de mange forskellige mennesker, der kommer til undersøgelse og behandling. RADIOGRAFER ER LIVSVIGTIG ARBEJDSKRAFT Din viden som radiograf er en vigtig brik i patientbehandlingen, og du samarbejder med et bredt udsnit af sundhedsvæsnets faggrupper såsom læger og sygeplejersker. De fleste radiografer arbejder på de offentlige sygehuses billeddiagnostiske og stråleterapeutiske afdelinger. Inden en undersøgelse læser radiografen patientens lægehenvisning, modtager og instruerer patienten og Arbejdet som radiograf kombinerer både det teknologiske (arbejde med apparatur, billeddannelse og bearbejdning af billeder) og patientkontakt, hvor omsorg, respekt og indlevelse er vigtige egenskaber. Som radiograf er du i daglig kontakt med mennesker i alle aldre. sørger for, at patienten ligger, sidder eller står korrekt i forhold til apparaturet. Derefter indstiller radiografen udstyret, udfører optagelserne og kontrollerer billedkvaliteten. Men det er ikke kun billedkvaliteten, der skal være i top. Det samme gælder din måde at være på over for patienten. Her er omsorg, respekt og indlevelse vigtige nøgleord. Det er svært at vælge, hvad der er det bedste ved min uddannelse, for der er rigtig mange ting, der gør, at jeg er vild med at læse til radiograf. Arbejdet som radiograf byder både på tekniske udfordringer og den menneskelige kontakt det tiltaler mig meget. Samtidig er selve uddannelsen bygget op med korte forløb og med stor variation. Halvdelen af tiden er vi i praktik og den anden halvdel i skole. Min studietid er derfor fløjet af sted. Det har været en rigtig fed tid, hvor jeg selvfølgelig har udviklet mig fagligt, men i særdeleshed også på det personlige plan. CHRISTINA HELENE HAUGAARD BENDTSEN STUDERENDE LÆS MERE PÅ TEKNIKKEN ER AFGØRENDE Når man bestråler en del af kroppen med en nøje afmålt dosis røntgenstråling og placerer en digital billedplade bagved, aftegnes kroppens indre som forskellige gråtoner, når billedpladen bliver aflæst. Billederne bliver overført til en skærm, og radiografen bearbejder dem digitalt. Når billederne er færdigbehandlede, sender radiografen dem videre til lægen, som kigger på dem og finder ud af, hvad patienten fejler. Som radiograf tager du ikke kun røntgenbilleder, men udfører også ultralydsscanninger, MR-scanning (Magnetisk Resonans) og CTscanning (Computer Tomografi). Radiografer kan også arbejde på stråleterapeutiske afdelinger, hvor man behandler kræft ved hjælp af stråleterapi, der er en stor dosis af røntgenstråling på et koncentreret område i kroppen. Radiografen er her uddannet til at planlægge og udføre mange forskellige slags CT-undersøgelser og strålebehandlingsforløb. Store mængder stråling er skadeligt for kroppen, og derfor er det vigtigt, at patienten udsættes for så lille en strålingsdosis som muligt. Som radiograf er du selv godt beskyttet mod stålingen. Jeg har altid set en karriere som idrætsfysioterapeut for mig, men studiet har virkeligt åbnet mine øjne for mange andre interessante arbejdsområder. Det bedste ved mit studie er den varierede studieform, der er en god blanding af teori og praksis. Det gør, at det aldrig bliver kedeligt. MATIAS KILDAHL FJELD STUDERENDE\n3 OM UDDANNELSEN Radiografuddannelsen er en mellemlang videregående sundhedsfaglig uddannelse. Ved endt uddannelse bliver du professionsbachelor i radiografi. Uddannelsen varer 3½ år og er delt op i 14 moduler med hvert sit tema. Du gennemgår to moduler hvert semester. Uddannelsen består af næsten lige dele teori og praksis (klinisk undervisning). VARIERET UNDERVISNING Undervisningen er tilrettelagt delvist som face-to-face undervisning (forelæsning, gruppearbejde, laboratorieundervisning, vejledning etc.) og delvist som fjernundervisning via den virtuelle undervisningsplatform It s learning (studiegruppeaktiviteter, individuelle opgaver, litteraturlæsning, informationssøgning etc.). Det kalder vi samlet set for blended learning. PRAKTIK PÅ SYGEHUSE Den kliniske undervisning foregår på sygehusene i Region Nordjylland og Region Midtjylland, hvor du bliver tilknyttet en klinisk vejleder, som er en erfaren radiograf eller sygeplejerske. Den kliniske undervisning foregår ikke på det samme sygehus gennem hele uddannelsen. Du vil i løbet af din uddannelse komme i praktik på forskellige afdelinger på forskellige sygehuse. Undervejs skal du i praktik på både billeddiagnostiske afdelinger og afdelinger inden for nuklearmedicin, stråleterapi og somatik (eksempelvis en sengeafdeling). TO STUDIERETNINGER Du kan vælge mellem to studieretninger. I Radiologisk billeddiagnostik (max. 27 studiepladser pr. hold) lærer du om billeddannelse ved hjælp af røntgen og skannere (CT, magnetisk resonans og ultralyd) og om at diagnosticere bl.a. knoglebrud og sygdomme. I Stråleterapi (max. 4 studiepladser pr. hold) lærer du om billeddannelse ved hjælp af røntgen og CT-skanning samt om planlægning og gennemførelse af kræftbehandling ved hjælp af stråleterapi. UDDANNELSENS OPBYGNING 1. STUDIEÅR 2. STUDIEÅR 3. STUDIEÅR 4. STUDIEÅR 1. SEMESTER GRUNDLÆGGENDE RADIOGRAFI 1. modul Teori 13,5 ECTS Klinik 1,5 ECTS Menneske og omsorg 3. SEMESTER MENNESKET 5. modul Teori 12 ECTS Klinik 3 ECTS Mennesket i et tværfagligt sundhedsprofessionelt perspektiv Tvær- og flerfagligt 2. modul Menneske og teknologi 6. modul Teori 6 ECTS Klinik 9 ECTS 5. SEMESTER MODALITETER I RADIOGRAFI 9. modul Billeddiagnostik: Radiologisk billeddiagnostik Stråleterapi: Stråleterapi (undervisningen foregår i Odense) Mødet med mennesket i et tværfagligt sundhedsprofessionelt perspektiv Tvær- og flerfagligt 10. modul Billeddiagnostik: Magnetisk resonans, ultralyd og komplekse undersøgelsesforløb i praksis Stråleterapi: Stråleterapi i praksis 7. SEMESTER KVALITETSSIKRING OG -UDVIKLING I RADIOGRAFI 13. modul Teori 7 ECTS Klinik 3 ECTS Valgmodul 14. modul Klinik 5 ECTS Bachelorprojekt 2. SEMESTER GRUNDLÆGGENDE RADIOGRAFI 3. modul Mødet med mennesket i radiografi 4. SEMESTER MODALITETER I RADIOGRAFI 7. modul 4. modul Teori 3 ECTS Klinik 12 ECTS Omsorg for mennesket i radiografi 8. modul Røntgenmodaliteter og komplekse undersøgelsesforløb Røntgenmodaliteter og komplekse undersøgelsesforløb i praksis 6. SEMESTER KVALITETSSIKRING OG -UDVIKLING I RADIOGRAFI 11. modul Billeddiagnostik: Kvalitetssikring og -udvikling i klinisk praksis Stråleterapi: Kvalitetssikring og - udvikling i klinisk praksis 12. modul Teori 13,5 ECTS Klinik 1,5 ECTS Kvalitet i radiografi\n4 En studerende fortæller På sigt er min drøm at komme til en krigszone og arbejde på et felthospital STORE DRØMME OG STOR EKSPERTISE Som radiograf er man som regel ansat på en radiologisk afdeling på et sygehus. Jeg vil gerne arbejde på en stor afdeling, hvor der hele tiden er udvikling af udstyr, undersøgelses- og behandlingsmetoder, så der kan tilbydes den bedste behandling og diagnosticering af patienterne. På sigt er min drøm at komme til en krigszone, f.eks. Afghanistan, og arbejde på et felthospital. Det kræver stor ekspertise inden for faget, og man skal kunne udvise selvstændighed og kreativitet i pressede situationer på sådan en skadestue. TRE SPÆNDENDE TING VED MIN UDDANNELSE: De mange forskellige scannere og andet udstyr til at lave billeder af menneskets indre. Man skal nogle gange være kreativ for at få taget gode røntgenbilleder i de rigtige vinkler. At være i skadestuen er altid spændende. Ikke to dage er ens. TRE TING, DER HAR UDFORDRET MIG: At skabe en god kontakt til sin patient på den relativt korte tid, man har til hver undersøgelse. Undervisningen i fysik, som er grundlæggende for at forstå, hvordan de forskellige scannere fungerer, og hvordan de påvirker vores krop. I starten har man rigeligt at se til med bare at have styr på kommunikationen med patienten, og at det tekniske kører. ULRICH VEJE STUDERENDE LÆS MERE PÅ\n5 Jeg blev underviser i begyndelsen af siden har jeg ikke kunnet slippe det. CHRISTINE HOUMAN NYRUP, UNDERVISER FAG PÅ UDDANNELSEN Den teoretiske undervisning på Radiografuddannelsen bringer dig vidt omkring. Det centrale fag er Radiografi, hvor du lærer om, hvordan du drager omsorg for patienterne, og hvordan de forskellige undersøgelsesteknikker virker, og hvad de bruges til. Derudover har du en række andre fag fra forskellige fagområder: SUNDHEDSVIDENSKAB Farmakologi, Ergonomi, Folkesundhedsvidenskab og epidemiologi, Forskningsmetodologi og kvalitetsudvikling, Nuklearmedicin NATURVIDENSKAB Radiografisk anatomi og fysiologi, Mikrobiologi, Patologi, Radiografisk billeddannelse, Radiologi, Radioterapi, Strålebiologi og strålebeskyttelse Lige efter jeg blev færdig med min radiografuddannelse i 2003 blev jeg ansat på Silkeborg Sygehus, Radiologisk afdeling. Jeg fandt særligt arbejdet med skaderøntgen interessant og fagligt udfordrende. Nogle skader kan være så komplicerede, og patienten så smertepåvirket, at man må tænke enormt kreativt i forsøget på at opnå billeder af høj diagnostisk kvalitet. På Silkeborg Sygehus fik jeg specialeansvar i forhold til børneradiologiske undersøgelser samt ansvar for undervisning af personale på OP og skadestuen i forbindelse med deres brug af gennemlysning. Allerede her fik jeg smag for at undervise. Jeg blev underviser på radiografuddannelsen i begyndelsen af Siden har jeg ikke kunne slippe det. Jeg holder meget af at kunne dele min viden, diskutere og relatere teorier til den praksiserfaring, jeg har og gerne op imod de oplevelser, de studerende har og får med sig igennem uddannelsen. Det er givtigt og inspirerende for mig at se de studerendes forvandling fra at være helt grøn i faget til at kunne udføre komplicerede radiologiske undersøgelser hele tiden med patienten i centrum! CHRISTINE HOUMAN NYRUP LEKTOR FOR RADIOGRAFUDDANNELSEN, MASTER I IKT OG LÆRING HUMANIORA Filosofi, Videnskabsteori og etik, Kommunikation, Psykologi, Pædagogik SAMFUNDSVIDENSKAB Jura, Organisation og ledelse, Sociologi UDLANDSOPHOLD Uddannelsen lægger vægt på at udvikle de studerendes interkulturelle og internationale kompetencer, og du har flere muligheder for at tilbringe en del af uddannelsen i udlandet. Du kan både tage et teoretisk og klinisk undervisningsforløb på udenlandske uddannelsessteder og sygehuse. STUDIEMILJØ Uddannelsen til radiograf foregår i et stort pulserende uddannelseshus, hvor du kommer til at gå sammen med studerende, der læser til fysioterapeut, jordemoder, ergoterapeut og sygeplejerske. Du bliver en del af et godt studiemiljø på tværs både fagligt og socialt. Der er fx fælles fredagscafé og fester, og på selve uddannelsen er ét af modulerne tværfagligt og fælles for studerende på alle fem uddannelser. INDFLYDELSE Du kan selv være med til at få indflydelse på studielivet på University College Nordjylland (UCN) ved at involvere dig i De Studerendes Råd (DSR) eller Radiografstuderendes Forening (RAF). Du kan også deltage i eksempelvis radiografuddannelsens studieråd, hvor du som studerende sammen med studieleder, undervisere og kliniske vejledere diskuterer og har indflydelse på forskellige aspekter inden for uddannelsen. HJÆLP UNDERVEJS Som studerende kan du få hjælp og vejledning ved studievejlederne, hvis du oplever problemer undervejs i studiet. Studievejlederne kan bl.a. oplyse dig om, hvordan du søger orlov, om du er berettiget til merit, hvornår du kan komme til omprøve og hvad du evt. kan gøre for at løse private problemer i forhold til studiet. Studievejlederne har tavshedspligt og respekt for dig, dine interesser og behov. Jeg har været i England som en del af min uddannelse. Jeg var i praktik på billeddiagnostisk afdeling på York District Hospital via University of Leeds. Det var spændende, og fagligt lærte jeg at se nye muligheder, fordi tingene foregår lidt anderledes end i Danmark, men samtidig fungerede ligeså godt. MONICA BUHL LAUSEN RADIOGRAFSTUDERENDE, UCN\n6 ADGANGSKRAV OG UDVÆLGELSESKRITERIER KVOTE 1 Adgangskrav til radiografuddannelsen i kvote 1 er en gymnasial uddannelse. I kvote 1 optager vi de ansøgere, der har de højeste eksamensgennemsnit. Der optages efter 7-trinsskalaen. 1. Du kan være ansøger med en adgangsgivende gymnasial eksamen med et gennemsnit, der ikke rækker til optagelse via kvote 1 Desuden foretages en helhedsvurdering på baggrund af følgende udvælgelseskriterier: Gennemsnittet på den adgangsgivende gymnasiale eksamen (alle retninger + GIF) vægtes. Niveau og karakter i følgende fag vægtes: dansk, engelsk, fysik, matematik, kemi, biologi og bioteknologi. Beståede eksaminer på anden lang eller mellemlang videregående uddannelse indgår ligeledes i vurderingen. 2. Du kan være ansøger med en adgangsgivende social- og sundhedsuddannelse med dansk C, engelsk D samt to af følgende fag: biologi B eller bioteknologi A eller fysik B eller kemi B eller matematik B KVOTE 2 Optagelse i kvote 2 er betinget af, at du opfylder adgangskravene. Derudover findes der udvælgelseskriterier, som vi anvender i helhedsvurderingen af din ansøgning. Optagelse i kvote 2 er ikke betinget af, at du opfylder samtlige udvælgelseskriterier, men det kan være en fordel. DU KAN OPFYLDE ADGANGSKRAVENE I KVOTE 2 PÅ FEM FORSKELLIGE MÅDER Desuden foretages en helhedsvurdering på baggrund af følgende udvælgelseskriterier: Karakteren i de specifikke adgangskrav og ved prøver gennem uddannelsen vægtes. 3. Du kan være ansøger med 4 gymnasiale enkeltfag: dansk A og engelsk C samt to af følgende fag: biologi B eller bioteknologi A eller fysik B eller kemi B eller matematik B Desuden foretages en helhedsvurdering på baggrund af følgende udvælgelseskriterier: Karakteren og et eventuelt højere niveau i de enkelte fag vægtes. 4. Du kan være ansøger med en udenlandsk adgangsgivende eksamen, som ikke kan omregnes til en dansk eksamenskvotient Er din adgangsgivende eksamen fra et ikkenordisk land, skal du som udgangspunkt have bestået Studieprøven i dansk eller have andre tilsvarende kvalifikationer i dansk. Som hovedregel må Studieprøven ikke være mere end 5 år gammel. 5. Du kan være ansøger med kvalifikationer, der efter en individuel kompetencevurdering (IKV) kan sidestilles med de beskrevne adgangskrav Kontakt studievejledningen, inden du søger om IKV. Vi anbefaler, at ansøgningen sendes til uddannelsen inden 15. januar, så den kan være færdigbehandlet inden 15. marts. Desuden kan følgende aktiviteter indgå i helhedsvurderingen af ansøgere i kvote 2: Erhvervserfaring: Vi lægger primært vægt på erhvervserfaring inden for omsorgssektoren (social- og sundhed, pædagogik), samt erfaring inden for tekniske fag som fx grafik og billedbehandling. Erhvervserfaringen inden for ovenstående skal svare til 30 timer/uge i minimum 3 måneder. Eksempler: Vikar i hjemmeplejen, handicaphjælper, humanitært arbejde, foreningsarbejde og lignende. Arbejde i udlandet i minimum 3 sammenhængende måneder. Udlandsophold uden erhvervsarbejde i minimum 3 sammenhængende måneder. Højskoleophold og fritidsarbejde. Som ansøger i kvote 2 skal du sammen med ansøgningen sende en motivationsbeskrivelse, hvor du beskriver din motivation og dine personlige kvalifikationer for at søge studiet. ANSØGNINGSFRISTER Senest 15. marts kl (kvote 2) Senest 5. juli kl (kvote 1) ansøgere med udenlandske eksamener skal dog søge senest 15. marts. SÅDAN SØGER DU IND Du søger optagelse via Den Koordinerede Tilmelding. Du kan finde ansøgningsskemaer på Vi har studiestart to gange om året, i uge 35 og i uge 6, men du kan kun søge optagelse én gang om året. I din ansøgning kan du notere, hvis du ønsker at starte til februar, og det forsøger vi at tage hensyn til.hvis du er i tvivl om adgangskrav, kriterier i kvote 2, motivationsbeskrivelse eller har andre spørgsmål om optagelse, kan du få hjælp ved vores studievejledere. De kan også hjælpe dig med flere oplysninger om uddannelsens opbygning og indhold. Du kan ringe på eller findekontaktoplysninger på studievejlederne her:\n7 UNIVERSITY COLLEGE NORDJYLLAND Radiografuddannelsen Selma Lagerløfs Vej Aalborg Øst Tlf.:


Forelsket. Er han overhovedet interesseret?❤❤\nKære BørneTelefonen og børn det er nu 3. Gang jeg skriver dette brev. Mit brev er blevet afvist men kan ikke finde svar jeg kan bruge i andre breve!\nDer er den her dreng som jeg virkelig godt kan lide. For 3 uger siden mødte jeg den her fantastiske dreng på en camping hvor jeg boede med mine veninder og han boede med hans venner som jeg også kender.\nJeg er 13 og han er 15 og går i 9. Vi snapper sammen og har streak og så skriver vi nogle gange lidt sammen altså sådan “det ser sjovt ud” hvis man sender et billede af noget man skal.\nDer på den camping var vi alle sammen sammen altså hans venner og mine veninder. Jeg er den yngste af alle og er 1-2 år yngre de skal i 9. Og 8. Jeg ved ikke om han bare tænker jeg er en lille 13 årig pige for han er virkelig pæn og mine veninder er meget pænere end mig. Han bor sådan en time væk og er den sjoveste dreng og så er han sådan en god dreng, han virkede interesseret når jeg talte med ham og havde overhovedet ikke travl med at gå. Vi fik til øjenkontakt og smilte til hinden vi var også meget sådan sammen. Men kun med vores fælles venner!\nVed ikke hvad man skal gøre da det ville være akavet at blive afvist når jeg næsten ikke kender ham! Vil ikke ødelægge noget jeg ved at han også kommer på denne camping næste år og bor med de samme og jeg skal også og skal bo med mine veninder igen så det ville jo være akavet!\nKan bare ikke vente til næste sommer med at snakke med ham❤\nKærlig hilsen mig som håber mit brev ikke bliver afvist\ndu kan altid prøve og spørg ind til hans kærligheds liv? fx: er han single kan han lide nogen?\nhvis han nu kan, kan du spørge hvem? det kan jo sagtens være dig.\nmen tror du skal nok tage det lidt med ro da han er 15 og du er 13 🙂\nGlem ham, det vil aldrig gå godt. Han kan være din ven men ikke mere. Hvis i bliver andet, så ved jeg hvad der sker. Alt er godt og så lige pludselig er han ikke interesseret mere. Og snupper den første billige luder gn kan finde. Du kommer til at være hjerteknust og sidder og ræser dine øjne ud, imens haner kommet videre. Jeg ved at det lyder hårdt men tro mig. Spar smerten…\n…, Pige, 16 år\nSom en af mine veninder engang sagde, “kærlighed har ingen alder”. Altså, jeg er den person som aldrig fatter et hint, om nogen kan lide mig. Men knægten virker ihvertfald interesseret. Jeg ville bare sige, bliv gode venner med ham, lad være med at skynde på tingene. Før du gør noget ved det, synes jeg, at du burde have det godt med ham. Altså, at der ikke er en akavet stemning, at i er vant til at snakke sammen, osv. Du kan prøve at få nogle hemmeligheder ud med en gang truth or truth, ahah. Held og lykke, mvh tøs på 13\nHan kan lide min veninde… Og hun kan også lide ham\nVideoer om kærlighed\nDilemma: Dårlig til at score\nROSA FRA BAGEDYSTEN & SPURGT SVARER: MÅNEDSDAG – WHAT TO DO??!? FEAT. ROSA FRA BAGEDYSTEN\nCITYBOIS & SPURGT SVARER: HVORDAN SKRIVER MAN MED PIGER??!\nRASMUS BROHAVE & SPURGT SVARER: Behandle piger dårligt for at score?!?\nCHRISTIAN DEGN & SPURGT SVARER: Forelsket i min vens kæreste!?\nBUBBER & SPURGT SVARER: Mine venner hader mit crush!!\nHvordan får man en kæreste? Er du forelsket? Ved du ikke, hvordan du flirter eller scorer dit crush? Er du blevet helt vild med din bedste ven?\nMåske du er midt i et break up og har kærestesorger? Eller måske du gerne vil slå op med din kæreste – men hvordan gør man det?\nDet kan også være, du er jaloux på din ven, fordi han scorede hende, du var vild med. Eller måske jalousien dukker op, hvis din kæreste er sammen med sine venner.\nHer på siden kan du finde svar på spørgsmålene ved bl.a. at prøve scoreguiden, kysseskolen, se videoer eller få råd om kærestesorger og forelskelse.\nRamt af kæreste sorger? Få gode råd!\nDet kan gøre så forbandet ondt at have kærestesorger! Her kan du få gode råd til, hvordan du bedst kommer igennem dine kærestesorger.


Graduate til ny teknologi og intelligente arbejdsprocesser – Graduateships\nGraduate til ny teknologi og intelligente arbejdsprocesser 286 views\nDrømmer du om at arbejde med digitale assistenter og ny teknologi i højeste gear? Vil du have et unikt afsæt for en karriere med mere mening, personlig og faglig udvikling samt stor eksponering i PFA? Så er du måske én af vores kommende graduates.\nDu bliver graduate i teamet ’Forsikringsindsigt,’ der er en del af ’Forsikring & Skade.’ Teamet arbejder med at højne kvaliteten af datadrevne anbefalinger til både ledelse og medarbejdere. Det gør vi gennem udvikling af digitale assistenter, deskriptive og prædiktive analyser samt løbende rapportering. Du skal:\nvære med til at sætte retning og drive udvikling af digitale assistenter, der kan lette arbejdet for vores kundevendte kolleger i ’Forsikring & Skade’ til gavn for kunder og PFA\nanvende innovativ teknologi – herunder fx udvikle AI/ML-produkter ved hjælp af Natural Language Processing (NLP) til maskinel læsning af tekst\nbehandle og transformere data, der skal muligøre en ambitiøs udviklingsagenda\ndeltage i data science community på tværs af PFA gennem AI Center of Excellence.\n”Som graduate hos os får du mulighed for at arbejde med teknologier, der vil ændre vores måde at arbejde på i pensionsbranchen løbet af ganske få år. Du får en hverdag, hvor din værktøjskasse som full-stack data scientist hele tiden bringes i spil og løbende udvikles, når du i tæt samarbejde med kollegaer finder frem til de bedste løsninger,” siger Søren Skytte, der er chef for Data & Forsikringsindsigt i PFA.\nSom graduate i ’Forsikringsindsigt,’ forventer vi desuden, at du:\ner – eller snart bliver – kandidat fra ITU, DTU eller fra linjer på KU med fokus på matematik modellering, statistik, datologi og/eller tilsvarende\nhar erfaring med programmering i Python eller R i praksis – fx fra et relevant studiejob\nhar erfaring med dataanalyse, machine learning og visualisering – inklusive gængse værktøjer og modelframeworks (fx tidyverse, ggplot2, shiny og tensorflow)\nhar erfaring med udviklingsværktøjer og -principper som git, tfs, devops, unittest etc.\nhar erfaring – eller interesse i – at arbejde med ustruktureret data\ner god til at sætte dig ind i kompliceret data, forstå sammenhænge og kritisk stille spørgsmål til opbygningen\ner nysgerrig, har gåpåmod og elsker at lære nye ting.\nhar godt humør og elsker at arbejde i et team med god stemning.\nHar du uddybende spørgsmål til Graduate programmet er du velkommen til at kontakte Karina Roulund Bergmann, graduate ansvarlig, på tlf.: 39 17 67 43. Har du spørgsmål til opgaverne i den konkrete stilling, kan du kontakte Søren Skytte, der er chef for Data & Forsikringsindsigt i PFA, på tlf.: 39 17 49 48.


Køb Soave Classico ''Le Bine'' 2006 - Tilbud: 170,00,-\nSpiritus - Er lagt direkte ud til importøren af alkohol.\nSoave Classico ''Le Bine'' 2006\nType: God, fyldig og let sødlig hvidvin\nLagring: 4 - 5 måneder på ståltanke og mindst 1 måned på flaske.\nGod til: Fisk, rejer, lette hors doeuvres, røget laks med kapers og kaviar er noget af det bedste tilbehør til Tamellini Le Bine. En mild gedeost giver en anden sikker kombination, som bør prøves.\nTamellini Le Bine Soave Classico er den vin, du skal servere, for dem du kan lide, og for dem, du gerne vil have, skal kunne lide dig. Den giver den ultimative start til et elegant middagsselskab eller en afslappet komsammen.\nTamellini Soave Classico ''le Bine'' 2006\nBeskrivelse: Temallini vingården har en gammel familietradition for vinproduktion. De nuværende ejere er Gaetano og Pio Francesco Tamellini. Kun den oprindelige Garganega drue bliver dyrket her, hvorfra der bliver produceret tre Soave DOC vine; ”Crus”, ”Anguane” og ”Le Bine” og en Recioto DOCG; ”Vigna Marogna”.\n2006 Tamellini ''Le Bine'' Soave Classico er alt, hvad en god Soave skal være og mere til. Med dens lette gyldne farve minder Le Bine os om solskin i et glas, og fra den første slurk af denne elegante meget aromatiske vin kan man forstå, hvorfor den er blevet kædet sammen med Pouilly-Fuissé. Duften og smagen af moden cremet frugt, skal af citrusfrugt, lidt mandel og forskellige mineraler gør alt sammen denne aristokratiske vin fra Tamellini nem og interessant at drikke. 2006 Le Bine var faktisk så forfriskende og fortryllende, at smagspanelet blev ved med at skrige på mere længe efter, at de sidste dråber var tømt fra flaskerne. Uden det tunge lag af eg der normalt tilslører smagen og sjælen af mange New Age hvidvine, udskiller Le Bine sig med dens renhed og art. Vi forslår at servere Tamellini ''Le Bine'' kølig (4-7 grader) og tit.\nBemærkninger til smagen: Farven er strågul, og i duften finder du velduftende gule æbler og abrikoser. Vinen har en tør, varm, blød og frisk smag samt god intensitet og vedholdenhed med en behagelig eftersmag af mandel.\nVinen modnes fire til fem måneder i ståltanke og til sidst en måned på flaske.\nAnbefales til: Appetitvækker, pastaretter og alt godt fra havet.\n2006 Tamellini ''Le Bine'' Soave Classico er en vin, du skal servere for dem du kan lide, og for dem du gerne vil have skal kunne lide dig. Den giver den ultimative start til et elegant middagsselskab eller en afslappet komsammen. Når "Le Bine" serveres til et afslappet selskab eller en særlig gruppe af venner, foreslår vi, at den serveres som en appetitvækker eller sammen med lette tapas. Det ville være en skam at overskygge charmen, friskheden og personaliteten i denne medium-krop vin ved at servere den sammen med smagskraftig mad. Fisk, rejer, lette hors d’oeuvres, røget laks med kapers og kaviar er noget af det bedste tilbehør til Tamellini Le Bine. En mild gedeost giver en anden sikker kombination, som vi godtager. Velbekomme!\nVingården er sydvendt, og jorden er kalkholdig.\nTamellini er en ud af mindre end 20 vindyrkere og producenter af slotsaftappet Soave. Chokerende, men sandt, især når man tager i betragtning, at Soave er Italiens største DOC hvidvinsproducent. De fleste producenter af Soave leverer druer eller koncentreret juice, som blandes til de utallige behagelige men intetsigende Soave, som produceres på stribe af nogle få men store producenter, hvis eneste nuværende krav på berømmelse er deres navn. Gaetano Tamellini var i mange år en af disse navnløse leverandører, som solgte deres bedste Garganega og Trebbiano druer til den kæmpe Soave kooperation for kun at blive pillet ned til den laveste klasse af vinproducenter på trods af den konstante høje kvalitet af druerne fra to fortrinlige vinmarker.\nMed assistance fra Paolo Caciorgane, som er en af italiens bedste vinfremstillere, tog Gaetano og hans bror Pio Francesco i 1998 en chance og begyndte at slotsaftappe deres Soave, inklusive to udsøgte Soave vine; "Anguane" og "Le Bine". Begge vine udtrykker en ægte Soaves livsglade og elegante ånd på deres egen unikke måde. Det er den slags vine, der for mange år siden gjorde Soave berømt når forfattere og vinkendere roste Venetos bedste hvidvin til skyerne. "Anguane" forekommer som den mest feminine og delikate af de to vine, mens "Le Bine" er rigere på frugt og en stærkere smag, hvilket har skaffet den titlen Pouilly Fuissé of Soave –ikke nogen dårlig bedrift. I en ideel verden har man en kasse af hver vin i kælderen og en flaske eller to på køl. Tamellinis Soave’er er ikke mindre end fristende, og dette har fået os til at undre os over, hvorfor dedikerede Soave dyrkere ikke kan tage et hint og begynde at lave noget rigtig Soave.\nSoave DOC 2007\nChardonnay Barrique I.g.t. "White Edition\nVin Santo 2000 La Verbena\nSeduzione Jacques Guidon Valtellina DOC 2000\nBarrique Passione I.G.T. 2004\nValtellina DOC 2012


Google ser ud til at arbejde på et nyt smartwatch, såfremt et læk fra Front Page Tech, viser sig at være sandt.\nBilleder af et Google Pixel smartwatch er nemlig dukket op, igennem et læk, fra hvad der kunne ligne noget markedsføringsmateriale. Billederne afslører urets design og nogle features. Ifølge det lækkede materiale, bliver uret forholdsvist tyndt og har en afrundet skærm uden kanter. Uret forventes at køre med Googles Wear OS.\nMed en rygtet pris på 300 dollars, er vi dog oppe i den lidt dyrere ende i smartwatch-kategorien og på højde med Apple Watch, prismæssigt.\nGoogle Pixel Watch siges at blive lanceret i 2022, muligvis allerede til foråret. Chippen i uret siges at blive udviklet i samarbejde med Samsung, hvor nogle rygter peger på, at det bliver en tilpasset version af Exynos W920-chippen, der findes i Galaxy Watch 4-serien.\nEt af de store smartwatch-brands, Fitbit, blev opkøbt at Google tilbage i januar. Google må derfor uden tvivl have store planer, hvad angår wearables og smartwatches. Lige nu er Pixel Watch blot rygter, så vi må må se hvorvidt det bliver en realitet.\nLæs også: Ny iPhone SE med 5G lanceres måske i første kvartal 2022


Region Nordjylland hjemtager læge- og akutbiler – Reddernes Landsklub\nRegion Nordjylland hjemtager læge- og akutbiler\nPå regionsrådsmødet i tirsdags besluttede regionsrådet i Region Nordjylland at hjemtage driften af 2 akutlægebiler, 5 paramedicinerbiler og 2 akutbiler fra årsskiftet 2019/2020.\nReddernes Landsklub tager Region Nordjyllands beslutning til efterretning. Vi finder det positivt, at regionen ikke har været utilfredse med kollegaernes arbejdsindsats og for kvaliteten, der bliver præsteret hver dag i ambulancetjenesten i Region Nordjylland.\nVi vil gerne opfordre Region Nordjylland og Falck til at sikre størst mulig medarbejderindflydelse for de kollegaer, der påtænker af fortsætte deres virke på de præhospitale enheder hos regionen. Ydermere opfordrer vi til, at det tilsikres, at de paramedicinere, som forbliver på de faste ambulanceberedskaber i fremtiden, også kan gøre brug af deres uddannelse og kompentencer – for patienternes skyld.\nVi vil i Reddernes Landsklub gerne medvirke til en smidig overdragelse. Det vil vi gøre med udgangspunkt i og respekt for den enkelte kollegas ønsker for et fortsat aktivt arbejdsliv i eller uden for Falck.\nVi vil nu nærlæse udbudsresultatet og uddrage eventuelle konklusioner heraf. I forbindelse med mediernes dækning af udbudsresultatet, stiller vi os undrende overfor relevansen i at sammenligne udgiftsniveauet på den gamle kontrakt og det nye udbud.


SELECTED MEDIA › 2016 › 08 › Less is more Nyhedsbrev\nMen den nyeste – og netop annoncerede ændring – er af mere gennemgribende karakter. Ændringen kaldes ”AdWords Expanded Ads” og kommer til udtryk ved, at annonceformatet udvides, hvormed der nu gives mulighed for at benytte flere anslag per annonce. Google har testet det nye format og er så tilfredse med testresultaterne, at det i løbet af få måneder vil gå fra at være en mulighed for forbedring af klik-rate på annoncer til at blive et krav. Alle annoncer, der oprettes efter 1. november 2016, skal således skrives i det nye format.\nHvis du ønsker at komme hurtigt ud af startblokken, kan vi tilbyde dig at omformulere alle dine annoncer! Anmod om et tilbud på et nyt kampagneoplæg ved at benytte nedenstående formular.


The Morgan Garage I En perle på Samsø | Bilmagasinet.dk\nBil Magasinet har været på Samsø, som gemmer på en af Danmarks bedste bilperler. Kom med indenfor i "The Morgan Garage" som er perfekt til bilnørder.\n28. maj 2020 af Mikkel Thomsager & Frederik T. Frey\nMorgan på Samsø\nDe færreste forbinder nok den britiske sportsvogn Morgan med danske Samsø, men du kan roligt spare dig turen til Storbritannien, for en dansk ø midt i Samsø Bælt mellem Jylland og Sjælland huser en imponerende samling.\nSamlingen har til huse i tidstypiske og drøncharmerende lokaler på Besser Hovedgade 58 på Samsø. The Morgan Garage kan tjekkes ud på nettet her.\nGalleriet er hentet fra Retro-Revyen 2020, der netop nu er på gaden og kan købes i kiosker, på tanken og andre steder der forhandler blade. Den kan også bestilles på linket her til en særpris.\nAero 8 GT fra Top Gear\nDenne Morgan Aero 8 GT fra 2004 er oprindeligt en pressebil, og den har medvirket i Top Gear-TV-programmet. I samtiden blev den drillet med, at lygterne så skeløjede ud.\nVild garage på Samsø\nDen hvide +4 model afløste 4/4-modellen i 1950. Den betragtes dog ikke som en ny model – men blot en ny version. Form og udtryk etablerede dog Morgan, som vi genkender den i dag. Den udstillede bil er en racer-variant kaldet “Sebring”, efter det amerikanske racerløb på Sebring. Motoren er en tunet Triumph-motor, som også blev brugt i TR2. Senere skiftede man motoren til den fra en Triumph TR3.\nLæs mere i Retro-Revyen\nGalleriet fra Morgan-museet på Samsø er hentet fra dette års udgave af Retro-Revyen – hvis du har lyst til at læse mere om de britiske sportsvogne og årbogens mange andre fede biler, er Retro-Revyen 2020 et værk, du ikke må snyde dig selv for.\nRetro-Revyen 2020 er netop nu på gaden og kan købes i kiosker, på tanken og andre steder der forhandler blade. Den kan også bestilles på linket her til en særpris.\nGalleriet fra The Morgan Garage på Samsø fortsætter under dette billede.\n3 hjul på en Morgan!\nDer er stor tiltro til, at V-motoren i den gule 3 Wheeler ikke drypper olie – i så fald går det ud over et Union Jack-tæppe.\nEn Morgan-samling kan ikke undvære en “3-Wheeler”, som var i produktion mellem 1910-1952. Fra starten var Morgan engageret i motorsport, og Morgan museets 3-Wheeler er en Super Sports fra 1937.\nDen første Morgan med fire hjul\nMorgan 4/4 Drophead Coupé blev Morgan’s første 4-hjulede bil. Heraf navnet 4-hjulet/4-cylindret. Den blev introduceret i 1936, og modellen er i princippet fortsat i produktion. Museets Morgan 4/4 er en Serie I fra 1947, og er én af kun 167 Morgan 4/4 Drop Head Coupé bygget fra 1938 til 1953. Produktionen stod stille under 2. Verdenskrig.\nJep, den har kørt Le Mans!\nMorgan deltog i Le Mans 2002, hvor “Dewalt”-bilen måtte udgå efter 18 timer med en knækket knastakselkæde.\nMasser af unikke Morgan-detaljer\nMuseet rummer utallige firnurlige detaljer. Glasmontren til venstre rummer modelbiler og utallige nips, bøger og billeder, der alle relaterer sig til Morgan-mærket. Gitteret foran montren stammer fra en gammel elevator. I baggrunden en Morgan, som blot er en del af hele installationen.\nIndrettet i et værksted på Samsø\nMorgan-museet er indrettet i et gammelt værksted. Værkstedsvæggen er dog mest en udstilling, som rummer både nyt og gammelt, men stilen er utvetydig.\nMorgan fra 1910 på Samsø\nHer står en replika af Morgan “Runabout”, der kom i 1910. Den er bygget efter de originale tegninger.\nPreben Bograd er manden bag museet\nOm det så er værkstedstelefonen, er den en del af udstillingen, som Preben Bograd har bygget og designet fra bunden – stor respekt herfra.\nEn Morgan til børn\nDen indskudte mezzanin rummer en udstilling af børnebiler, som selvfølgelig også er Morgan-modeller.\nTelefonboksen er på plads\nEn udstilling af klassiske biler fra England er selvsagt ikke fuldendt uden en britisk telefonboks. Her har boksen en dobbeltfunktion, idet den også gør det ud for adgangen til toilettet, der gemmer sig bag telefonboksen. Det er i sig selv en oplevelse udført i viktoriansk stil med gammeldags træk-og-slip, mens vægge og lofter er udført i tidstypiske genbrugsmaterialer.\nUglen fra Morgan-fabrikken\nDen udstoppede ugle er en gammel tradition hos Morgan. Den sidder på samlefabrikken for at skræmme duer væk.\nDen blå Morgan +8 fra 1980 var med til at starte det hele for Preben Bograd i 2012. Den rubinrøde Aero8 er bygget på bestilling og leveret i 2017. Værkstedet blev renoveret fra bunden og stod klar som Samsø’s nye turistattraktion i sensommeren 2017. Entrébetaling foregår ved, at man smider 20 kr. i den britiske postkasse til venstre i billedet. En kop kaffe koster 20 kr., og det gør en modelbil af en Morgan også.\nGalleri: Sæsonen er slut for Frederiks BMW...\nVi kører Opel's ondeste bil, som fik tilna...\nKan du huske den her fra Gran Turismo-spil...\nVi kører Opel's ondeste bil, som fik tilnavnet "Den sorte enke!"\nVi tager dig med tilbage i tiden, når vi besøger Opel's museum i Tyskland og får udleveret nøglerne til en af de mest markante biler fra mærkets fortid.\nBil Magasinet afprøver det seneste skud på stammen, når det kommer til batteriopladere: Nemlig Ctek's nyeste, som bliver lavet i et begrænset oplag. Læs mere hér!\nRedaktionens Frederik T. Frey's hverdagsbil er en brugt Cadillac CTS. I denne video får du det komplette overblik over, hvor mange penge den har kostet hele sidste år.


Socialrådgiver til Hejmdal, Kræftrådgivningen i Aarhus\nAnsøgningsfrist:01. November 2019\nVi søger en socialrådgiver med nogle års erfaring fra beskæftigelsesområdet –og gerne en psykoterapeutisk efteruddannelse -, som har lyst til at indgå i vores tværfaglige team. Hovedopgaven vil være psykosocial rådgivning til kræftpatienter, pårørende og efterladte.\nKræftrådgivningen i Aarhus er en åben og anonym rådgivning. Her tilbyder vi rådgivning og støtte til alle berørt af kræft. Hejmdal er en arkitektonisk perle, med en atmosfære af tryghed, hjemlighed, fællesskab og handlemuligheder. Her kan alle komme forbi åben rådgivning og få en snak uden tidsaftale.\nMange brugere er havnet i en uvant situation og har spørgsmål til deres rettigheder og vilkår inden for det sociale område; dagpenge, pension, orlov, mv. Din primære fagspecifikke opgave vil være at kunne rådgive på dette område. Mere generelt skal du være i stand til at lytte og vejlede på et bredt menneskeligt felt. Har du ikke en terapeutisk overbygning, kan efteruddannelse evt. komme på tale.\nVi er i alt 8 ansatte, psykologer, psykoterapeuter og en administrativ medarbejder. Ved siden af de individuelle samtaler, tilbyder vi par og familie-/netværkssamtaler og forskellige gruppe- og netværksstilbud.\nAlle rådgivere varetager funktioner i forhold til vores mange og uundværlige frivillige.\nSærlige funktioner knyttet til denne stilling:\nAt være teamets socialrådgiver.\nAt udvikle kontakt og samarbejde til kræftrelevante aktører - herunder kommunale/regionale sundheds- og socialfaglige instanser.\nAt belyse og dokumentere patienter og pårørendes udfordringer i forbindelse med kræftforløbet.\nAt varetage afklarende, støttende og rådgivende samtaler, hvor fokus ofte er psykosociale problemstillinger.\nAt varetage korte samtaleforløb og være gruppeleder for forskellige samtalegrupper og aktiviteter.\nAt understøtte netværksdannelse og udvikle det frivillige patientrelaterede arbejde.\nSamarbejde med frivillige. Rådgiverne er kontaktpersoner til frivillige/frivilliggrupper\nFormidlingsopgaver, herunder afholdelse af oplæg samt undervisning for brugere og samarbejdspartnere.\nEr naturligt imødekommende og udadvendt\nBesidder personlig modenhed, er rummelig og har en psykisk robusthed\nHar gode samarbejdsevner og er god til at indgå i et tværfagligt team\nEr åben for forandringer og kan trives i en uforudsigelig hverdag\nGerne erfaring med konsultative opgaver, supervision og undervisning\nEr udviklingsorienteret i forhold til nye faglige tiltag og aktiviteter til brugere\nEt meget meningsfyldt og udfordrende arbejde i landets største sygdomsbekæmpende organisation. Du vil komme til at indgå i et tæt samarbejde i et tværfagligt team af dedikerede medarbejdere, hvor der lægges vægt på kollegialt nærvær og støtte. Et sted hvor der er plads til lethed og humor som en nødvendig del af et sundt arbejdsmiljø. En spændende og udviklingsorienteret arbejdsplads præget af tværfaglighed og faglig dynamik. Hvor faglighed, samarbejde og teamånd understøttes af ugentlige fællesmøder, ekstern supervision, intern faglig sparring, relevant kompetenceudvikling og en flad, anerkendende ledelsesstil.\nLøn og pension efter overenskomst mellem Kræftens Bekæmpelse og relevant faglig organisation. Arbejdstiden er naturligvis er røgfri.\nHar du spørgsmål om stillingen, er du velkommen til at kontakte vores sekretariat på tlf. 8844 7384 og spørge efter Bjørn Ruben Pedersen eller Chris Donkin.\nAnsøgningsfristen er den fredag d. 1. november kl. 12.00. Vi holder 1. samtalerunde fredag d. 15. november.\nVi forventer at stillingen kan tiltrædes den 2. januar 2020.\nVi modtager KUN ansøgninger elektronisk via www.cancer.dk/job.\n27 59 55 15


DF om regionsrådsformand: - Vi er endt det rigtige sted | TV ØST\nPeter Jacobsen og resten af Dansk Folkepartis gruppe i Region Sjælland har besluttet, at Heino Knudsen (S) er den rette mand til formandsposten. Foto: Thomas Nielsen - TV ØST\nDF er sikre på, at det er den rette beslutning at pege på Heino Knudsen (S) som formand i Region Sjælland. Sådan lyder det i dag.\n02. dec 2017, kl. 16:52\nFørst den ene vej, så den anden vej og så lige et par dages tænkepause.\nSådan har det været for Dansk Folkeparti i Region Sjælland, som på valgnatten besluttede at støtte Socialdemokratiets Heino Knudsen som formand. En uge senere - i tirsdags - sprang de nemlig fra igen, da der var forlydender om, at Enhedslisten gerne ville have halalkød på menukortet på regionens sygehuse og informationsmateriale på arabisk.\nEnhedslisten afviste pure, at førnævnte skulle være et krav til konstitueringsaftalen fra deres side, men de blev alligevel smidt ud af konstitueringsaftalen, og Dansk Folkeparti besluttede sig for at tage en tænkepause for at finde ud af, om de fortsat kunne støtte Heino Knudsen.\nLæs også Heino Knudsen bliver formand: Jeg stoler 100 procent på Dansk Folkeparti\nDet har de så besluttet sig for på et gruppemøde i dag, og svaret var klar. Dansk Folkeparti vil fortsat hellere have Heino Knudsen som regionsrådsformand frem for Venstres Jacob Jensen.\nValget faldt på Heino\nKort efter beslutningen var truffet, mødte TV ØST DF’s spidskandidat, Peter Jacobsen, til et kort interview om deres endelige beslutning.\nHvad har I besluttet jer for?\n- Vi har på et gruppemøde i dag diskuteret vores muligheder. Skulle vi pege på Heino Knudsen, eller skulle vi pege på Jacob Jensen. Valget er faldet på Heino Knudsen.\nEr I en del af konstitueringsaftalen nu?\n- Ja, det er vi.\n- Ja, det bliver vi ved med at være.\nHvorfor skulle vi have det her lange forløb?\n- Det skulle vi, fordi Enhedslisten kom med de der meget markante udmeldinger. Det gav anledning til, at vi lige skulle diskutere, om vi var det rigtige sted. Det skulle vi bruge nogle dage på.\nKom de udmeldinger bag på jer?\n- Ja, det gjorde de. For det var nogle andre ting, vi havde diskuteret. Inden vi er færdige med at lave hele konstitueringsaftalen færdig, så kommer der så markante udmeldinger fra Enhedslisten, som vi ikke kunne stå bag.\nHvor meget uro har der været i din gruppe?\n- Jeg synes ikke, der har været uro i min gruppe, men der har været behov for, at vi fik talt tingene igennem, efter de her udmeldinger kom fra Enhedslisten. Det brugte vi noget tid på at diskutere, hvad konsekvensen af det ville være, og konklusionen blev, at vi ikke kunne sidde i en konstitueringsgruppe med Enhedslisten.\nMen de blev også smidt ud, så hvorfor gik I ikke bare tilbage og sagde, at I gerne ville være med?\nDe to ting krydsede jo hinanden. Der var vi nået til et punkt, hvor vi syntes, at vi var nødt til at gentænke hele forløbet og sikre os, at vi var det rigtige sted. Det er det, vi har brugt dagene på, og vi har så konkluderet, at det er vi. Vi er endt det rigtige sted.\nHeino Knudsen som formand - resten af holdet glæder sig over DFs beslutning Heino Knudsen bliver formand: Jeg stoler 100 procent på Dansk Folkeparti Dansk Folkeparti peger på Heino Knudsen som ny formand i Region Sjælland


Gigt - gode motionsformer | motionere\nGigt - gode motionsformer\nDet er vigtigt at motionere, også selvom kroppen måske er slidt og gør ondt. Gigt er en overornet betegnelse for ledsygdomme og uanset om du døjer med slidgigt eller har problemer med leddegigt, så er motion vigtig for at holde kroppen og musklerne stærke. Få gode råd til hvordan du dyrker din yndligns motion, selvom du har problemer med leddene.\nVed cykling belaster din kropsvægt ikke dine led og muskler i benene så meget som ved f.eks. løb, og du kan selv justere, hvor hårdt og hvor længe du har lyst til at moti...\nHvis du er under 14 år, er du måske ikke udvokset. Derfor må du ikke træne helt så meget som større børn og unge. Cykling er sjov motion, også for dig, som har gigt, og d...\nDet er vigtigt, at du, når du har gigt, sidder godt når du cykler. Hvilken type cykel og hvilken siddestilling du foretrækker afhænger i høj grad af, hvor meget du ønsker...\nMotion i et fitness-center består ofte af et generelt sammensat træningsprogram, hvor du med maskiner træner forskellige muskelgrupper. Derudover supplerer du med opvarmn...\nHvis du ikke er vant til motionere, kan du begynde med at forbedre din fysiske form med gåture. Som nybegynder er det vigtigt, at motionen tilpasses netop dit niveau og d...\nGode motionsformer - golf\nGolf er en god sport når man har gigt, fordi spillet kan tilpasses den enkeltes fysiske formåen. Ud over den sportslige oplevelse har spillet også en sundhedsfremmende ef...\nHvis du har lettere besvær i muskler og led f.eks. pga. gigt, kan roning være en mulighed for at få motion. Når du ror, belaster din kropsvægt ikke dine led og muskler i ...\nHvis du har gigt eller lettere besvær i muskler og led, kan rulleskøjteløb være en god mulighed for at få motion. Det kræver dog, at du lærer teknikken, så du kan minimer...\nStavgang har vist sig at være en god og effektiv motion for mennesker med gigt eller lettere besvær i muskler og led - f.eks. for dig som ikke kan løbe eller dyrke boldspil.\nSvømning eller vandgymnastik er nogle velegnede og alsidige former for motion, og de fleste mennesker kan dyrke dem, selvom de har gigt eller har lettere besvær i muskler...\nTai Chi Chuan - også kaldet Tai Chi - er et klassisk kinesisk kampsystem, der for udøvere også fungerer som et "selvforsvar" mod gigtgener. Øvelserne er opbygget, så bela...


HAVETERAPI: oktober 2011\nÆgte have romantik\nJeg har forelsket mig i en rose. Jeg har altid godt kunnet lide roser, men der går lang tid imellem jeg ser én jeg simpelthen bare forelsker mig i. Rosen hedder James Galway og er er opkaldet efter den kendte fløjenist på hans 60års fødselsdag i år 2000. Den er som så mange andre engelske roser skabt af englænderen David Austin.\nJeg er meget fascineret af selve rosen hovedet. Det har nogle meget tætsiddende kronblade som er lidt krøllede og det giver den et meget romantisk islet. Og så er der det med dens farve. Den er varm rosa i midten og så bliver den mere støvet eller grålig lyserød ud ad til kanten. Blomsterne er dobbelte og ganske fyldige.\nSelve rosen planten har mørkegrønne lidt skinnende eller voksagtige blade med en anelse af rødt i sig, hvilket dog skulle forsvinde når planterne bliver ældre. Den har næsten ingen torne og sender halv lange skud ud med blomster for enden. Der skulle også finder en James Galway klatre rose, som jeg da engang skal have fundet og plantet.\nMen i første omgang ser vi lige hvordan det går med de fire James Galway roser som jeg plantede under terrassen her i den sene sommer. I løbet af den sidste måned ser de ud til at have etableret sit. Planterne er næsten fordoblet i størrelse og den blomster troligt videre. Jeg har plantet dem i halv kompost fra genbrugststationen og halv almindelig havejord. Jeg var lidt bange for om komposten fra genbrugststaionen var for stærk til planterne, men de ser ud til at stortrives.\nIndsendt af Mille Schou kl. 07.34 Ingen kommentarer:\nEtiketter: havejord, James Galway, kompost, kronblade, plante, Rose, roser, terrassen


Rund fødselsdag: Kunsten i Aalborg fylder 50 år | bobedre.dk\n© Styling: Lone Monna, Foto: Pernille Greve\nAlvar Aaltos enestående kunstmuseum i Aalborg fylder nu 50 år. Tag med os ind i et arkitektonisk mesterværk, hvor vi viser nyt og klassisk design i nye sammenstillinger.\nEt arkitektonisk vidunder af højt format\nDen 8. juni 1972 åbnedes Nordjyllands Museum i Aalborg af dronning Ingrid – og her 50 år senere kan man konstatere, at byen fik ikke kun en ny bygning, men et arkitektonisk vidunder af højt internationalt format. Det er det eneste museum, som den verdensberømte finske arkitekt Alvar Aalto fik opført.\n“Et fornuftigt og velovervejet Forslag uden Svulst”\nInden da havde der i Aalborg i årtier været planer for opførelse af et museum. I 1936 blev der således udskrevet en arkitektkonkurrence, som Ove Boldt og Knud Dam vandt, og deres forslag blev i offentligheden kaldt “et fornuftigt og velovervejet Forslag uden Svulst”, men krigen blokerede byggeplanerne, som aldrig blev til noget. Op gennem 1950’erne opstod idéen igen om at bygge et museum, som kunne leve op til byens vokseværk og selvværd. Det resulterede i en konkurrence i 1957, som blev vundet af bidrag nr. 491 1 1, og da navnehemmeligheden blev brudt, kunne man konstatere, at Alvar Aalto og hans partnere, hustruen Elissa Aalto og den danske arkitekt Jean-Jacques Baruël, stod som vindere.\nEn anakronisme og "en hvid elefant"\nDa han og de andre arkitekter tegnede bygningen, var han særlig inspireret af klassisk græsk arkitektur, og det ses ikke kun i amfiteatret i skulpturparken, men også i bygningens indre med søjler og et guddommeligt ovenlys som i et tempel. Ikke alle aalborgensere elskede resultatet og syntes, det var blevet for dyrt, blandet med mistro over for den moderne kunst, mens mere professionelle kritikere roste resultatet og kaldte det et mesterværk – blandet med nogle internationale kritikere, der beskyldte bygningen for at være en anakronisme og “en hvid elefant”. En tidstypisk tilgang til arkitektoniske bygninger, der fornemt er bygget i marmor og står ret lukket over for den besøgende.\nI dag er det svært at finde en kritisk røst over Kunsten, som museet nu hedder. Det har vellykket været igennem en renovering de senere år, så når byen nu kan fejre museets første 50 år, er det som et af landets allersmukkeste. Ja, måske endda det arkitektonisk mest gennemførte.\n© Styling: Lone Monna, Foto: Pernille Greve —\nMarmor hedder jubilæumsudstillingen på Kunsten som en hyldest til det altoverskyggende materiale, der definerer museet i Aalborg. Oplev et overflødighedshorn af forskelligartede marmorværker, som er skabt af kunstneriske sværvægtere gennem tiden, fx Auguste Rodin, Bertel Thorvaldsen, Asger Jorn, Barbara Hepworth, Michelangelo Pistoletto, Marc Quinn, Louise Bourgeois og mange, mange flere.\nLille sal rummer i dag Michelangelo Pistolettos spejlinstallation, Eleven Less One, der nu er et permanent værk i salen.\nI marmor og med amfiteater\nDe næste ti år skulle der findes finansiering – udgifterne blev dyrere og dyrere, og der var slagsmål om materialer og detaljer mellem arkitekter og bygherre – men endelig i 1968 var budgettet på plads, og selvom byggeprocessen var sat til lidt over to år, men reelt blev mere end fire, kunne man på en sommerdag i 1972 slå dørene op til et hus bygget i marmor og med amfiteater, som et tydeligt bevis på Alvar Aaltos såkaldte hvide periode.\nMuseet er opført i hvidt og gråt marmor med detaljer i redwood- og asketræ, kobber og messing. Gennem hele sin karriere arbejdede Aalvar Aalto med at skabe totalværker, hvor arkitektur, design og kunst flød sammen. Det gjorde sig også gældende med Kunsten, hvor han bl.a. også tegnede både lamper, borde og bænke i foyeren.\nKunsten har for nylig fået etableret et loungeområde i forbindelse med museets brasseri. Det nye område forbinder design, arkitektur og teknologi og er udsprunget via et samarbejde mellem Kunsten, Samsung og Fritz Hansen.


Månedsrapport Juni 2021 – Biotek Investering\nAfkastet for fonden i juni var +6,87% til kurs 157,61\nJuni var kendetegnet ved én særlig begivenhed som satte et markant positivt aftryk på bioteksektoren. Den 7. juni godkendte de amerikanske syndhedsmyndigheder FDA ganske overraskende et nyt alzheimermiddel fra Biogen med navnet Aduhelm (aducanumab). Aduhelms udvikling har været meget omskiftelig, og midlet var oprindeligt lagt i graven, da to fase 3 studier blev stoppet før tid pga. manglende effekt. Senere fandt Biogen udvalgte datasæt som pegede på effekt ift. niveauet af Beta-amyloid plak i hjernen, som man mener er relateret til udviklingen af alzheimers.\nDet paradoksale er, at man ikke i de to store fase 3 studier kunne fremvise en entydig effekt på patienternes alzheimer, og derfor har man istedet flyttet fokus til niveauet af plak. Der er med andre ord tale om en godkendelse på baggrund af et mere indirekte (og usikkert) effektmålepunkt/-proxy. Biogen har sat en i manges øjne ublu pris på ca. 50.000 USD per år, og med det store udækkede behov indenfor området kan salgstallene blive enorme. Alene i USA er der anslået 6 mio. alzheimer-patienter, som ikke har sat nævneværdig fremskridt i behandlingerne de sidste mange år. Fokus vil i de kommende kvartaler blive på salgstallene fra Biogen, som vil vise om patienterne og ikke mindst lægerne har taget lægemidlet til sig og tror på effekten.\nGodkendelsen af Aduhelm er ganske kontroversiel, og det har bl.a. medført at hele 3 medlemmer af den rådgivende komité har trukket sig i protest over godkendelsen. Det er ret uhørt og understreger, hvor kontroversiel godkendelsen er. Ikke overraskende har godkendelsen givet et løft til andre alzheimer-relaterede aktier, og vi har også set, at FDA har tildelt 2 andre lægemiddelkandidater Breakthrough Therapy Designation efterfølgende. Det er to lægemiddelkandidater fra Eli Lilly og et fra BioArctic/Eisai, som ligger ganske tæt på aducanumabs virkningsmekanisme. Vi kigger selvsagt nærmere på disse potentielle lægemidler, men tildelingen ligner ved første øjekast, det vi mest vil kategorisere som politik, og pga. den store risiko ligger neurologiske lægemidler i periferien af fondens strategiske fokusområder.\nInvestorerne er tydeligt kommet tilbage til bioteksektoren efter godkendelsen af Aduhelm, da frygten for et strammere FDA efter præsidentskiftet nu må siges at være afblæst. Fremgangen har i porteføljen generelt været mere bred og især de større positioner har hjulpet til det flotte resultat for måneden.\nI porteføljen har vi været aktive i juni måned og taget profit i flere af porteføljens større positioner, som har oplevet pæne kursstigninger. Den mest markante ændring i juni måned var, at vi reducerede betydeligt i Provention Bio, som steg ca. 20% henover måneden forud for den afgørende PDUFA-dato 2. juli. At vi sælger ud før en mulig FDA-godkendelse er en fine-tuning af det aktive element i vores strategi, fordi vi på det seneste ikke har set, at markedet belønner godkendelser tilstrækkeligt i forhold til en risiko man som investor trods alt påtager sig.\nTrods FDA’s godkendelse af Aduhelm og de positive regulatoriske vinde, var vi langt fra overbevist om, at FDA ville godkende Provention Bios lægemiddelkandidat Teplizumab, som er et lægemiddel der udskyder Type 1 diabetes. FDA’s rådgivende komité stemte 10-7 i maj måned for en godkendelse, hvilket ikke var overbevisende. Da juni måned samtidig ikke bød på nyheder fra Provention om en løsning på de pharma-tekniske problemer, som selskabet flagede i april måned, sænkede vi sandsynligheden for en godkendelse betydeligt i vor model. Følgeligt reducerede vi fondens position markant, da aktien steg forud for PDUFA-datoen. Ultimo juni vægtede aktien kun lige over 1% i porteføljen. Teplizumab blev iøvrigt ikke godkendt d. 2. juli.\nI juli måned begynder regnskabssæsonen igen, og flere af fondens kommercielle selskaber vil aflægge regnskab. Vi ser frem til regnskaberne og selskabernes uddybende kommentarer. I særlig grad vil vi kigge efter om den genåbningsdrevne aktivitetsfremgang som vi så tegn på i marts, og som flere selskaber indikerede var fortsat i april, har manifesteret sig i omsætningstallene.\nEn genåbning er meget vigtig for kommercialiseringen af et nyt lægemiddel, og da alle vores kommercielle selskaber stadig er tidligt på lanceringskurven, håber vi, at selskaberne igen kan komme med mere præcise prognoser for salgsudviklingen henover året. Det bør styrke tiltroen til udrulningen af de nye lægemidler og dermed også investorernes syn på værdien i selskaberne. Sammen med det mere positive syn på de regulatoriske krav til nye lægemidler, er fundamentet lagt for et comeback til biotekaktierne.\nPorteføljen er positioneret til et stærkt comeback, og det er værd at bemærke, at i Fondens levetid har opturerne oftest været hurtige og kraftige. Juni måneds positive afkast på 6,87% var pænt, men dog et stykke fra de rigtige gode måneder, som typisk vil ligge på +10-20%.\nFonden afholdt generalforsamling 25. juni, hvor årsregnskabet for 2020 med et overskud på 8,2 mio. DKK blev fremlagt og godkendt. AUM blev gennem 2020 næsten fordoblet, og vi bød velkommen til en række nye investorer. Vi er glade for opbakningen og tilfredse med resultatet.