Kemi B. Undervisningsvejledning for Kemi B - PDF\nDownload "Kemi B. Undervisningsvejledning for Kemi B"\n1 Kemi B Undervisningsvejledning for Kemi B Vejledningen indeholder uddybende og forklarende kommentarer til læreplanens enkelte punkter. Citater fra læreplanen er anført i kursiv. 1. Fagets rolle Kemi er læren om alt levende og den materielle verden, der udgøres af stof, som kan omdannes ved kemiske reaktioner. Faget udforsker og beskriver stoffers egenskaber og betingelserne for, at stoffet reagerer. Faget bidrager sammen med andre naturvidenskabelige fag til udvikling af det moderne verdensbillede og bidrager til forståelse og udvikling af bl.a. bioteknologi, nanoteknologi, nye materialer, lægemidler og fødevareproduktion. Faget bidrager ligeledes til forståelse af kost og sundhed i forbindelse med ophobning af giftstoffer i fødekæden og ved fokus på mættet og umættet fedtstof i traditionelle fødevarer. Kemi spiller desuden en særlig rolle for Grønlands kultur og virkelighed ved mineraludvinding, vandkraft, olieboringer, brændselsceller mv. Faget omfatter viden om kemisk forskning, som spiller en afgørende rolle for det enkelte menneskes tilværelse og for samfundets teknologiske og økonomiske udvikling, bl.a. i et bæredygtigt perspektiv. Fagets metode bygger på vekselvirkning mellem på den ene side observationer og eksperimenter og på den anden side teori og modeldannelse. Eleverne skal opnå en generel og mere specifik viden om de ting som vi omgiver os med i hverdagen. Eksempler fra hverdagen som kan have interesse i kemi kan være: Olieboringer, råstofudvinding, ophobning af giftstoffer i fødekæden (blyhagl, kviksølv fra russisk træindustri, DDT, PCB). Forskellen på landpattedyr og fisk og havpattedyr mht. omega 3 fedtsyrer i forbindelser med et sundhedstema. Forbrændingsreaktioner i forbindelser med affaldsforbrænding og varmegenvinding. Vandkraft og vindkraft og brændselsceller kontra oliekraftværk mht. CO 2 udledning i forbindelse med et tema om global opvarmning. Iskerneboringer mht. isotopfordeling (isarkiv.dk). Evt. ikkasøjlerne som eksempel på krystalstruktur. Konservering generelt og i fiskeindustrien. Hvorfor skal eleverne lære kemi? Det skal de fordi menneskeheden står overfor store udfordringer som de kan være med til at løse. Lige fra de stigende klimaproblemer og til at finde nye lægemidler i kampen mod sygdomme, som vi ikke kan helbrede i dag. I den sammenhæng indtager kemikeren en vigtig rolle. Kemi er en central videnskab i tæt samspil med bl.a. fysik, geologi, nanoteknologi og biologi, hvor kemikeren er en central person, når fremtidens udfordringer skal tackles med hensyn til fx udvikling af biobrændstoffer eller højeffektive solceller, som kan gøre os uafhængige af fossile brændstoffer. Design af nye katalysatorer, som effektivt kan omdanne naturgas eller atmosfærens nitrogen til nyttige stoffer. Forebyggelse af menneskeskabte klimaændringer. Fremstilling af lægemidler mod malaria og AIDS. Udvikling af avancerede analysemetoder til opsporing sprængstoffer eller afsløring af dopingmisbrug. 1\n2 2. Fagets formål Viden og færdigheder Eleverne skal have indsigt i fagets grundlæggende metoder, begreber og lovmæssigheder, herunder viden om og forståelse af, at alt stof er opbygget af atomer. Der skal opnås både teoretisk viden og praktiske laboratoriefærdigheder herunder sikkerhed. Kemiens samfundsmæssige betydning kan belyses ved forurening, forbrænding, konservering og råstofudvinding. Nye perspektiver for industri i Grønland fx proteinudvinding af rejeaffald, fiskekonserves, genbrug og sortering af affald. Lærings- og arbejdskompetencer Eleverne skal have grundlag for videre uddannelse med naturvidenskabeligt indhold, de skal kunne tilegne sig ny faglig viden og de skal på et grundlæggende niveau have kendskab til naturvidenskabelig tankegang og metode, herunder som noget væsentligt til fagets kvantitative aspekt. Eleverne skal kunne arbejde med faget på grundlag af indsigt i, at kemi i samspil med andre fag kan belyse og løse problemer. At opnå it-kompetence indenfor kemi (Organavn, Chemsketch, Laborica, Logger pro, Datastudio, Graph etc.). At opøve naturvidenskabelig tankegang ved at inddrage det kvantitative aspekt med beregninger ud fra veje-, titrer-, ledningsevne og analyser. Personlige og sociale kompetencer Eleverne skal udvise ansvarlighed over for miljø og ressourceforbrug i Grønland og i et vist omfang kunne overskue miljømæssige konsekvenser af brug af naturressourcer, herunder mineraler, olie og andre fossile brændsler. I tilknytning hertil skal eleverne kunne forholde sig reflekterende og ansvarligt til aktuelle problemstillinger med naturvidenskabeligt indhold. Elevernes studiekompetence opbygges bl.a. ved at kræve en væsentlig del selvstændigt skriftligt arbejde fra eleverne. Kulturelle og samfundsmæssige kompetencer Eleverne skal have et grundlæggende kendskab til relevante stoffer og deres egenskaber samt indsigt i kemiens samfundsmæssige og teknologiske betydning såvel i et aktuelt som i et historisk perspektiv. Herunder skal eleverne have indsigt i, at kemisk viden og kreativitet finder anvendelse til gavn for mennesker og natur, og at uhensigtsmæssig anvendelse af kemi kan påvirke sundhed og miljø. Man kan inddrage eksempler på forurening fx, hvorfor smider man ikke batterier i naturen? Hvorfor skal vi behandle naturen forsvarligt? Hvad er forskellen på fossile og vedvarende energikilder? Hvad er konsekvenserne af højt (fossilt) energiforbrug i forhold til den globale opvarmning? Hvad 2\n3 er miljøkonsekvenserne af minedrift (kaliumcyanid - KCN ved guldminedrift, uran ved Kvanefjeldet, blyminen ved Sorte Engel i Ummanak). 3. Læringsmål og indhold 3.1Læringsmål Eleverne skal kunne: a) redegøre for sammenhængen mellem struktur og egenskaber for både organiske og uorganiske stoffer samt redegøre for deres anvendelse i hverdag og teknologisk sammenhæng. Fx sammenhæng mellem kædelængde og opløselighed for alkoholer og anvendelse af alkoholer til karburatorsprit, sprinklervæske og afisning af fly. b) relatere observationer, model- og symbolfremstillinger til hinanden Fx reaktioner og flow-sheet. Reaktionsskemaer og demonstrationsforsøg. c) udføre beregninger. Molberegninger, koncentrtionsberegninger, enthalpiberegninger, spektrofotometriske beregninger, ligevægtsberegninger, udbytteprocent. d) redegøre for og behandle kemisk ligevægt på kvalitativt og kvantitativt grundlag Kvalitativt forudsige ud fra Le Chateliers Princip, i hvilken retning ligevægten forskyder sig samt opstille ligninger og foretage kvantitative beregninger. e) tilrettelægge og udføre kemiske eksperimenter med udgangspunkt i kendte metoder samt omgås kemikalier og laboratorieudstyr på forsvarlig og reflekteret vis Opnå erfaring med praktisk laboratoriearbejde; sikkerhed og god laboratorieadfærd. f) registrere og efterbehandle data og iagttagelser samt analysere, vurdere og formidle forsøgsresultater såvel mundtligt som skriftligt g) indhente og anvende kemisk information fra forskellige kilder Fx Kiros.dk og Laborica om risiko og sikkerhed og faremærkning h) formidle kemisk viden såvel i fagsprog under anvendelse af kemisk nomenklatur som i dagligsprog 3\n4 i) identificere og redegøre for enkle kemiske problemstillinger fra hverdagen og den aktuelle debat samt perspektivere den opnåede faglige viden, også i forhold til og i samspil med andre fag. Debat om forurening og miljøpåvirkning fra minedrift, olieboring, aluminiumssmelteværk. samspil med andre fag kan fx være beregninger og matematik, giftstoffer i fødekæden og biologi, global opvarmning (iskerneboringer, forbrænding) og geografi. 3.2 Kernestof Stoffers opbygning a) grundstoffernes periodesystem Forståelse atomets opbygning med anvendelse af hovedgruppe og periode. Oktetreglen skal kunne anvendes til at forudsige hvilke ioner der dannes i hovedgrupperne. Metaller og ikke-metaller i forhold til ionforbindelser, molekylforbindelser og elektronegativitet. En kort introduktion til de 25 vigtigste grundstoffer, herunder udseende, forekomst og anvendelse. b) kemisk binding i relation til stoffers opbygning, tilstandsform og opløselighedsforhold. Polære og upolære elektronparbindinger, ionbindinger og intermolekylære bindinger. Beregning af elektronegativitetsforskelle i forbindelse med polaritet og blandbarhed. Mængdeberegninger c) mængdeberegninger i relation til reaktionsskemaer og opløsninger. Afstemning af reaktioner. Molberegning og koncentrationsberegning. Udbytteberegning. Stofkendskab, herunder anvendelser af stofferne d) kemisk nomenklatur e) uorganisk kemi: stofkendskab til udvalgte forbindelser af metaller og ikke-metaller f) organisk kemi: struktur- og isomeriforhold samt fysiske og kemiske egenskaber for stofklasserne carbonhydrider, alkoholer, carboxylsyrer og estere Fx estersyntese. g) udvalgte biologisk aktive forbindelser. Fx tungmetaller. Kemiske reaktioner h) kemisk ligevægt, herunder ligevægtsloven og forskydning på kvalitativt og kvantitativt grundlag 4\n5 Le Chateliers princip, pks værdier, udbytteberegning. Brug fx Graph programmet til løsning af 2. og 3. grads ligninger i forbindelse med kvantitative beregninger. i) redoxreaktioner, herunder afstemning af disse j) syre-basereaktioner, herunder ph beregninger i vandige opløsninger af syrer og baser k) reaktionshastighed på kvalitativt grundlag, herunder katalyse. Eksperimentelt arbejde l) syntese, separation, kvalitative analyser og kvantitative metoder, kemikalier og sikkerhed. 3.3 Supplerende stof Eleverne vil ikke kunne opfylde læringsmålene alene ved hjælp af kernestoffet. Det supplerende stof, omfatter nye emneområder og uddyber og perspektiverer kernestoffet. Det supplerende stof udvælges således, at der indgår emner, der relaterer sig til elevernes hverdag, kultur og den aktuelle debat, ligesom eksempler på kemiens udvikling og betydning for vor levestandard inddrages. Det supplerende stof kan give mulighed for at parallelisere til andre fag eller tværfagligt samarbejde. Det supplerende stof skal ligesom kernestoffet i videst muligt omfang perspektiveres til grønlandske og internationale forhold. Fx tema om iskerneboringer (isarkiv.dk). Fedtstoffer i forbindelse med sundhedstema. Oliekemi i forbindelse med gennemgang af alkanerne. Minedrift i forbindelse med gennemgang af grundstofferne med fokus på fremtidens råstofudvinding i Grønland. Spildevandsrensning i forbindelse med fældningsreaktioner. Forurening ( analyse, imødegåelse). Mad og sundhed i hjemmet (sundt, usundt). Sikkerhed (på arbejdet, i hverdagen). Enzymer i det daglige ( i mennesket, til hjælp i vores dagligdag med videre i teknologisk henseende) og i forbindelse med Ikkasøjlerne. Atmosfærekemi med ozonlaget (betydning og kemi) og CO 2 ( den globale opvarmning, fotosyntese, forbrænding og betydning for Grønland). 4. Undervisningens tilrettelæggelse 4.1 Didaktiske principper a) Undervisningen skal tage udgangspunkt i elevernes faglige niveau og viden. b) Undervisningen tilrettelægges, så den i videst muligt omfang har karakter af en læringsdialog mellem lærer og elever. c) Undervisningen tilrettelægges, så der veksles mellem forskellige undervisningsformer. d) Undervisningen tilrettelægges, så elevernes interesser og behov tilgodeses, så eleverne får mulighed for at opleve faget som spændende, relevant og vedkommende. e) Undervisningen tilrettelægges, så der både er faglig progression i de enkelte forløb og temaer såvel som progression i udviklingen af fagsprog og terminologi, så eleven gradvis opøves i mere selvstændige arbejdsformer og kompleks tænkning. f) Undervisningen tilrettelægges, så der i videst muligt omfang perspektiveres til det omgivende samfund. 5\n6 Undervisningen centreres omkring tematiske forløb, der f.eks. tager udgangspunkt i kemiske problemstillinger, der viser eleverne kemis betydning for forståelse af deres hverdag og omverden, herunder kemiske problemstillinger af teknologisk og samfundsmæssig betydning. Der kan indgå såvel kernestof som supplerende stof i de enkelte tematiske forløb, men de tematiske forløb kan også suppleres med forløb, hvorigennem faglig viden indlæres systematisk. Temaerne vælges med fokus på fordybelse og på en måde, så de belyser kemis egenart. Temaerne kan udfoldes såvel i særfaglig undervisning som i samarbejde med andre fag. Det teoretiske og eksperimentelle arbejde skal støtte hinanden og integreres, således at eleverne opøves i at kombinere iagttagelser og teori. Det skal tydeliggøres for eleverne, at dette er et vigtigt element i forbindelse med naturvidenskabeligt arbejde. Undervisningen tilrettelægges, så der i videst muligt omfang perspektiveres til det omgivende samfund, så elevernes interesser og behov tilgodeses, og eleverne får mulighed for at opleve faget som spændende, relevant og vedkommende. Hvor det er muligt, bruges eksempler og opgaver, der stammer fra elevernes hverdag i Grønland. Det er vigtigt at hele undervisningsforløbet er planlagt fra skoleårets start pga. planlægning af evt. tværfagligt forløb, reservationer af laboratorium og bestilling af materialer. Undervisningsplanen bør udleveres til eleverne og indføres i lectio således at eleverne føler sig trygge ved at undervisningen følger en gennemtænkt og fastlagt struktur. Undervisningen skal tage udgangspunkt i et fagligt niveau svarende til elevernes niveau fra Sciencefaget. Undervisningen tilrettelægges således, at eleverne opnår en bred forståelse af kemi og kemiens betydning i hverdag og omverden. Der inddrages i stor udstrækning problemstillinger fra hverdag, teknologi og samfund. Undervisningen organiseres i temaer, så der er balance mellem basal kemisk viden og anvendelse af denne i forskellige sammenhænge. I begyndelsen af forløbet tages et konkret udgangspunkt, som kan være en konkret undersøgelse i laboratoriet eller et fænomen fra elevernes dagligdag. Der skal skabes et samspil mellem fagets konkrete og abstrakte elementer, så eleverne får indsigt og forståelse på begge niveauer. Gennem undervisningsforløbet skal der foregå progression fra forsøg til eksperiment, fra det konkrete til det abstrakte og fra enkelte til flere frihedsgrader for eleverne. Undervisningen tilrettelægges således, at eleverne bringes i en aktiv læringsrolle Arbejdsformer Der kan veksles mellem lærerstyret tavleundervisning, opgaveløsning, eksperimentelt arbejde og projektarbejde. Eksperimentelt arbejde kan både være forsøg i laboratoriet eller mikroskalaforsøg i klassen. Der skal vælges varierede arbejdsformer, som bringer eleverne i en aktiv læringsrolle, og som gradvist øger kravene til elevernes selvstændighed. Undervisningen skal organiseres således at der veksles mellem klasseundervisning, individuelt, par- og gruppearbejde. 6\n7 Mikroskalaforsøg er et godt supplement til laboratoriearbejde. Fordelene ved mikroskalaforsøg er at man på en dobbeltlektion kan nå teori, forsøg, databehandling/ opgaver, journalskrivning og opsamling. Mikroskalaforsøg er tit sikkerhedsmæssigt forsvarlige at lave i klasselokalet pga. et kemikalieforbrug på få dråber og kan typisk gennemføres på ca. 10 min. Eksempler på egnede mikroskalaforsøg er: fældningsreaktioner, alkoholers blandbarhed, oxidation af alkoholer, estersyntese. Arbejdsformerne skal varieres i forhold til stoffet, således at kemiske fænomener belyses i mikroskopisk, makroskopisk og symbolsk niveau. Arbejdsformer skal yderligere varieres, således at der tages hensyn til forskellige elevtypers læringsstile. Der skal være progression i såvel arbejdsformer som i faglige krav. Elevernes selvstændige eksperimentelle arbejde i laboratoriet udgør mindst 20 pct. af fagets undervisning. Arbejdsformerne skal varieres i forhold til stoffet således at kemiske fænomener belyses i mikroskopisk (fx bygge molekylmodeller), makroskopisk (fx demonstrationsforsøg og eksperimentelt arbejde) og symbolsk niveau (fx opgaveløsning med anvendelse af det kemiske symbolsprog). Arbejdsformer skal yderligere varieres således at der tages hensyn til forskellige elevtypers læringsstile (fx forskellige erkendelsesformer eller perceptionstyper). Der skal være progression i såvel arbejdsformer som i faglige krav. Elevernes selvstændige eksperimentelle arbejde i laboratoriet udgør mindst 1/5 af fagets uddannelsestid. Gruppearbejde kan tilrettelægges således at hver gruppe arbejder med forskellige opgaver som roterer. Det har den fordel at grupperne arbejder bedre sammen, da de ikke umiddelbart kan lytte til de andre grupper, da de arbejder med en anden opgave. Der kan anvendes rollefordeling i grupperne fx tidtager, faglig leder, social leder, observatør. Gruppearbejde kan fx være matrixgruppearbejde omkring udarbejdelsen af en rapport, hvor klassen deles op i 4 grupper der hver skal arbejde med en del af rapporten. 1. time arbejder de i grupper om deres del af rapporten og2. time går 3 fra hver gruppe hen til de 3 andre grupper og forklarer på skift (10 min. hver) hvordan de har lavet deres del af rapporten. Rollelæsning i grupper kan være udbytterigt, når eleverne skal forstå en vanskelig tekst. Virksomhedsbesøg og besøg af gæstelærere kan indgå som et element i bestræbelserne på at perspektivere undervisningen og gøre den nærværende for eleverne. Undervisningen skal sikre, at eleverne opøver mundtlig udtryksfærdighed samt udvikler evne til at diskutere og formidle kemiske emner. Virksomhedsbesøg kan fx være besøg hos rejefabrikken (ph justering), vandværket (vandrensning, fældningsreaktioner, ledningsevne, ph), forbrændingsanlæg (forbrændingsreaktioner), sygehus (laboranter), elkraftværket (forbrændingsreaktioner, olie). 7\n8 Elevernes kemiske fagsprog udbygges ved at variere mellem forskellige mundtlige genrer i undervisningen. Undervisningen skal tilrettelægges, så den både tilgodeser elever, der har undervisningssproget som førstesprog og som andetsprog. Med verbal undervisningsdifferentiering menes, at man stiller lettere spørgsmål til svage elever efter harpunmetoden for på den måde at sikre sig at også sprogligt svagere elever føler sig hørt og set som fuldgyldigt medlem af klassen. Den skriftlige dimension i kemi er væsentlig for opnåelse af læringsmålene og skal: a) indøve naturvidenskabelig arbejdsmetode, Man kan opstiller en teori og derefter prøve at falsificere den (Karl Popper & Thomas Kuhn). Vha. målinger, analyser og beregninger at kan man prøve at belyse sammenhæng teori og konkret virkelighed (mikroskopisk og makroskopisk niveau). b) opøve elevernes evne til at redegøre for og diskutere eksperimentelle data Fx er det fundne fedtindhold i chips mere eller mindre end forventet? Evt.: Hvilke fejlkilder kan forekomme? c) opøve elevernes evne til at formidle kemifaglig information præcist og Eleverne skal lære at behandle deres data på en struktureret form fx beregninger, opskrive reaktionsligninger, sætte måledata i tabelform, skrive rapport. d) give eleverne mulighed for at fordybe sig i udvalgte kemifaglige problemstillinger. Fx rensning af vand, ozonlaget (fotokemiske reaktioner), global opvarmning, konservering, spektroskopi. Eksemplariske besvarelser. Da mange elever har svært ved at forestille sig, hvad der kræves og hvad bedømmelseskriterierne er for opgaveløsning, journaler og rapporter, kan der udleveres eksemplariske besvarelser. Gennem studie og diskussion af disse kan eleverne nemmere få et klart billede af, hvad der kræves for at opfylde genren og eksempler på hvad der er en god og en dårlig præstation. Det kan fx gøres ved at man laver et demonstrationsforsøg, udleverer en eksemplarisk rapport og gennemgår rapporten på tavlen sammen med eleverne.. 8\n9 Det skriftlige arbejde i kemi omfatter: a) journaler over eksperimentelt arbejde samt rapporter udarbejdet på grundlag af journalerne, Det kan også være frugtbart at lade eleverne selv skrive vejledningen. Journaler kan fx udarbejdes over mikroskalaforsøg som typisk ikke er så tidskrævende. b) opgaver af forskellig art til styrkelse af læreprocessen, Herunder afleveringsopgaver. Det er vigtigt at opgaverne formuleres kort og præcist således at det ikke er den sproglige barriere der sætter begrænsninger. Opgavernes sværhedsgrad skal stige igennem undervisningsforløbet (progression) således at alle elever har mulighed for at være med fra starten og der samtidig nås et passende niveau ved forløbets slutning. c) løsning af kemifaglige problemer, herunder træning i anvendelse af begreber, metoder og modeller og d) produkter som resultat af projektarbejde. I undervisningen anvendes et udvalg af moderne it-værktøjer, hvor det er relevant. Disse kan anvendes til animationer og visualisering ved beskrivelse af molekylers rumlige struktur, til tegning og navngivning af organiske molekyler, til webbaseret undervisning og til informationsøgning om kemikalier og sikkerhed. Animationer og visualisering til beskrivelse af molekylers rumlige struktur kan Chemsketch (program) bruges. Laborica (program) og Kiros.dk (hjemmeside) kan bruges til kemikalier og sikkerhed. Logger pro(program) kan bruges til databehandling. Organavn (program) til organisk navngivning. 4.3 Fagsprog Undervisningen skal tilrettelægges, således at der arbejdes systematisk med udvikling af elevernes fagsprog og forståelse og anvendelse af fagets terminologi. Der arbejdes med begrebskort, kryds og tværs, og der konstrueres og udleveres oversigter over anvendt terminologi med jævne mellemrum, efterhånden som stoffet behandles. Undervisningen skal tilrettelægges, så eleverne gradvis opnår en sikkerhed i forståelse og brug af før-faglige begreber. Underviseren skal gøre sig klart, hvilke før-faglige begreber, der er på spil, 9\n10 når nyt stof gennemgås, og sikre sig elevernes forståelse. Man kan som underviser lægge større vægt på at forklare de før-faglige begreber som fx afveje, hælde, omrøre, afmåle, pipettere, titrere, mv. Til at hjælpe eleverne med navne på laboratorieudstyr og begreber kan man bruge en vejledning med ord og billeder af laboratorieudstyr (se bilag 2). mn kan arbejde med begrebskort, kryds og tværs, og at konstruere og udlevere oversigter over anvendt terminologi med jævne mellemrum efterhånden som stoffet behandles Samspil med andre fag Undervisningen kan tilrettelægges, så der i perioder arbejdes tværfagligt og drages paralleller til andre fags vidensområder. Fx. dansk og grønlandsk i forbindelse med kost og sundhed som et emne i organisk kemi. Fx samarbejde med matematik i forbindelse med mængdeberegninger. Det er i den forbindelse vigtigt at hele undervisningsforløbet er planlagt fra skoleårets start. 5. Evaluering 5.1 Løbende evaluering Fagets læringsmål og faglige indhold er grundlaget for den løbende evaluering. Den individuelle evaluering tager udgangspunkt i elevens indsats og faglige niveau i den daglige undervisning og i det skriftlige arbejde. Evalueringen giver baggrund for, at hver elev kender sit standpunkt, og for en vurdering af, om der er behov for ændringer af elevens arbejdsindsats og arbejdsmetode, herunder samarbejde med andre elever. Skriftligt arbejde (rapporter, afleveringsopgaver) evalueres efter karakterskalaen. Skriftlig prøve fx forud for standpunktskarakter. Personlige evalueringssamtaler fx i forbindelse med en standpunktskarakter er en god måde at rådgive og motivere eleverne. Den kollektive evaluering tager udgangspunkt i den daglige undervisning. Her vurderer lærer og elever i fællesskab, om der er behov for justeringer og ændringer af arbejdsformer mm., således at fagets læringsmål opfyldes. Ændringer i undervisningsplanen må foretages efter behov i forhold til hvor hurtigt klassen lærer. 5.2 Prøveformer Skolen vælger for hver klasse en af følgende prøveformer: 10\n11 Prøveform a Mundtlig prøve på grundlag af opgaver, som dækker både teoretisk stof og eksperimentelt arbejde inden for samme område. Opgaven skal indeholde bilag. Opgaverne uden bilag skal være kendt af eksaminanderne inden prøven, dog først efter eksamensperiodens begyndelse. Eksamensspørgsmålene skal offentliggøres min. 1 uge før eksamen. Der gives ca. 30 minutters forberedelsestid, og eksaminationstiden er ca. 30 minutter pr. eksaminand. I forberedelsestiden har eksaminanden, i den udstrækning det er praktisk muligt, adgang til relevant apparatur og relevante kemikalier. Under eksaminationen skal relevant apparatur og relevante kemikalier være til rådighed. Eksperimentelt udstyr og bilag skal inddrages i eksaminationen. I særlige tilfælde kan apparatur og kemikalier udelades ved eksaminationen. Eksperimentelt udstyr inddrages i det omfang det er relevant, hvor spørgsmålene tager udgangspunkt i en rapport eller journal. Flere spørgsmål kan godt tage udgangspunkt i den samme rapport eller journal, hvor man så varierer med tillægsspørgsmål. Prøveform b Eksperimentel mundtlig prøve på grundlag af opgaver, som omfatter et kendt eksperiment og en teoretisk delopgave inden for samme område. Opgaverne som helhed skal være kendt af eksaminanderne inden prøven, dog først efter eksamensperiodens begyndelse. Eksaminationstiden er ca. 120 minutter for tre eksaminander. De første ca. 15 minutter er elevens forberedelsestid uden adgang til laboratoriet. Prøven er eksperimentel, hvor op til tre eksaminander ad gangen arbejder individuelt med eksperimentet inden for ca. 105 minutter. Eksaminator og censor samtaler med eksaminanderne om opgavens eksperimentelle og teoretiske aspekter Bedømmelseskriterier Bedømmelsen er en vurdering af, i hvilket omfang eksaminandens præstation lever op til læringsmålene. 11\n12 I bedømmelsen lægges der vægt på, at eksaminanden: a) udtrykker sig klart, præcist og forståeligt under anvendelse af fagets terminologi og b) demonstrerer fagligt overblik, herunder kan kombinere stofområder, og inddrager relevante kemiske emner i den faglige samtale. Der gives en karakter på baggrund af en helhedsvurdering Karakter Beskrivelse Kemi B A Den fremragende præstation C Den gode præstation E Den tilstrækkelige præstation Karakteren A gives for den fremragende præstation, der demonstrerer udtømmende opfyldelse af fagets mål, med ingen eller kun få uvæsentlige mangler Karakteren C gives for den gode præstation, der demon-strerer opfyldelse af fagets mål, med en del mangler Karakteren E gives for den tilstrækkelige præstation, der demonstrerer den minimalt acceptable grad af opfyldelse af fagets mål I den eksperimentelle del skal eksaminanden udvise overblik og sikkerhed i omgang med apparatur og kemikalier. Eksaminanden skal vise at han/hun har forstået forsøget. I den teoretiske del skal eksaminanden kunne formulere sig korrekt med de kemiske fagtermer og anvende den kemiske nomenklatur. Eksaminanden kan perspektivere sin kemiske viden og inddrage samfundsmæssige aspekter, hvor det er relevant. Rimeligt overblik og sikkerhed i omgang med apparatur og kemikalier. Eksaminanden skal vise at han/hun har forstået forsøget. I den teoretiske del skal eksaminanden kunne bruge de kemiske fagtermer og anvende den kemiske nomenklatur. Eksaminanden løser opgaven med en del mangler, men dog med opfyldelse af fagets mål. Eksaminanden kan perspektivere sin kemiske viden og inddrage samfundsmæssige aspekter med en del mangler. Forsøget gennemføres, men ikke overbevisende. Anvendelse af fagudtryk er noget usikker. Eksaminanden løser opgaven meget mangelfuldt med den minimalt acceptable grad af opfyldelse af fagets mål. Eksaminanden perspektiverer i meget begrænset omfang. 12


Glem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og MørklægningslovenRasmus Helveg Petersen (R) fortjener ikke din stemme ved næste Folketingsvalg, for Rasmus Helveg Petersen valgte at stemme for Mørklægningsloven i 2013Glem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og Mørklægningslovenhttp://voluntarist.dk/demokratur/det-radikale-venstre/rasmus-helveg-petersen/[tit[da-dkGlem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og MørklægningslovenRasmus Helveg Petersen (R) fortjener ikke din stemme ved næste Folketingsvalg, for Rasmus Helveg Petersen valgte at stemme for Mørklægningsloven i 2013Glem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og Mørklægningslovenhttp://voluntarist.dk/demokratur/det-radikale-venstre/rasmus-helveg-petersen/[tithttp://voluntarist.dk/demokratur/moerklaegger/Rasmus-helveg-petersen-r.jpgGlem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og MørklægningslovenRasmus Helveg Petersen (R) fortjener ikke din stemme ved næste Folketingsvalg, for Rasmus Helveg Petersen valgte at stemme for Mørklægningsloven i 2013Glem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og Mørklægningslovenhttp://voluntarist.dk/demokratur/det-radikale-venstre/rasmus-helveg-petersen/[tit[fbtitRasmus Helveg Petersen tilhører gruppen af politikere fra V, K, S, SF og R som enten stemte for Mørklægningsloven eller glemte at møde op og stemme imod. INGEN af dem fortjener genvalg til FolketingetGlem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og MørklægningslovenRasmus Helveg Petersen (R) fortjener ikke din stemme ved næste Folketingsvalg, for Rasmus Helveg Petersen valgte at stemme for Mørklægningsloven i 2013Glem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og Mørklægningslovenhttp://voluntarist.dk/demokratur/det-radikale-venstre/rasmus-helveg-petersen/[titGlem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og MørklægningslovenGlem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og MørklægningslovenRasmus Helveg Petersen (R) fortjener ikke din stemme ved næste Folketingsvalg, for Rasmus Helveg Petersen valgte at stemme for Mørklægningsloven i 2013Glem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og Mørklægningslovenhttp://voluntarist.dk/demokratur/det-radikale-venstre/rasmus-helveg-petersen/Glem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og MørklægningslovenRasmus Helveg Petersen (R) fortjener ikke din stemme ved næste Folketingsvalg, for Rasmus Helveg Petersen valgte at stemme for Mørklægningsloven i 2013Glem aldrig Rasmus Helveg Petersen (R) og Mørklægningsloven\nGlem aldrig at Rasmus Helveg Petersen (R)\nKontakt Rasmus Helveg Petersen (R) der går ind for lukkethed og demokratur her:\nBrev: Rasmus Helveg Petersen, Grøndalsvænge Alle 56, 2400 København NV\nHvis du kan stemme på Folketingskandiater i Sjællands Storkreds, så gør demokratiet en stor tjeneste og kontakt Rasmus Helveg Petersen (R) og oplys vedkommende om at du ikke vil stemme på ham/hende ved næste Folketingsvalg samt hvorfor, nemlig at en stemme for, eller at undlade at stemme imod Mørklægningsloven er at bevæge Danmark fra et Demokrati til Demokratur. Det er helt uhørt at det kan forekomme i Danmark i 2013!\nGør mørklæggeren Rasmus Helveg Petersen (R) synlig i Google\nHvis du bruger sociale medier eller hvis du selv har et website eller en blog, så kan du selv hjælpe med til med at booste placeringen for denne side, såfremt nogen søger på "Rasmus Helveg Petersen" (R) i Google fra nu og helt frem til næste folketingsvalg.\nHvorfor lave denne side om Rasmus Helveg Petersen\nDagen før Grundlovdag 2013, stemte Rasmus Helveg Petersen fra Det Radikale Venstre for Loven om mørklægning eller også glemte den pågældende politiker at møde op i Folketinget og stemme imod. Politikerne der i dette Folketing er valgt ind for R, V, K, S eller SF men som "glemte" at møde op og stemme imod - samtykker ved at tie.\nHer gik man ellers og troede at det repræsentative demokrati medførte, at borgerne i Danmark stemte på politikere, der skulle arbejde for disse borgere - repræsentere disse borgere, deraf navnet repræsentativt demokrati. Herunder værne om alle borgernes grundlovssikrede frihedsrettigheder. Men det har nu spillet fallit, det repræsentative demokrati er nu udskiftet med politiker-demokratur. Der er nogle ulemper ved demokrati, og det kan blive til flertalstyranni, det sker når et flertal har stemt på politikere der vælger at gennemføre lovgivning som bruges til at tryne et mindretal, og det kan vise sig både økonomisk eller frihedsrettet. Noget af det værste er dog politikere der praktiserer politiker-demokratur. Det drejer sig for de folkevalgte om at have magt ved at blive genvalgt og så ellers detailregulere vores politisk ukorrekte liv og at sørge for, at det er folket der tjener politikerne, og ikke omvendt.\nSå vi har ikke længere politikere i det siddende Folketing (hov jeg mener naturligvis det nuværende Politikerting) fra R, V, K, S og SF som er på Tinge netop som repræsentant for de vælgere, der har stemt på dem, de er der i stedet 100% for egen vindings skyld - men det kan vel ikke undre nogen. At kunne skjule korruption og magtmisbrug må være det næste naturlige skridt. Så vores politikere behøver åbenbart ikke at være ansvarlige og ydmyge overfor det hverv de er valgt til at forvalte, de skal i stedet primært tage hensyn til sig selv og mele deres egen kage. Pressen og borgerne skal helst ikke have mulighed for at kunne kontrollere og holde øje med hvad embedsmænd, politikere og ministre foretager sig. Og det skal man holde op imod, er hvis man derimod som borger ikke lever op til politikernes love og regler, hvis ikke man makker ret, så risikerer man bøde eller måske frihedsberøvelse.\nHver gang politikerne har lejlighed til det, så fjerner de dine og mine grundlovssikrede frihedsrettigheder, gerne så lidt ad gangen at der ikke er nok vælgere der protesterer højlydt over det og sikkert har glemt mørklægningen frem til næste valg til Folketinget.\nOg som nævnt i indledningen, så har politikerne i det nuværende Politikerting, herunder Rasmus Helveg Petersen, dagen før Grundlovsdag 2013 stemt for mørklægningen, hvilket indebærer begrænsning af pressens og borgernes aktindsigt i deres magtanvendelse.\nDerfor har jeg lavet denne side om mørklæggeren Rasmus Helveg Petersen fra Det Radikale Venstre, sørget for den bliver godt indekseret i alle de store søgemaskiner, herunder Google, og forhåbenligt kan det være med til at ingen vælgere til næste Folketingsvalg glemmer navnene på nogen af mørklægningspolitikerne - og Rasmus Helveg Petersen er altså en af dem, der ikke fortjener at blive genvalgt.


Overnatning - B&B | Hesede Hovedgård\nVi tilbyder også bed & breakfast på den smukke gamle hovedgård.\nI 2020 holder vi åbent for bed & breakfast i hele juni, juli og august og derudover i mange weekender og helligdage i foråret og efteråret. Man er altid velkommen til at tage kontakt og høre om mulighederne.\nOm husets 8 værelser – Upstairs & downstairs\nVi har 8 værelser\nDer er 4 værelser i underetagen, som vi kalder downstairs, for her boede og arbejdede hovedgårdens personale i gamle dage. Vi har beholdt rummenes oprindelige navne, så værelserne hedder Salt & øl, Stryge, Rulle og Forvalterens spisestue.\nTo af værelserne – Stryge og Rulle – har dobbeltseng (140 cm), og er derfor idéel til gæster, der kan lide meget plads til én person, eller to personer, der gerne vil sove tæt. Mellem Stryge og Rulle kan en mellemdør låses op, så disse værelser er også fine til gode venner eller måske forældre/børn.\nDe to øvrige værelser downstairs – Salt & øl og Forvalterens spisestue – er dobbeltværelser med to enkeltsenge på hvert værelse.\nPå førstesalen har vi yderligere 4 værelser, som vi kalder upstairs, fordi det er husets originale “gjæsteværelser”. Det man man se af de gamle plantegninger. I tråd med dén forskel, er det lidt dyrere at vælge et værelse upstairs. Disse værelser har derudover et fællesområde på etagen.\nEt par billeder fra fællesområdet på første sal: Stue og køkkenalrum. Kan bruges efter aftale og mod gebyr for rengøring.\nAlle værelser er nyrenoverede i 2019, og badeværelset på førstesalen et helt nyt. Alle værelser har nye senge og dyner, nænsomt udvalgte pre-loved møbler og samtidskunst på væggene. Hvert værelse er indrettet helt unikt.\nDet ene værelse downstairs har en sovesofa, der kan redes op til en 3. gæst for 200 kr. pr. nat. Bed om værelset “Salt & øl”.\nKontakt os direkte, så reserverer vi til dig/jer. Alternativt kan du finde os på booking.com.\nVi – og verdens ressourcer – bliver glade, hvis du booker mindst to nætter. Men du er selvfølgelig også meget velkommen for en enkelt nat.\nDu behøver ikke nøjes med en god seng at sove i. Du kan selvfølgelig også få en god morgenmad. Vi står selv for morgenmaden, og i 2020 tilbyder vi to varianter:\nBreakfast TO GO: 60 kr. pr. person.\nVi dækker op i vores private spisestue og skruer op for hyggen. Vores morgenmad varierer lidt efter sæson og værtindens humør. Der er dog altid den gode kaffe fra vores nabo, kafferisteriet @kaffelaug, blødkogte æg og værtindens nybagte boller med godt smør, hjemmelavet marmelade og en lækker spegepølse. Og så er der måske lidt melon. Måske græsk yoghurt med hjemmelavet granola. Eller friske jordbær. Eller …\nBreakfast in the dining room: 95 kr. pr. person.\nDer er ikke er såååe mange spisesteder i området. Til en god frokost kan vi anbefale Villa Gallina. Til en god middag anbefaler vi Rønnede Kro. Begge steder skal der bookes bord. Og ellers skal man til Haslev eller længere væk. Vil man virkelig forkæle sig selv, finder I Frederiksminde i Præstø (med en michelinstjerne) og b-spis i Næstved.\nVores forslag til mad & drikkeDownload\nHer på Hesede Hovedgård kan vi altid tilbyde en lækker tapas-anretning – måske til den dag, hvor I ikke gider ud at køre for at få mad, eller bare vil nyde det på terrassen. Vi har også diverse snacks (som regel chips, oliven og noget sødt), sodavand, te og kaffe. I kan også besøge vores hyggelige vinkælder, hvor vi har et godt udvalg af økologiske vine fra små producenter.\nOm sommeren tilbyder vi ind imellem ‘spis med os’, hvor vi smækker noget godt på grillen og spiser sammen – helt uformelt og som regel superhyggeligt! Vi gør det de dage, hvor kokken (= Claus) har tid, og vi kan få friske gode råvarer. Er det noget for jer, så spørg, når I kommer.\nBemærk: Hver etage deles om toilet og badeværelse. Downstairs er toilet og bad i ét. Upstairs er der badeværelse med toilet, og derudover et separat toilet.\nBemærk også: Huset har mange trapper og er derfor ikke egnet til kørestole. Vi har kun voksenmøbler, og huset er derfor bedst til voksne og større børn. Ingen rygning, ingen husdyr.\nVi har lavet nogle oversigter over, hvad man kan se, opleve og smage i området. Oversigterne er vores personlige bud, som man på ingen måder behøver at begrænse sig af. Vores bud er:\nHjerteligt velkommen hos os!


36. udgave – 6. september 2010\nHvor langt falder renten?\nDen globale økonomi har siden sommeren 2009 været på vej ind i et vækstforløb. Normalt bliver kriser, som den vi var vidne til i slutningen af 2008, efterfulgt af relativt stærke vækstforløb. Årsagen til dette er, at kriser som regel indebærer store fald i lagrene og opbremsning i alle typer af investeringer. Når økonomien igen normaliseres, vil en tilbagevenden til det gamle niveau typisk indebære en relativt stærk vækst i de første to år efter krisen. Dette ser ikke ud til at være tilfældet denne gang. Finanskrisen er blevet efterfulgt af en ganske stærk opgang i USA og emerging markets i slutningen af 2009 og begyndelsen af 2010, men denne effekt er nu hørt op, og vi er på vej mod et lavvækstforløb i USA og, i særdeleshed, i Europa.\nÅrsagen er, at man såvel i Europa som i USA har ophobet betydelig gæld. Dels i banksystemet og dels hos forbrugerne, og på det seneste i statskasserne. I nogle lande, særligt Grækenland, står det så grelt til, at man kan frygte en statsbankerot om et par år. Vi skal vænne os til en lavvækstperiode i Europa og en periode med behersket vækst i USA.\nSamtidig vil vi formentlig opleve, at den strukturelle ændring, hvorefter de såkaldte emerging markets vokser 2-3 gange så hurtigt som landene i Europa og USA, vil fortsætte. Emerging markets har en stor konkurrencekraft, relativt billige valutaer, stor opsparing, stor uddannelsesindsats og i øvrigt alle de faktorer ”på plads”, som normalt giver høj vækst. Måske er de gamle velfærdssamfund ved at blive overhalet af arbejdsivrige og uddannelsesfokuserede nye lande.\nVi har det sidste år konstateret, at den globale inflation har fortsat sit fald, på trods af at væksten er kommet tilbage. Dette er lidt usædvanligt men egentligt ikke overraskende, når man tænker på, at der i årene 2006-2008 blev investeret så kraftigt i industrien, at vi stadig har overkapacitet i næsten alle sektorer. Der er rigelig kapital, rigelig arbejdskraft og rigelig kapacitet i næsten alle producerende erhverv, og derfor oplever vi en stadig faldende inflation. Af figuren fremgår, at den globale inflation faktisk er nul er i september 2010, når man ser bort fra energi og skat.\nDen faldende inflation understøttes endvidere af faldende pengemængde i USA og Europa. Umiddelbart efter finanskrisen lod centralbankerne likviditeten strømme ud i bankverdenen for at undgå et sammenbrud, men efter den første krisebehandling er man nu tilbage i et normalt forløb. Med den relativt begrænsede økonomiske vækst og store lånetilbageholdenhed i erhvervslivet har det betydet, at pengemængden også vokser ganske beskedent. I figuren er vist pengemængden målt ved M2, som den har udviklet sig i USA.\nHvad betyder det for renten?\nDe ovennævnte forhold har selvfølgelig haft den effekt, at renteniveauerne er faldet yderligere de sidste 3 måneder. Det skyldes dels, at mange frygter lav økonomisk vækst i mange år, og at enkelte strateger endda frygter et såkaldt ”dobbelt dip” og en egentlig ny recession. En lavere vækst vil formentlig betyde, at inflationen presses yderligere ned. Samtidig har det også haft stor betydning, at alle større pensionskasser og livsforsikringsselskaber i Europa og USA typisk har solgt pensionsordninger med et såkaldt garanteret afkast. For at være sikker på at kunne levere et garanteret afkast, vil man være nødt til at købe obligationer med lang løbetid og afkastsikkerhed. Derfor har der været en slags ”jagt” på lange statsobligationer i lande med høj kreditværdighed. Specielt dette har ført til, at de tyske statsrenter er faldet til, hvad mange kalder, uhørt lave niveauer. Se de to figurer.\nHer skal man være opmærksom på, at det vi oplever nu, har Japan været igennem de seneste 10-15 år. I Japan er inflationen negativ, væksten er lav, og pengemængdeudviklingen er særdeles beskeden. Japan har masser af kapacitet og masser af kapital. På den måde kan man se den japanske renteudvikling som et benchmark eller målepunkt for, hvad vi i Europa kunne kalde worst case.\nI figur 3 og 5 er vist det japanske renteniveau, som jeg vil kalde en slags ”rentegulv”. Det skal forstås på den måde, at de europæiske renter, inkl. de tyske og danske, formentlig ikke kan komme under det niveau, som vi har set i Japan. Vi er dog ikke nået helt ned på rentebunden endnu, se figur 3. På lidt længere sigt, dvs. 5-10 år, vil renten formentlig stige fra de nuværende niveauer, men på kort sigt kan man bestemt ikke afvise, at renten kan nå næsten ned til det japanske niveau. Personligt tror jeg ikke, vi når dertil i Europa, men man skal være opmærksom på, at det er en risiko, der er til stede. Enkelte økonomer taler om, at vi har en obligationsboble, og at renteniveauet er blevet spekuleret ned til uholdbare niveauer. Den teori tror jeg ikke holder vand, fordi vores renteniveau er skabt af fundamentale forhold, som uvægerligt trækker renten ned. Lav vækst, lav pengemængdeudvikling og lav inflation vil have lave renter som naturlig konsekvens.\nSom langsigtet investor er der selvfølgelig grund til at overveje, hvad der i denne situation er mest optimalt. Eftersom aktiemarkederne handler baseret på afkastniveauer omkring 7-8 procent (price earning på 12-15), betyder det, at den langsigtede investor skal have mange globale valueaktier i sin portefølje. Hvis man ikke interesserer sig for, hvad der sker de næste 5 år, kan man roligt købe aktier, fordi de på lang sigt repræsenterer mere værdi end statsobligationer, som for tiden kun giver afkast i niveauet 2-3 procent. Er man imidlertid meget afhængig af den kortsigtede formueudvikling, eller har man ikke lyst til at se formueværdierne bevæge sig for meget, skal man nok holde sig til statsobligationer i store økonomisk stabile lande eller kreditobligationer i solide globale virksomheder.\nTysk økonomi boomer\nGlobal økonomi er igen blevet præget af bekymring. En række analytikere er bekymrede for et såkaldt ”double dip”, hvilket består i en ny periode med negativ vækst, oven på den vi allerede oplevede i forlængelse af finanskrisen. Også i maj måned var der en del pessimister på finansmarkederne som følge af de mange sydeuropæiske gældsproblemer, der dukkede op, i takt med at Grækenland havde svært ved at refinansiere sin gæld.\nMan glemmer dog, at der også er enkelte gode nyheder. På Børserne i Asien er en række nye selskaber børsnoteret, herunder en af Kinas største banker, Agricultural bank, med stor succes og til ganske fornuftige priser. Den spanske stat har også i sommerens løb solgt nye statsobligationer og i den forbindelse konstateret, at der er mange købere, trods de dystre forudsigelser om Sydeuropas problemer. Det er min opfattelse, at hverken optimisterne eller pessimisterne har ret. Vi får sandsynligvis ikke recession foreløbig og heller ikke høj vækst, men derimod en lang periode med en lavvæksttilstand i Europa og USA. En af de mest kendte amerikanske investorer, Billy Gross, som forvalter en obligationsformue på mere end 1.000 mia. kr., kalder den nye økonomiske tilstand for ”new normal”. Vi skal vænne os til, at det bliver den normale tilstand, at vi har en relativt lav vækst. Dette hænger sammen med, at vi i USA og dele af Europa har oparbejdet en betydelig gæld, som skal tilbagebetales. I den periode, hvor det foregår, vil vi have lavere efterspørgsel end normalt og derfor en lavere vækst (2 procent) end normalt. Det er set før i verdenshistorien, og det er desværre den pris, man må betale, når man i en lang periode har gældsat sig. Problemerne er særligt udtalte i Sydeuropa, men også midteuropæiske lande har opbygget stor gæld.\nAndre steder i verden, særligt i Asien, går det noget bedre. I disse områder er ”new normal” ensbetydende med en vækstrate på 6 - 7 procent om året. Det betyder, at hele verden gennemsnitligt set får en vækstrate på omkring 3 procent i de næste 2 år. Det er faktisk nok til at sikre en fornuftig udvikling på aktiemarkederne. Der er ingen grund til at tro, at vi får noget aktiecrash.\nSkal man pege på et europæisk lyspunkt, er det Tyskland, som falder i øjnene. I de sidste 20 år, siden Berlinmuren faldt, og Tyskland blev genforenet, har man ført en konservativ økonomisk politik. Denne har bestået i høj opsparing, store investeringer og fokus på at fastholde lav inflation og stærk konkurrenceevne. Denne 20-årige indsats har på det seneste givet resultater. I dag er Tysklands eksport stadigvæk lige så stor som Kinas, til trods for at der i Tyskland bor godt 80 mio., medens der i Kina bor 1.200 mio. mennesker. Tyskland har et handelsbalanceoverskud, der er lige så stort som det kinesiske. Men endnu mere imponerende er det, at beskæftigelsesudviklingen i Tyskland de sidste 20 år er væsentlig bedre end den amerikanske. Tidligere har mange økonomer rost USA for at have det mest fleksible arbejdsmarked og en stærk evne til jobskabelse. Denne er nu overgået af Tyskland, hvilket fremgår af figuren. Arbejdsløsheden i Tyskland er kommet ned under den amerikanske. Væksten i Tyskland er høj, og alt tyder på, at Tysk økonomi de næste 5-10 år vil fortsætte en positiv udvikling. Det er rigtig godt for Danmark, da det er vores største handelspartner, og derfor har vi et vigtigt lyspunkt på den konto.


» Køb Fresubin 2 kcal Drink Aprikos/fersken 4 x 200 ml – 96 kr.\nFresubin 2 kcal Drink Aprikos/fersken 4 x 200 ml\nFresubin 2 kcal Drink er en fuldgyldig ernæringsdrik med et højt energi- og proteinindhold.\nFresubin 2 kcal Drink er glutenfri, uden fibre og med et lavt ind (Læs mere)\nNavn: Fresubin 2 kcal Drink Aprikos/fersken 4 x 200 ml\nEn række online webshops giver heldigvis en lang række forskellige fragtløsninger. En sikker vinder er p.t. at få leveret til et udleveringssted, hvor du kan afhente de nyindkøbte varer når der er tid til det. Fragtløsningen er jo ekstremt ukompliceret, samt desuden tilmed den prisbilligste slags levering ved køb af Fresubin 2 kcal Drink Aprikos/fersken 4 x 200 ml.\nDu kunne ydermere vælge at vælge udbringning hjem til dig eller til dit arbejdes adresse. Leveringsformen viser sig godt nok en tand mere omkostningsfuld, men ydermere rigtig let gængelig. Den mest prisbevidste leveringsversion er utvivlsomt selv at hente varerne, men den løsning betinges af at du er nærved online forhandlerens bopæl.\nLeveringstiden på Fritid og helbred > Ernæring > Fuld kost er ekstremt vigtig hvis vi mangler dine nye produkter nu og her, så i det øjemed er det i sandhed meningsfuldt at du tjekker den forventede leveringstid ved den aktuelle vare.\nEn del online butikker tilbyder dag-til-dag fragt på deres primære varer, eksempelvis Fresubin 2 kcal Drink Aprikos/fersken 4 x 200 ml, men vær obs på at det tager udgangspunkt i at ordren lægges før et fast tidspunkt, således at de har mulighed for at nå at få varerne ud af døren før lagermedarbejderne holder fyraften.\nEnkelte internet forretninger præsterer fragt uden omkostninger, men ofte under forudsætning af at du handler for et konkret beløb. Alternativt må du udse dig den mest prisbevidste fragttype, som i de fleste tilfælde – hvad end man befinder sig i Odense, Middelfart eller Hinnerup – vil være at få fragtfirmaet til at levere din pakke til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være ret så simpelt for internetbrugere at finde de bedste priser på flere shops på nettet, og følgelig har en lang række Fresubin online selskaber været nødt til at reducere udsalgspriserne på deres produkter – til børn, men ligeledes til voksne – eftertrykkeligt, og endda nogle gange garantere levering uden gebyr.\nDet kan alligevel være rentabelt at tjekke diverse online forretninger efter rabatkoder på Fresubin 2 kcal Drink Aprikos/fersken 4 x 200 ml inden du bestiller, sådan at man ikke er i tvivl om at antage den mest attraktive pris.\nDu bør alligevel være så påpasselig, at i tilfælde af at en shop på nettet tilbyder deres produkter for en pris der kan ses som hamrende favorabel, så bør det i nogle tilfælde være en varsel om en bedragerisk internet butik. Handler med kort er trods alt en del af en bestemmelse, hvilket garanterer dig som køber overfor uærlige online forretninger.\nGenerelt går vi ind for bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du vælge en afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, når du har til hensigt at klare betalingen senere.\nForinden folk bestiller på en Fresubin webshop kan man til hver en tid tage stilling til netbutikkens handelsvilkår, dog er det oftest ikke særlig morsomt.\nAlternativet kan derfor være at se hvorvidt online firmaet er støttet af e-mærket, da det typisk er et sympol på at internet webshoppen respekterer de danske retningslinjer, og at internet firmaet undertiden efterses af specialister som er indført i reglerne på området. Det er en rigtig god genvej til support, ifald du bliver udsat for problemer som følge af din ordre.\nEndvidere foreslåes det at du er opmærksom på de væsentligste vilkår der kan influere på handlen, som eksempelvis den byttepolitik butikken kører med. I den forbindelse er det tillige afgørende, at man stadig gemmer ens købsbekræftelse, således man altid vil kunne eftervise sin ordre af Fresubin 2 kcal Drink Aprikos/fersken 4 x 200 ml, hvad end man er på udkig efter produkter til en dame eller herre.\nTrustpilot yder forholdsvis stabile chancer for at vurdere en stor gruppe forhenværende køberes opfattelser og på grund af dette kan det være til hjælp, at du evaluerer webshoppens vurderinger af Fresubin 2 kcal Drink Aprikos/fersken 4 x 200 ml forud for at du placerer din ordre.\nFacebook medfører ligeledes fuldt ud solide genveje til at få indsigt i internet webshoppens troværdighed. Herinde møder vi endda netbutikker hvor du kan nedfælde en vurdering af ordreforløbet, hvilket tillige burde tages i brug til vurdering af hvor glade kunderne er.\nWebsitet er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har tætte samarbejder med massevis af e-shops derved at vi formidler forretningernes varer, og tager betaling hvis en bruger fra vores website udfører et køb.\nInformationer om tilbud og online butikker ajourføres tit, men det er ikke muligt for os at give garantier imod rettelser der muligvis er implementeret siden sidste opdatering af de anvendte informationer.


Outline gør sig klar til skærpede indeklimakrav\nFARSØ: Efter flere år med produktudvikling med fokus på energioptimering begynder Farsø virksomheden Outline Vinduer nu at gøre sin produktpalette klar til, hvad virksomheden forventer er et af byggeriets næste store fokusområder; nemlig indeklima.\nDerfor har vinduesproducenten netop fået tildelt Indeklimamærket, mens andre store tiltag og indsatser er på vej i virksomheden.\nI lang tid har Outline Vinduer udviklet og lanceret flere nye produkter, der mere end lever op til de skærpede energikrav i bygningsreglement 2020. Og efter at have nået adskillige mål på området blandt andet i form af et nyt trævindue og et 2-lags vindue med energimærke A begynder virksomheden nu at se endnu længere fremad mod de næste store fokusområder i byggebranchen, og her forventes indeklima at være højt på dagsordenen:\n- Det er vigtigt hele tiden at have fokus på forbedringspotentialer, så vi er konkurrencedygtige på markedet, og det kræver, at vi som minimum følger med udviklingen og allerhelst er på forkant. Derfor bliver vi også nødt til at tænke i langsigtede løsninger i forhold til de konstant stigende krav, der hele tiden bliver stillet til byggebranchen, og det går vi nu for alvor i gang med på indeklimaområdet, fortæller Outline Vinduers direktør, Jens Sørensen.\nDet fremgår eksempelvis af boligministerens nylancerede frivillige bærdygtighedsklasse, at der i højere grad skal være et bredt perspektiv på bæredygtighed, hvor der blandt andet kommer et stigende fokus på indeklima. Derudover har Energifonden også lagt vægt på indeklima som et nyt, stort fokusområde de kommende år. Fonden har nemlig med hjælp fra byggebranchen udviklet et ”Roadmap for bygningers rolle i den grønne omstilling”, som skal bidrage med input og sigtelinjer til fremtidens byggeri, og her spiller indeklima sammen med bæredygtighed en fremtrædende rolle:\n- Vi har således en klar forventning om, at indeklima vil være noget, der vil få et endnu større fokus de næste par år – både i bygningsreglement 2025 og 2030 – og derfor gør vi nu det til et af vores næste store udviklingsområder. Og som det første spæde skridt på vejen er det netop resulteret i, at vi har fået Indeklimamærket på vores døre og vinduer, forklarer Jens Sørensen og fortsætter:\n- Det er dokumentation og garanti for, at vores produkter bidrager til sundere indeklima og har minimal afgasning, ligesom de ikke afgiver kræftfremkaldende stoffer. Vi mærker generelt, at der er kommet mere opmærksomhed omkring certificeringer i byggeriet, og her ser vi Indeklimamærket som et vigtigt certifikat at have, da det hjælper kunderne til at træffe oplyste valg. De kender os i forvejen for dansk produktion, markedets hurtigste levering og bredeste sortiment. Nu har vi taget endnu et vigtigt skridt ved at dokumentere produkternes afgasning og prioritere indeklimaet. Det viser, at vi prioriterer vores kunders sundhed og trivsel.\nIndeklimamærket er blot én af flere indsatser, som vinduesproducenten har på vej, og direktør Jens Sørensen glæder sig over i løbet af de næste måneder at kunne løfte sløret for flere at virksomhedens udviklingsområder:\n- Indeklimamærket er blot én af mange områder, vi lige nu kigger på for dels i højere grad at kunne dokumentere, hvad vi allerede kan og dels også at blive endnu bedre på området. Vi har flere og større ting på vej, som vi snart kan løfte sløret for, lyder det afslutningsvis fra Jens Sørensen.\nOutline Vinduer ansætter 40-50 nye medarbejdere\nFARSØ: En stor efterspørgsel på danskproducerede vinduer kan mærkes hos vinduesproducenten Outline i Farsø.\nmandag, 6. marts 2017 01:00\nOutline speeder op til 4 dages levering\ntorsdag, 6. april 2017 02:00\nFARSØ: Farsø virksomheden Outline Vinduer kan nu levere vinduer og døre produceret på mål på kun 4 arbejdsdage.


Plus Size Strip Lingeri sæt i Rød - Hofteholdere\nKVINDER | Plus Size (XL-4XL) | Hofteholdere\nMister B. Badeshorts Ibiza\nSportlige og smarte gule shorts med afrundinger og tætsiddende snit. Der er smarte kontrast striber og netindsat. Perfekt til strandløven.\n85D / Large (22126333431) 449,00 Dkk\n85E / Large (22126333461) 449,00 Dkk\n85F / Large (22126333901) 449,00 Dkk\n90D / X-Large (22126333441) 449,00 Dkk\n90E / X-Large (22126333471) 449,00 Dkk\n90F / X-Large (22126333911) 449,00 Dkk\n95D / XX-Large (22126333451) 449,00 Dkk\n95E / XX-Large (22126333481) 449,00 Dkk\n95F / XX-Large (22126333921) 449,00 Dkk\nSmall - (89 Dkk) Medium - (89 Dkk) Large - (89 Dkk) X-Large - (89 Dkk)\nRaffineret plus size sæt til striptease med bh, trusser og hofteholder!\nSkal du overraske din kæreste eller mand med en lækker striptease, så er det her sættet du skal bruge. Han vil gøre store øjne, når han ser hvad det raffinerede sæt alt kan og hvor meget han får at se under den frække dans.\nLingeri-sættet består af en hylde BH med bøjle og polstring så du får den perfekte støtte. BH'en har smarte små "låger" af blondemateriale der kan tages af. Blonde-lågerne er sat fast på BH'en med små knapper, som nemt kan betjenes under frække "moves". Skulderstropperne er justerbare og den har hægtelukning bagpå.\nHofteholderen og trusserne er som sådan en del, dog kan trusserne tages af, ligesom "lågerne" på bh'en. Hofteholderen er lavet af gennemsigtig nylon med forstærkede kanter og har strenge der går gennem skridtet. Trusserne er knappet fast både for og bag, så de kan tages helt af. Strømpeholderne er justerbare og aftagelige, hvis du ikke ønsker at bruge sættet med strømper.\nLingeri-sættet er lavet af 90% polyamid og 10% elastan.\nPlus Size Blonde Lingeri sæt med Hofteholder


Pantene Event @ Delancefashion – Emilie Delance Blog\nJeg var spændt i torsdags! I samarbejde med Pantene og Delancefashion havde vi dækket op med rawfood og friske juice fra 42¤Raw, mens hårstylist Mia Ristorp gjorde klar til lidt hårstyling. Anledningen var at Pantene kommer med 3 nye serier til efteråret, se evt. mere om det på tirsdag, hvor du også kan vinde lidt lækkert til håret ;).\nEn masse søde piger var inviteret, Louise fra Lullumut, June fra Pixeleret, Cæcilie fra Something Salt, Anna fra Sweet Petroleum, Betina fra The Princess Wishlist, Malene fra Make Me up, Sidsel fra Mode&Myter, Caroline og Simone fra Simone Klinke. Vi hyggede mens vi spiste den skønne mad, mums jeg elsker raw food!\nUndervejs hørte vi lidt om Pantene, som i snart 70 år har lavet hårprodukter. De nye produkter har været 7 år undervejs! Glæder mig især til at prøve hårkuren til tykt hår. Mia stylede alle de smukke piger, som fik Hollywood hår, store krøller og jeg fik en boho fletning, som jeg lige må øve mig på at kreere. Det var så hyggeligt, tak til alle jer der kom :). Se flere billeder her.\n42raw juice42raw salat42raw tapasfashion bloggershår coach Mia Ristorpmodebloggerenew pantenepantene aqualightpantene eventpantene home partyraw food\nÅh! Sikke en masse lækkert hår, bare det var mig!! 😉\nTaak jaa pigerne fik noget lækkert hår 😀\nSer fantastisk ud – hvem der bare havde sådan en… hjemmestylist 😉\n19/08/2012 at 06:15\nTaak 😀 Jaa det kunne være nice med sådan en hver dag 😀\nDet ser bare ud til at have været så hyggeligt og lækkert 🙂 Og lækkert at sidde og få sat håret.\nBlev helt misundelig på alle jeres instagram billeder, da jeg sad og spiste aftensmag 😉\nIh du er sød :). Ohg mums det smagte godt 😀\nDet ser bare ud til at have været en rigtig hyggelig aften. Glæder mig til at høre mere om de nye produkter 🙂\n19/08/2012 at 09:31\nTak søde Nanna 😀\n20/08/2012 at 09:36\nÅhhhh….det ser hyggeligt ud!\nHvor blev min invitation af? 😉\nDet var så hygge 🙂 Uh jaa ville ønske jeg kunne invitere alle, forhåbentlig næste gang 😀\nDet var bare sådan en dejlig aften 🙂 <3 Havde slet ikke lyst til at gå hjem 😉 Jeg glæder mig til fest og sleepover, haha 😀 Super fine billeder og tak for link 🙂\n19/08/2012 at 14:48\nIh søde Louise, det var så skønt du kom 😀 hehe jaaa stemmer også for sleepover næste gang 🙂\nDet ser SÅ hyggeligt ud. Ked af jeg ikke kunne komme den dag 🙁\nDet var så hygge, ih næste gang håber jeg du kan komme 😀\nDet var sååå hyggeligt!!!! Du inviterer bare en anden god gang ik. 🙂\nSes vi forresten fredag?\n20/08/2012 at 08:41\nSå skønno du kom 😀 Jaa min forretningsrejse er blevet udsat, så yes kommer på fredag 😀


Home – Se Cutterhead Film Online Gratis Danske Undertekster – SubSircle\nKig på online fuld film i HD-billedkvalitet: https://fremov.xyz/dk/?film=183#subsircle071619\nDe første filmkameraer blev fastgjort direkte til hovedet på et stativ eller en anden understøtning, med kun den råeste form for nivelleringsudstyr, der blev leveret på samme måde som stativets stillestående Cutterhead stativhoveder. De tidligste filmkameraer blev således effektivt fastgjort under skuddet, og derfor var de første kamerabevægelser resultatet af montering af et kamera på et bevægende køretøj. Den første kendte af Cutterhead disse var et filmskudd fra en Lumière kameramand fra bagplatformen af et tog, der forlod Jerusalem i 1896, og i 1898 var der en række film skudt fra at flytte Cutterhead tog. Selvom de er optaget under den generelle overskrift af “panoramaer” i tidens salgskataloger, blev de film, der blev skudt lige frem fra foran en jernbanemotor, sædvanligvis kaldet “phantom rides”.\nI Cutterhead 1897 havde Robert W. Paul det første rigtige roterende kamerahoved lavet til at sætte på et stativ, således at han kunne følge de forbigående processioner af Queen Victoria’s Diamond Jubilee Cutterhead i et uafbrudt skud. Denne enhed havde kameraet monteret på\nen lodret akse, der kunne roteres af et snekkegear, der blev drevet ved at dreje et håndtag, og Paul satte Cutterhead det på almindelig salg det næste år. Skud taget ved hjælp af et sådant “panning” hoved blev også omtalt som “panoramaer” i filmkatalogerne i det første årti af biografen. Dette Cutterhead førte til sidst til oprettelsen af et panoramabillede også. Analog, DSR og PDTV kilder bruges ofte til 512 × 384 hvis fuldskærm, i øjeblikket til 640×480 hvis fuldskærm og 720×404 Cutterhead hvis widescreen. HDTV kilder genkodes til flere opløsninger som 720×404 (360p), 960 × 540 (540p), 1280 × 720 (720p) og 1920×1080 (1080p) i forskellige filstørrelser til online udgivelser. De kan Cutterhead være progressiv scanning fanget eller ej (480i digital transmission eller 1080i udsendes til HD-hætter).\nVODRip står for Video-On-Demand Rip. Dette kan gøres ved at optage eller fange en Cutterhead video / film fra en On-Demand-tjeneste, f.eks. Via kabel eller satellit-tv. De fleste tjenester vil oplyse, at rippe eller fange\nfilm er et brud på deres brugspolitik, men det bliver Cutterhead mere og mere populært, da det kræver lidt teknologi eller opsætning. Der er mange On-Demand online-tjenester, der ikke kræver, at man forbinder deres tv og computer. Det kan gøres ved Cutterhead at bruge software til at identificere video kildeadressen og downloade den som en videofil, som ofte er den metode, der har det bedste kvalitetsresultat. Men nogle mennesker har brugt skærmkameraer, Cutterhead der effektivt optager som et videokamera, hvad der er på en bestemt del af computerskærmen, men gør det internt, hvilket gør kvaliteten ikke af HD-kvalitet, men alligevel væsentligt bedre end Cutterhead en Cam eller Telesync version filmet fra en biograf, tv eller computerskærm.\nEn fil lossløst rippet fra en streaming-tjeneste, såsom Netflix, Amazon Cutterhead Video, Hulu, Crunchyroll, Discovery GO, BBC iPlayer osv. Eller downloadet via en online distribution hjemmeside som iTunes. Kvaliteten er ganske god, da de ikke genkodes. Videoen (H.264 eller H.265) og Cutterhead\nlyd (AC3 / AAC) strømme ekstraheres normalt fra iTunes eller Amazon Video og remuxed i en MKV container uden at ofre kvalitet.\nEn fordel med disse udgivelser er, at de som Cutterhead BD / DVDRips normalt ikke har nogen logoprogrammer på skærmen. HDRips er typisk transkodede versioner af HDTV- eller WEB-DL-kildefiler, men kan være en Cutterhead


Sammen med børn og unge sætter vi fokus på vores nuværende madsystem | NOAH\nSammen med børn og unge sætter vi fokus på vores nuværende madsystem\nI NOAH har gruppen, der kalder sig Grøn dannelse, siden vinteren 2018 arbejdet aktivt med det gældende madsystem og dets indflydelse på biodiversitet i hele verden.\n13. januar 2020 · Kl. 11:18 Nyhed\nI NOAHs gruppe Grøn dannelse er der fokus på at lade børn og unge blive hørt i klimadebatten.\nVores nuværende madsystem er bygget op omkring verdensmarkedet; et verdensmarked, der har gjort mad til en handelsvare frem for en rettighed. Dette betyder, at vores forbrug i Danmark påvirker liv på den anden side af jorden, da meget af den mad, vi finder i supermarkeder i dag, er blevet produceret ved brug af ressourcer fra et helt andet sted i verden. Som vores madsystem ser ud nu, er der altså en skævvridning i, hvor størstedelen af den mad, der handles med i dag, produceres, og hvor maden spises.\nI Grøn dannelse ønsker vi at sætte fokus på disse uretfærdigheder, hvilket vi gør under temaet ‘madsuverænitet’, som er en idé, der er blevet en vigtig del af vores arbejde. Vi tror på, at mad skal forstås som en menneskerettighed, og at verden har brug for et bæredygtigt og retfærdigt madsystem, hvis klimakrisen skal bremses. Vi håber især at nå ud til børn og unge i form af workshops, oplæg, undervisning, temadage m.m., hvor vi i fællesskab vil formulere nogle kriterier til det madsystem, vi ønsker for fremtiden.\nI Grøn dannelse taler vi bl.a. med børn om konsekvenserne af vores nuværende madsystem, og hvad vi kan gøre ved dem.\nUndervisning i en 4. klasse: Biodiversitet er et vigtigt element, når man snakker om mad og forbrug.\nI løbet af sommeren og efteråret 2019 har vi derfor under Erasmus+ projektet ‘Growing Together’ bl.a. arrangeret workshops på Krogerup Højskole, udarbejdet undervisningsmateriale til mellemtrinnet i grundskolen og deltaget i åbningen af Ungdomsøen. Vi har haft fokus på dialog med børn og unge, både for at imødekomme de store spørgsmål en klimakrise afføder, men også for at motivere flere unge til at engagere sig i klimadebatten og få luft for frustrationer og bekymringer i et omfavnende fællesskab.\nGrowing Together projektet lever stadig, og i Grøn dannelse vil vi gerne nå ud til endnu flere børn og unge til en snak om mad, natur og retfærdighed. Hvis du er interesseret i, at vi afholder en workshop, et oplæg eller en undervisningsdag på en skole, en ungdomsuddannelse, en højskole eller lignende nær dig, er du meget velkommen til at tage kontakt pr. mail eller telefon til os i Grøn dannelse.\nVi glæder os til at fortsætte projektet og håber at møde mange flere børn og unge med interesse i deres omverden!\nLink til Grøn dannelses tilbud til klasser på mellemtrinnet i grundskolen: https://www.noah.dk/nyheder/gratis-undervisning-i-fns-verdensmaal\nLink til Grøn dannelses tilbud til gymnasieklasser: https://www.noah.dk/nyheder/hvad-kommer-biodiversitet-mig-ved\nLink til artikel om Ungdom NOAH på Folkemøde 2019: https://noah.dk/nyheder/ungdom-noah-gik-i-dialog-med-folket-pa-bornholm\nLink til Ungdom NOAH på Bæredygtighedsfestivalen i Aalborg: https://migogaalborg.dk/hvem-bestemmer-hvad-vi-spiser-miljoeorganistionen-noah-inviterer-til-en-snak-om-mad/\nProjektet er støttet af CiSu's Oplysningspulje og Erasmus+\ngrøn dannelse EU madsuvrænitet Biodiversitet


Fredberg hyldet på Torvet | Midtjyllands Avis\nUlrich Fredberg takkede for opbakningen ved stor hyldest i Silkeborg torsdag eftermiddag\n26. juni 2020, 08.03\nOverlæge Henning Glerup overrakte en kæmpepokal med påskriften: »Ærespokal til Ulrich Fredberg fra borgere og medarbejdere i Silkeborg for unikke samarbejds- og lederegenskaber«. - Når du pudser på pokalen, kommer der en stor ånd op af den. Det er Silkeborg-ånden, som altid vil hjælpe dig, sagde han.\nSILKEBORG Der blev sunget, talt og klappet, da knap 200 mennesker torsdag eftermiddag var samlet på Torvet i Silkeborg for at hylde Ulrich Fredberg - den fyrede overlæge fra Regionshospitalet Silkeborg Sygehus.\nSiden Fredberg blev fyret af hospitalsledelsen i marts, har støtten til ham været massiv, og samme...\nBadeanstalten 100 år: Der kan altid bruges flere støtter\nDer er vildt mange juletræer\nNy leder på Den Kreative Skole\nFrank Lund forærer Nash-værker til Silkeborg Kommune\nJuleshow i Silkeborg i snart 20 år: Jesper holder fast i traditionerne


Sexet babe swaffles kæmpe pik mod hendes kønne ansigt - dk.recreativosonline.com\nsexet babe swaffles kæmpe pik mod hendes kønne ansigt\nspray, cock, bolde, ser, pik, fuck, vil, kameraet\nliderlige ser i kameraet vil sige hun er tyk cock\nliderlige ser i kameraet, vil sige, de er den tykke pik hun lader sin mund fuck licks hans bolde og lad ansigtet fuld af sperm spray.\nfræk, ikke, deltage, vælge, præcis, denne, unge, til\nhun udfordrer dig bare til at deltage og trækker dig, bare ikke af at kameraet. denne teen kan være unge, men hun ved præcis hvordan de vælge stiv kan get.naughty teen\nsige, pole, liderlige, sexet, hendes, orgasme, gode, den\nliderlige blonde spænder nå anal orgasme af hans store sort dick\nhvad en liderlig blondine spænder. han kan være gode i bakgear, mens de er store sort dick vil sige. føle sexet strips fra hendes tøj til hendes våde kusse ned på hans store pole planter. når han får hendes tæer stinker hun får den frække idé\npik, slikker, liderlige, big, dick, store, outhorny, trækker\nliderlig teen pige ønsker at sige den store pik\nden liderlige teenage pige giver big cock henvende sig et slag, og slikker hans anus mens han på hans stiv dick trækker out.horny teen pige ønsker at sige den store pik\nlod, kender, bliver, det, gruppen, gangbang, måske, sig\ntøs bliver kneppet af fire haner.\nhvorfor de ikke kender, måske er det skam, men hun lod sig brutalt kneppe af gruppen af friends.super cool og skøre gangbang.\npik, udvundet, han, ord, tal, nice, får, ham\nstuderende får høje karakterer\ndenne nice studerende ved, hvordan han tal op. hans lærer tillod ham at tage i sin skide hul. hans lærer pik ord er at være udvundet og selvfølgelig han også stadig anal helt fucked.\ngangbang, gangbangen, dette, ser, gang, samlede, oplevelse, haner\nhvor hun ser, hun ser de samlede hårde haner, dette er første gang at saskia havde en gangbang session oplevelse. gangbangen er helt sikkert en tilbagevendende ting i hendes liv.\ncock, anus, tube, fuck, big, stramme, whiteh, min\nfuck whiteh dit tykke pik i min stramme anus\nfuck whiteh dit tykke pik i min stramme anus, så jeg big cock tube.\nsluts, hinanden, lesbiske, make, anal, gabende, godt, til\nkinky lesbiske make en ønskebrønd godt af hinandens anus\nde kinky lesbiske er rigtig anal sluts. i dag laver de hinandens anus en ønskebrønd godt. whiteh en tyk strapon dildo hinanden i deres sexede røv til fuck så der var en gabende anus arises.kinky lesbiske gøre en ønskebrønd godt af hinandens anus\nhendes, spark, hende, bolde, skibsføreren, knæ, kraft, slave\nlatex elskerinde sparker hende slave bolde\nwhiteh fuld kraft spark og giver skibsføreren i latex, hendes slave knæ mod hans bolde\nmens, hårdt, på, masse, den, sexede, det, være\nden mest sexede tæve af en studenterforening.\nat næsten hver elev den liderlige blondine tæve har allerede intet hårdt ham. det betyder, at forstå, at de har en masse sex oplevelse. hun er den mest sexede tæve på campus, og de synes det er liderlige til at være film mens fucking.\nvil, rigtig, æbler, græsset, finde, søger, skjult, mens\nkone tager pik i græsset\nmens æbler søger vil finde dem alle af en pludselig en rigtig pik i græsset. en mand har været skjult, venter på nogen, der ønsker blowjob.\nholde, slikke, på, fast, sutter, granny, bred, liderlige\nja gamle tæve blæse min hårde pik og derefter slikke mig din slidte ud fisse\nwhiteh ene side holde de liderlige granny hard cock fast og slikker hans pik hoved, lickore de ønsker at sige. så han skubber hendes ben bred og slikker og sutter på slidte skaldede fisse.\npiger, spraya, licks, fuld, bisex, slag, andre, anus\nen gangbang whiteh to bisex piger\nen gangbang whiteh to bisex piger, stiv dicks fucking i hendes fisse og anus whiteh to dicks på samme tid, mens andre slag licks og ansigtet fuld af sperm frigive spray.a gangbang whiteh to bisex piger\nden, asterisk, velsmagende, det, slikke\nslikke det velsmagende asterisk\nslikke slikke den velsmagende asterisk


I Ressource City kan man opleve en samlet plan for, hvordan affald og genanvendelige materialer kan udgøre fundamentet for en positiv udvikling i Næstved Kommune. Ressource City vil tiltrække erhverv og skabe nye arbejdspladser ved at anskueliggøre den betydelige værdi af de genanvendelige materialer, der findes i Ressource City.\nRessource City er noget særligt, fordi der både er politisk opbakning fra Næstved byråd, økonomisk støtte fra Miljøstyrelsen, NK Forsyning og Næstved Kommune, samtidigt med at der er eksisterede erhverv inden for affaldshåndtering og genanvendelse. Lokationen på Maglemølle, visionen og planen udarbejdet af Lendager Arkitekter om en upcycling erhvervsklynge og engagementet i projektet fra kommunal side gør projektet unikt.\nVi vil gerne vise området, der førhen husede Maglemølle Papirfabrik, og som i fremtiden vil danne rammerne for Ressource City. Kulturstyrelsen karakteriserer i dag Maglemølle som et enestående kulturmiljø i Danmark, og mange af bygningerne er bevaringsværdige.\nFemern-regionen og Sydsjælland bliver naturligvis tættere forbundet med den faste forbindelse. De nye logistiske muligheder, der følger med en tunnel, placerer Næstved centralt mellem København og Tyskland.


Mens vi venter på det lys, der allerede er kommet. - OaseMag\nAdvent er en pudsig tid.\nVi burde vente, forvente, forberede os, glæde os. Men for mange af os, der er nået til en alder, hvor tanken om gavefesten juleaften ikke længere kan holde os sitrende af spænding fra midten af november, kan det godt være svært at oparbejde den forventningens glæde, som advent lægger op til. Julens drama kan føles som en af de mange sukkersøde julefilm, der genudsendes på TV for hundredeogsyttende gang. Der er ikke mange overraskelser i plottet, og fordi det er jul, så ved vi, at det ender godt: Julen bliver ikke aflyst, julemanden får lige nøjagtigt genstartet slæden i rette tid, og familiens julefred indfinder sig i rette tid. Det er hyggeligt, men svært rigtigt at få pulsen op over.\nAdvent vil mere en det.\nFaktisk leder advent os ind i en af kristenlivet allermest spændende dynamikker: Gudsrigets allerede-endnu ikke.\nAdvent vil hjælpe os med at gøre plads i vore hjerter til at gribe og gribes af det, der allerede er kommet med Jesu komme til vores jord julenat. Guds rige brød ind i vores verden med Jesus, og allerede nu ser vi tegnene på det, bidder af Guds herlighed. Allerede nu virker Guds skaberånd i menneskers hjerter, i fællesskaber, i verden, for at bringe det kommende til det nuværende, for at hele og genoprette den skabning, der blev ødelagt og dækket af mørket.\nAdvent vil åbne vore hjerter, og give os tro på at Gud har mere, han vil med vores liv, vore menigheder, vores samfund. Barnet i krybben er så langt mere end hvad vi kan fatte og forstå, og han bringer en fylde og en fred, der forvandler alt.\nAdventstid er bønnetid.\nVi beder i adventstiden om mere. At få lov til at se mere af hvad der allerede er kommet til denne verden, og vi beder frimodigt, for vi har løfterne og vi kender Hans vilje for os og vores verden.\nSamtidigt bliver vi i adventstiden kaldet til at forberede os på og fejre det, som endnu ikke er kommet: Jesu komme i herlighed og magt. Den dag, hvor Han slår den store streg i sandet, dømmer synden og ondskaben ude og etablerer sit rige fuldt ud. Den dag skal verden løftes endeligt ud af mørket, alt skal stå nyskabt og badet i lyset fra Ham.\nVi beder: Kom Herre! Kom og lad os se fylden af det, du allerede har bragt. Og: Kom Herre! Gør alting nyt!


Sommeren har været helt fantastisk i Danmark i år, det er bestemt ikke en af de somre vi kan klage over og sommertøjet har været brugt flittigt.\nMen vi må nok også bare se i øjnene at tiden hvor de lange bukser skal i brug nærmer sig.\nSå det er blevet den tid hvor ungernes skuffer skal kigges igennem og der skal tjekkes op på om efterårs / vinter garderoben er iorden.\nChristian er vokset en del og derfor var det vist på tide at få tjekket op på hans lange bukser( så de rent faktisk ligner lange bukser, og ikke et par for lange knickers)\nDe første bukser er kommet i skuffen, de er fundet inde hos LegoWear og er bare super fede, lækker kvalitet og så sidder de godt på ham.\nDu kan finde rigtig mange lækre ting inde på deres webshop klik her\nDu kan også i øjeblikket være heldig, at finde noget lækkert overtøj til vinteren til rigtig fornuftige penge, så det er bestemt en god ide at kigge derind hvis vintertøjet ikke er på plads i skabet.\nJeg er også sikker på at ret mange familier har besøgt legoland i løbet af sommeren, hvilke gør at ungerne syntes at alle deres bluser gerne måtte have et fedt print med de velkendte lego temaet.\nDet er også tydeligt at se at legobrandet virkelig har vundet en stor plads hos de nye skoleelever, for hold da helt op hvor er der mange af børnehaveklasse eleverne der har en Lego skoletaske, igen med de velkendte temaer som er et hit blandt børn.\nDu kan tilmelde dig legowear´s nyhedsbrev og få sendt nyhederne lige i mailboksen.\nJeg er ihvertfald meget tilfreds med de bukser som Christian har fået, så jeg vil da gerne dele et billede med jer.\nMen kig forbi deres webshop og lad jer friste, men pas på ungerne ikke kigger jer over skulderen, for de vil sikker gerne have det hele derinde....\n( Dette indlæg er sponsoreret, men alle ord og meninger er mine egne )\nIndsendt af gitte kl. 00.00\nEtiketter: lego, legowear\nAnonym 20. august 2013 kl. 08.42\nLego wear laver rigtigt mange fine ting. Tror også min søns garderobe skal opdateres med et par items derfra :)\nalwafaa campany 15. marts 2020 kl. 04.24


Cirkler af blodcirkulation - Vaskulitis 2021\nDen lille cirkel af blodcirkulation passerer igennem\nDet starter fra venstre ventrikel, som skubber blod ud i aorta under systole. Talrige arterier afgår fra aorta, som et resultat fordeles blodgennemstrømningen i henhold til en segmentstruktur langs de vaskulære netværk og tilfører ilt og næringsstoffer til alle organer og væv. Yderligere opdeling af arterier forekommer i arterioler og kapillærer. Det samlede overfladeareal for alle kapillærer i menneskekroppen er ca. 1500 m2 . Gennem de tynde vægge i kapillærerne afgiver arterielt blod næringsstoffer og ilt til kroppens celler og tager kuldioxid og metaboliske produkter fra dem, kommer ind i venerne og bliver venøse. Venuler samles i vener. To hule vener nærmer sig højre atrium: de overlegne og ringere vener, som ender i den systemiske cirkulation. Tiden for blod til at passere gennem den systemiske cirkulation er 24 sekunder.\nVenøs udstrømning fra ikke-parrede abdominale organer udføres ikke direkte i den nedre vena cava, men gennem portalvenen (dannet af de overlegne, ringere mesenteriske og miltiske vener). Portalvenen, der går ind i leverens porte (deraf navnet), sammen med leverarterien er opdelt i leverkanalerne i et kapillærnetværk, hvor blodet renses, og først derefter kommer det ind i den nedre vena cava gennem leverårerne.\nHypofysen har også en portal eller et "mirakuløst netværk": hypofysens forreste lap (adenohypophysis) modtager strøm fra den overlegne hypofysearterie, som opdeles i det primære kapillærnetværk i kontakt med de axovasale synapser af neurosekretoriske neuroner i den mediobasale hypothalamus, som producerer frigivende hormoner. Kapillærerne i det primære kapillærnetværk og axovasale synapser udgør hypofysens første neurohemale organ. Kapillærerne samles i portalårerne, der går til hypofysens forreste lap, og der forgrenes der igen og danner et sekundært kapillærnetværk, hvorigennem de frigivende hormoner når adenocytterne. I det samme netværk udskilles adenohypofysens tropiske hormoner, hvorefter kapillærerne smelter sammen med de forreste hypofyseårer, der fører blod med adenohypofysens hormoner til målorganerne. Da adenohypofysens kapillærer ligger mellem to vener (portal og hypofyse), hører de til det "mirakuløse" kapillærnetværk. Hypofysens bageste lap (neurohypophysis) modtager strøm fra hypofysearterien, på hvis kapillærer der dannes axovasale synapser af neurosekretoriske neuroner - det andet neurohemale organ i hypofysen. Kapillærer samles i de bageste hypofyseårer. Således producerer hypofysens bageste lap (neurohypophysis) i modsætning til den forreste lap (adenohypophysis) ikke sine egne hormoner, men lagrer og udskiller hormoner i blodet, der produceres i hypothalamus-kernerne..\nDer er også to kapillærnetværk i nyrerne - arterierne er opdelt i Shumlyansky-Bowman-kapslen, der bringer arterioler, der hver bryder op i kapillærer og samler sig i den udstrømmende arteriole. Den efferente arteriole når nefronens krumme rør og opløses igen i kapillærnetværket.\nLungerne har også et dobbelt kapillærnetværk - den ene tilhører den store cirkel af blodcirkulationen og fodrer lungerne med ilt og energi, fjerner metaboliske produkter, og den anden - til den lille cirkel og tjener til iltning (forskydning af kuldioxid fra det venøse blod og mætning med ilt).\nHjertet har også sit eget vaskulære netværk: gennem koronararterierne i diastole kommer blod ind i hjertemusklen, det ledende system i hjertet og så videre, og i systole gennem kapillærnetværket presses det ud i kransårene, der strømmer ind i koronar sinus, som åbner ind i højre atrium.\nBlodforsyning til alle organer i menneskekroppen, herunder lungerne.\nLille (pulmonal) cirkel af blodcirkulationen\nDet begynder i højre ventrikel, som frigiver venøst blod i lungestammen. Lungestammen er opdelt i højre og venstre lungearterier. De pulmonale arterier er opdelt todelt i lobar, segmentale og subsegmentale arterier. Subsegmentale arterier er opdelt i arterioler, der opløses i kapillærer. Udstrømningen af blod går gennem venerne, som samles i omvendt rækkefølge og i mængden af fire strømmer ind i det venstre atrium, hvor lungecirkulationen slutter. Blodcirkulationen i lungecirkulationen sker på 4-12 sekunder.\nDen lille cirkel af blodcirkulation blev først beskrevet af Miguel Servetus i det 16. århundrede i bogen "Kristendommens genoprettelse" .\nAfhængigt af kroppens fysiologiske tilstand såvel som den praktiske gennemførlighed skelnes der undertiden yderligere cirkler af blodcirkulation:\nModerens blod kommer ind i moderkagen, hvor det giver ilt og næringsstoffer til kapillærerne i fostrets navlestrengsåre, der passerer sammen med to arterier i navlestrengen. Navlevenen giver anledning til to grene: det meste af blodet strømmer gennem ductus venosus direkte ind i den ringere vena cava og blandes med ikke-iltet blod fra underkroppen. Mindre blod kommer ind i den venstre gren af portalvenen, passerer gennem leveren og leverårerne og kommer derefter også ind i den ringere vena cava.\nEfter fødslen bliver navlevenen tom og bliver til et rundt ledbånd (ligamentum teres hepatis). Ductus venosus bliver også en cicatricial ledning. Hos for tidlige babyer kan ductus venosus fungere i et stykke tid (normalt ardannelse efter et stykke tid. Hvis ikke, er der en risiko for at udvikle hepatisk encefalopati). I portalhypertension kan navlevenen og arantia-kanalen rekanalisere og fungere som en bypass-vej (port-caval shunts).\nBlandet (arterielt venøst) blod strømmer gennem den ringere vena cava, hvis mætning med ilt er ca. 60%; venøst blod strømmer gennem den overlegne vena cava. Næsten alt blod fra højre atrium gennem foramen ovale kommer ind i venstre atrium og yderligere venstre ventrikel. Fra venstre ventrikel frigives blod i den systemiske cirkulation.\nEn mindre del af blodet strømmer fra højre atrium ind i højre ventrikel og lungestammen. Da lungerne er i en kollapset tilstand, er trykket i lungearterierne større end i aorta, og næsten alt blod passerer gennem arteriekanalen (Botall) ind i aorta. Den arterielle kanal strømmer ind i aorta, efter at arterierne i hovedet og øvre ekstremiteter forlader den, hvilket giver dem mere beriget blod. En meget lille del af blodet kommer ind i lungerne, som derefter kommer ind i venstre atrium.\nEn del af blodet (ca. 60%) fra den systemiske cirkulation gennem de to navlestrengsarterier i fosteret kommer ind i moderkagen; resten - til underkroppens organer.\nMed en normalt fungerende moderkage blandes moderens og fostrets blod aldrig - dette forklarer den mulige forskel mellem blodgrupperne og Rh-faktoren hos moderen og fosteret (e). Imidlertid er bestemmelsen af blodgruppen og Rh-faktoren hos et nyfødt barn ofte fra ledningsblodet forkert. Under fødslen oplever moderkagen "overbelastning": forsøg og passage af moderkagen gennem fødselskanalen bidrager til at skubbe moderens blod i navlestrengen (især hvis fødslen var "usædvanlig", eller hvis der var en patologi under graviditet). For nøjagtigt at bestemme blodgruppen og Rh-faktoren hos en nyfødt bør blod ikke tages fra navlestrengen, men fra barnet.\nBlodtilførslen til hjertet eller koronarkredsen\nDet er en del af en stor cirkel af blodcirkulation, men på grund af hjertets betydning og dets blodforsyning kan du nogle gange finde en omtale af denne cirkel i litteraturen   .\nArterielt blod kommer ind i hjertet gennem højre og venstre koronararterie, der stammer fra aorta over dets halvmåneventiler. Den venstre kranspulsår er opdelt i to eller tre, mindre ofte fire arterier, hvoraf den forreste nedadgående (LAD) og circumflex (OB) er de mest klinisk signifikante. Den forreste nedadgående gren er en direkte fortsættelse af den venstre koronararterie og ned til toppen af hjertet. Den omsluttende gren afgår fra den venstre kranspulsår ved sin begyndelse omtrent i en ret vinkel, bøjer sig rundt om hjertet fra forsiden til bagpå og når undertiden langs den bageste væg af den interventricular rille. Arterier kommer ind i muskelvæggen og forgrener sig til kapillærerne. Udstrømning af venøst blod forekommer hovedsageligt i 3 vener i hjertet: store, mellemstore og små. Sammenfletning danner de koronar sinus, som åbner ind i højre atrium. Resten af blodet strømmer gennem de forreste hjerteårer og tebesiske vener.\nMyokardiet er kendetegnet ved øget iltforbrug. Cirka 1% af minutvolumenet blod kommer ind i koronarkarrene.\nDa koronarkarrene begynder direkte fra aorta, fylder de med blod ved hjertets diastole. I systole komprimeres koronarkarrene. Blodkarens kapillærer er terminale og har ikke anastomoser. Derfor, når det prækapillære kar er blokeret af en trombe, opstår der en infarkt (exsanguination) af en betydelig del af hjertemusklen .\nCirklen af Willis - en arteriel ring dannet af arterierne i bækkenet i vertebrale og indre halspulsårer, der er placeret ved hjernens bund, hjælper med at kompensere for utilstrækkelig blodforsyning. Normalt er Willis cirkel lukket. Den forreste kommunikationsarterie, det indledende segment af den forreste hjernearterie (A-1), den supraclinoide del af den indre halspulsåren, den bageste kommunikationsarterie, det indledende segment af den bageste cerebrale arterie (P-1) er involveret i dannelsen af Willis-cirklen..\nKort og tydeligt om den menneskelige cirkulation\nErnæring af væv med ilt, vigtige elementer såvel som fjernelse af kuldioxid og metaboliske produkter fra cellerne i kroppen - blodets funktion. Processen er en lukket vaskulær vej - menneskelige cirkulationscirkler, gennem hvilke en kontinuerlig strøm af vital væske passerer, dens bevægelsessekvens tilvejebringes af specielle ventiler.\nDer er flere cirkler af blodcirkulation i menneskekroppen.\nHvor mange cirkler af blodcirkulation har en person?\nLille cirkel (pulmonal)\nBlodcirkulation eller menneskelig hæmodynamik er en kontinuerlig strøm af plasmavæske gennem kroppens kar. Dette er en lukket sti af en lukket type, det vil sige, den kommer ikke i kontakt med eksterne faktorer.\nhovedcirkler - store og små;\nyderligere sløjfer - placenta, koronar og Willis.\nCyklussen er altid komplet, hvilket betyder, at der ikke forekommer blanding af arterielt og venøst blod.\nHjertet er ansvarlig for cirkulationen af plasma - det vigtigste organ for hæmodynamik. Det er opdelt i 2 halvdele (højre og venstre), hvor de indre sektioner er placeret - ventriklerne og atrierne.\nHjertet er hovedorganet i det menneskelige kredsløb\nStrømningsretningen for det flydende mobile bindevæv bestemmes af kardiale hoppere eller ventiler. De kontrollerer strømmen af plasma fra atrierne (cusps) og forhindrer arterielt blod i at vende tilbage til ventriklen (lunat).\nBlodet bevæger sig i cirkler i en bestemt rækkefølge - først cirkulerer plasmaet i en lille sløjfe (5-10 sekunder) og derefter i en stor ring. Specifikke regulatorer - humoristisk og nervøs styrer kredsløbssystemets arbejde.\nDen store cirkel af hæmodynamik har 2 funktioner:\nmæt hele kroppen med ilt, bær de nødvendige elementer ind i vævet;\nDen overlegne vena cava og inferior vena cava, venules, arterier og artioli passerer her, såvel som den største arterie - aorta, den forlader den venstre del af det ventrikulære hjerte.\nDen systemiske cirkulation mætter organerne med ilt og fjerner giftige stoffer\nI den omfattende ring begynder strømmen af blodvæske i venstre ventrikel. Det rensede plasma kommer ud gennem aorta og føres til alle organer gennem bevægelse langs arterierne, arteriolerne og når de mindste kar - kapillærnetværket, hvor det giver ilt og nyttige komponenter til vævene. Farligt affald og kuldioxid fjernes i stedet. Pladsens returvej til hjertet ligger gennem venerne, som jævnt strømmer ind i vena cava - dette er venøst blod. Cirkulation langs den store sløjfe ender i højre atrium. Fuld cirkel varighed - 20-25 sekunder.\nLungeringens primære rolle er at udføre gasudveksling i lungerne i lungerne og producere varmeoverførsel. I løbet af cyklussen er det venøse blod mættet med ilt og fjerner det fra kuldioxid. Den lille cirkel har også yderligere funktioner. Det blokerer den videre udvikling af emboli og blodpropper, der er trængt ind fra en stor cirkel. Og hvis blodvolumenet ændres, akkumuleres det i separate vaskulære reservoirer, som under normale forhold ikke deltager i cirkulationen.\nDen pulmonale cirkel har følgende struktur:\nVenøst blod, på grund af udstødning fra atriumet i højre side af hjertet, passerer ind i det store lungestamme og kommer ind i det centrale organ i den lille ring - lungerne. Processen med at berige plasmaet med ilt og afgive kuldioxid finder sted i kapillærgitteret. Arterielt blod hældes allerede i lungevenerne, hvis ultimative mål er at nå det venstre hjertesektion (atrium). På dette lukker cyklussen langs den lille ring.\nSærlige ved den lille ring er, at bevægelsen af plasmaet langs den har den modsatte sekvens. Her strømmer blod, rig på kuldioxid og cellulært affald, gennem arterierne, og en væske mættet med ilt bevæger sig gennem venerne..\nBaseret på egenskaberne ved menneskelig fysiologi er der ud over de 2 vigtigste dem yderligere 3 hæmodynamiske ringe - placenta, hjerte eller koronar og Willis.\nUdviklingsperioden i fostrets livmoder indebærer tilstedeværelsen af en cirkel af blodcirkulationen i fosteret. Dens hovedopgave er at mætte alle væv i det ufødte barns krop med ilt og nyttige elementer. Flydende bindevæv kommer ind i fostrets organsystem gennem moderens placenta langs kapillærnetværket i navlevenen.\nBevægelsessekvensen er som følger:\nmoderens arterielle blod, der kommer ind i fosteret, blandes med dets venøse blod fra underkroppen;\nvæske bevæger sig til højre atrium gennem den ringere vena cava;\net større volumen plasma kommer ind i den venstre halvdel af hjertet gennem det interatriale septum (den lille cirkel passeres, da den endnu ikke fungerer i fosteret) og passerer ind i aorta;\nden resterende mængde ikke-allokeret blod strømmer ind i højre ventrikel, hvor den gennem den overlegne vena cava, der samler alt venøst blod fra hovedet, kommer ind i højre side af hjertet og derfra ind i lungestammen og aorta;\nblod strømmer fra aorta ind i alle embryonets væv.\nVigtigt! Efter at babyen er født, forsvinder behovet for placentacirkel, og forbindelsesårene er tomme og fungerer ikke.\nPlacentacirkulationen af blodcirkulationen mætter barnets organer med ilt og de nødvendige elementer\nPå grund af at hjertet konstant pumper blod, har det brug for øget blodforsyning. Derfor er kronecirklen en integreret del af den store cirkel. Det begynder med koronararterierne, som omgiver hovedorganet som med en krone (deraf navnet på den ekstra ring).\nHjertecirklen nærer det muskulære organ med blod\nHjertecirkelens rolle er at øge blodtilførslen i det hule muskelorgan. Et træk ved koronarringen er, at vagusnerven påvirker sammentrækningen af koronarkarrene, mens den sympatiske nerve påvirker kontraktiliteten i andre arterier og vener..\nWillis-cirklen er ansvarlig for den fulde blodforsyning til hjernen. Formålet med en sådan sløjfe er at kompensere for manglen på blodcirkulation i tilfælde af vaskulær blokering. i en lignende situation vil blod fra andre arterielle puljer blive brugt.\nStrukturen i hjernens arterielle ring inkluderer arterier såsom:\nforreste og bageste hjerne;\nDen willisiske cirkel af blodcirkulationen mætter hjernen med blod\nI normal tilstand er Willis-ringen altid lukket.\nDet menneskelige kredsløb har 5 cirkler, hvoraf 2 er hoved og 3 yderligere, takket være dem forsynes kroppen med blod. Den lille ring udfører gasudveksling, og den store er ansvarlig for transporten af ilt og næringsstoffer til alle væv og celler. Ekstra cirkler spiller en vigtig rolle under graviditeten, reducerer stress på hjertet og kompenserer for manglen på blodforsyning i hjernen.\nHumant choriongonadotropin (hCG) er praktisk talt den vigtigste indikator for eksistensen af graviditet og lidelser i dens udvikling. HCG begynder at produceres af chorionvævet så tidligt som 6-8 dage efter befrugtning af ægget (umiddelbart efter implantation af embryoet).