Platons Kriton overſat fra Græſk og ledſaget med Indledning og Anmærkninger af O. P. Monrad. Udgivet af Selſkabet for Folkeoplysningens Fremme ſom førſte Tillægshefte til “Folkevennen” for 1883. Kriſtiania. Trykt hos Grøndahl & Søn. 1883. En af de mærkeligſte Mænd, ſom har levet, hed Sokrates; han var Søn af en Billedhugger og levede i den bekjendte græſke By Athen mellem Aarene 469—399 f. Kr. Ogſaa Sokrates havde Anlæg for Billedhuggerkunſt, hvori han endog ſkal have drævet det temmelig vidt. Men mere end for at ſyſle med Ler og tilhugge en Marmorblok havde han Anlæg for at ſyſle med ſine Tanker og faa noget Skjønt ud af dem; han vilde have klar Greie paa Alt og ſlap ingen Tanke, før han var grundigt færdig med den. Førſt og fremſt var det ham om Sandheden at gjøre; det ydre Skin, ſom narrer Saamange, lod han ſig aldrig nøie med; det var altid den indre Sandhedskjerne, han ſøgte.\nAthen var paa Sokrates’s Tid en baade ſtor, rig og mægtig By, og der var ſaaledes flere lærde Mænd end han; disſe kaldte man Sofiſter, og der var mange af dem; men det var farlige Folk, ſom tog mere Henſyn til Skinnet end til Sandheden. De havde forſaavidt adſkilligt tilfælles med den nyere Tids Jeſuiter, ſom de ikke tog videre Henſyn til Midlerne, naar bare deres Henſigt kunde opnaaes, og de lagde ſaa ſtor Vægt paa Ordkløverier og haarfine Vrangheder i Tankevendingen, at de ſyntes, det var godt gjort, naar en af dem førſt kraftigt kunde forſvare og dernæſt ligeſaa kraftigt bekjæmpe en og ſamme Sag. Men derfor tog de det heller ikke ſaa nøie med Sandt og Falſkt. Godt og Ondt, ligeſom de ikke brød ſig videre om ſit Lands Religion eller et ærligt og ſædeligt Liv. Naar vi nu betænke, at Athen var en Republik, hvor altſaa foruden Lovene Folket ſelv havde al Magten, ſaa er det klart nok, at Sofiſterne maatte være yderſt farlige, ſlig ſom de forſtod at omgaa Loven og ſmigre for Folket i ſine Taler; iſær gik det naturligvis ud over Ungdommen og andre ubetænkſomme Menneſker.\nMen Sokrates var ikke Sofiſt, ſkjønt man kaldte ham med dette almindelige Navn; ſig ſelv kaldte han ikke Sofiſt, men: Filoſof, ɔ: En, ſom elſker Visdom. Og han elſkede da ogſaa Visdommen for dens egen Skyld og gjorde ogſaa i ſit ydre Liv Alt for at følge dens Regler. „Jo mindre, ſagde han, et Menneſke behøver, deſto lykkeligere er det, og des nærmere ſtaar det Guddommen; thi Guddommen behøver Intet.“ Derfor levede ogſaa Sokrates ſaa ſimpelt, nøgternt og tarveligt, ſom muligt, uden dog at overdrive dette til latterlige Selvpinsler; aldrig ſaaes han beruſet, aldrig misfornøiet med ſin Fattigdom. Da en fornem Mand i Athen engang beklagede ſig over, hvormeget Beſvær han havde havt paa en Fodvandring, ſpurgte Sokrates: „Har din Tjener kunnet følge Dig?“ „Ja, naturligvis.“ „Bar han Noget?“ „En ſtor Pakke.“ „Saa er han vel dygtig træt?“ „Nei, jeg har ſtrax ſendt ham bort i et andet Ærinde.“ „Ser Du, ſagde Sokrates, Du har de Fortrin, ſom Lykken giver, forud for Din Tjener; han har de Fortrin, ſom Naturen giver, forud for Dig; Du er rig og fribaaren, men ſvag og blodagtig; han er fattig og af Tjenerſtand, men ſund og ſtærk. Sig nu ſelv, hvem er den lykkeligſte.“ Skjønt Sokrates var hidſig af Naturen, havde han ſaa tappert kjæmpet mod denne Feil, og ſaa nøie pasſet paa ſig ſelv, at han blev et Mønſter paa det Modſatte; hans Huſtru derimod, Xantippe, var arrig ſom en Ulykke. En Dag ſkjældte hun Sokrates Huden fuld; han ſagde ingen Ting, men da Konen blev værre, gik han ſin Vei; i overvættes Hidſighed ſlog hun over ham en Skaal Vand; „det var det, jeg vidſte, ſagde Sokrates, der maatte jo komme Regn efter ſaadant et Tordenveir.“\nSkjønt Sokrates med Alvor opfyldte ſine Pligter i det offentlige Liv, ja endog havde været i Krig, var han dog førſt og fremſt en Tankens Mand og brugte ſine ſjeldne Evner, ſin vidunderlige Sandhedskjærlighed til Folkets Gavn. Han holdt ikke, ſom Sofiſterne, ſmukke, ſmigrende Taler, ſom bare ſatte Folk oft mod Lov og Ret, Religion og Sandhed; heller ikke tog han, ſom de, Betaling for ſin Undervisning, ſkjønt han var en fattig Mand. Nei, han var i Sandhed en Folkets Ven for Folkets egen Skyld og brændte af Lyſt til paa enhver Maade at tjene dets Bedſte. For at opnaa denne ſin Henſigt bar han ſig ſom tideſt ad paa en ſæregen Maade. Hvor han kunde vente en ſtørre Forſamling af Menneſker, f. Ex. paa Torvet, pleiede den herlige Vismand at indfinde ſig; havde han ſaa faaet fat i En eller Anden at tale med, Høi eller Lav, gik det i Begyndelſen tilſyneladende kun ud paa ganſke hverdagslige Ting imellem dem; men under dette forſtod Sokrates efterhaanden at lægge ind i Samtalen faa en og ſaa en anden dybere Sandhed, ſom gjorde den Anden opmærkſom og gav Anledning til klare, ſkjønne og alvorlige Overveielſer; navnlig var det Sokrates om at gjøre at faa Vedkommende til at overtænke Sagen i ſit eget Indre og ſaaledes komme til Klarhed baade over ſig ſelv og ſin virkelige, indre Stilling til det eller det — Noget, der ofte bragte Vedkommende i ſtor Forundring. Sokrates fulgte med denne ſin Maade det dybe Visdomsraad, ſom var hans egen Grundſætning: „Lær Dig ſelv at kjende.“ Til andre Tider kunde han lade ſom om han ſlet ikke vidſte Beſked om den eller den Ting, hvorfor han foreſpurgte ſig hos en Anden, som f. Ex. ifølge ſin Stilling juſt burde kjende Sagen tilbunds; men, bedſt ſom denne Anden ſaa var ifærd med at kramme ſin Visdom ud for ham, ſaa kunde Sokrates komme med et eller andet Spørgsmaal eller trække ſaa uventede Slutninger af det Sagte, at Vedkommende kom rent i Vildrede og maatte med Skam bekjende, at han i Grunden ſlet ikke vidſte ſaa god Greie paa Sagen, ſom han havde tænkt. Paa denne Maade havde Sokrates helbredet Fyren for at blære ſig med en indbildt Visdom; den dybſindige Vismand var da ogſaa juſt den rette til at lære Folk Saadant; thi ſaameget havde han lagt ſig efter ſand Visdom, at han ſagde: „Saa viis er jeg, at jeg ved, at jeg Intet ved.“\nMen Folk ſom fleſt i Athen hverken ſkjønte eller paaſkjønte, hvad de eiede i den ſjeldne Mand. Efter en ødelæggende Krig og et — rigtignok kortvarigt — Enkeltmandsregimente (de ſaakaldte 30 Tyranner) havde viſtnok Athen gjenvundet ſin Frihed, men Byens Tilſtand var i mange Maader ſørgelig medtaget, ſaaat retſindige Mænd for Alvor begyndte at tænke paa Forandringer til det Bedre. Navnlig var man nu bleven opmærkſom paa, hvilken fordærvelig Indflydelſe Sofiſterne havde havt, og Ulykken var, at den ſtore Masſe af Befolkningen havde vænnet ſig til udenvidere at ſlaa Sokrates i Hartkorn med disſe; Mængden havde ſaaledes f. Ex. visſelig ikke lagt Mærke til, hvor klart og frimodigt den ſtore Lærer uden Perſons Anſeelse havde ſvaret de 30 Tyranner for kort Tid ſiden, disſe havde af Skræk for hans djærve Tale budt ham at tie ſtille og truet ham med Døden, hvis han ikke holdt op med ſin Undervisning, „jeg er — ſagde Sokrates — forberedt paa tuſinde Ulykker, men ingen Ulykke kan dog lignes med den, ikke at gjøre, hvad Ret er.“ Hvem af Sofiſterne havde gjort ham dette efter? og dog, Sokrates gjaldt juſt for den ſtørſte af alle Sofiſter, følgelig da nu ogſaa for den farligſte.\nDet Eneſte, hans Samtid kunde have etſlagt Ret til at bebreide ham, er en Eiendommelighed hos den ſtore Vismand, ſom juſt har bidraget til at ſætte ham allerhøieſt i Eftertidens Dom: Sokrates gik nemlig i ſine religiøſe Foreſtillinger ikke den almindelige, af Staten anerkjendte Vei. Han ſaa ogſaa her Tingen dybere end de Andre; viſtnok forkaſtede han ikke ganſke og aldeles Statens Religion, brød ei heller med de religøſe Skikke, men ſamtidig lagde han ingenlunde Skjul paa ſine afvigende Meninger. Medens man efter Statens Religion troede (eller ikke troede) paa en hel Masſe Guder og Gudinder — „de olympiske Guder“ —, hvilke dog igrunden maatte betragtes mere ſom Menneſker end ſom Guder, da de vare befængte med adſkillige og ikke altid ubetydelige Skrøbeligheder, ſaa bekjendte Sokrates Troen paa et eneſte, høieſte guddommeligt Væſen, om hvilket han bl. A. ſiger: „Vi bør erkjende, at Guddommen er ſaa klartſeende, at den overſkuer Alt med et eneſte Blik, hører Alt, er overalt tilſtede, og at den paa ſamme Tid bærer Omſorg for hele Verden.“ Ligeledes taler han ofte om etſlags Talsmand eller Skytsaand, „noget guddommeligt Noget“ i ſit Indre, ſom ligeſom talte til ham i vigtige Tilfælde — etſlags indre Orakel altſaa, ſom han ſatte mere Lid til end til alle de ydre Tegn, man i hans Tid ſøgte i de berømte Orakler (det meſt bekjendte af disſe fandtes i den lille By Delfi).\nNaar nu til dette hans ſæregne religiøſe Standpunkt kom, at Sokrates uafladelig under ſin Lærervirkſomhed fandt ſig beføiet til at revſe og latterliggjøre Tidens og Folkets Daarſkaber, hvorhos man, ſom ſagt, for fuldt Alvor anſaa ham for den fornemſte Sofiſt, ſaa var det ikke vanſkeligt for dem, ſom vilde blive af med disſe farlige Folk, at faa iſtand en offentlig Anklage mod den ſyttiaarige Olding. Tre Mænd reiſte Anklagen, den lød ſaa: „Sokrates er ſkyldig, fordi han fordærver Ungdommen og ikke dyrker de Guddomme, ſom Staten dyrker, men indfører nye og andre Guddomme.“\nFor 559 Medlemmer af de ſaakaldte Heliaſters Domſtol mødte nu Oldtidens viſeſte Mand og holdt ſin berømte Forſvarstale, ſom Platon har nedtegnet. Han forſmaaede den hos Anklagede almindelige Maner: ved Bønner og Taarer at røre Dommerne til Medynk; heller ikke gad han længe opholde ſig ved at modbeviſe den falſke Anklage, ſom han derfor kun ganſke kort behandlede, da han ikke vilde tinge om ſit ſyttiaarige Liv. Tyngdepunktet for Sokrates, det, der i Virkeligheden ogſaa var det klareſte Svar paa Anklagen, fremlagde han for Dommerne ved at gribe Leiligheden til med ligefremme, ſimple og klare Ord at gjøre Rede for hele ſit miskjendte Liv og ſin Virksomhed.\nMed 281 mod 278 Stemmer dømtes han til Døden; roligt paahørte Sokrates ſin Dom og brugte ikke den Adgang, Loven gav ham til ſelv at foreſlaa en mildere Straf — ſkulde han idømmes Noget efter Fortjeneſte, mente han, ſaa burde det være, at man tilſtod ham ſom fattig Mand offentlig Beſpisning. Han ſluttede ſin herlige Tale med de Ord: „Dog nu er det paatide, at vi gaa herfra, jeg til Døden, I til Livet; men hvem af os gaar den bedſte Skjæbne imøde, ved Ingen uden Gud alene.“ Kort Tid efter tømte han det anordnede Giftbeger i Fængſlet; da han kjendte Døden kom, ſagde han til ſin Ven Kriton: „Vi ſkylde Aſklepios en Hane.“ Aſklepios var Lægekunſtens Gud, hvem man pligtede at ofre en Hane, naar man havde overſtaaet en Sygdom. Nu var Sokrates’s dybe Sjel fri fra Legemets forkrænkelige Tyngſel, nu førſt kunde han blive udødelig ſund — det var det, han mente.\nKjære Læſer! jeg har ſkrevet ſaameget om denne mærkelige Mand for at give Dig Lyſt til rigtig med Alvor og Eftertanke at læſe de efterfølgende Blade. Det er nemlig Sokrates, ſom her i Samtale med ſin Ven Kriton fremlægger ſine Meninger om en Statsborgers Pligt mod de beſtaaende Love; og ſandelig disſe Meninger ere for gode til bare at læſe flygtigt igjennem ſom en letvindt Underholdning. Tiden er jo ogſaa ſlig nu, at det kan komme vel med at erfare, hvad en af Alle anerkjendt Vismand har at ſige om denſlags offentlige Ting, ſom det er enhver ærlig Statsborgers og Fædrelandsvens Pligt at have Rede paa. Selv om det kanſke kan falde lidt tungvindt at læſe det, fordi Sproget i hin Tid kanhænde brugtes noget anderledes end nu, og fordi jeg vel desværre ikke har været ſaa heldig i min Overſættelſe, ſom Grundtexten fortjener — ſaa skal det dog ſandelig ikke angre Dig, om Du anvender en Stund i Alvor og Kraft paa det Kjendſkab til Sokrates, ſom her gjennem hans egne Ord ſkal bydes Dig. Før Du begynder, ſkal Du endnu faa høre, hvad en af hans Samtids meſt begavede Mænd ſiger juſt om hans Taler: „Sokrates — ſiger Alkibiades — huſer i ſit Indre de ſkjønneſte, herligſte Tanker; men den Dragt, hvori han klæder dem, er ſimpel og tarvelig, og det er Grunden til at Mange, naar de høre ham førſte Gang, anſe hans Tale for lidet betydningsfuld — — men den, ſom rigtig forſtaar at udgrunde dens ſkjønne og dybe Betydning, han ſer tydelig, hvor viis, hvor indholdsrig og hvor guddommelig den er, og at dens Henſigt er ene og alene at løfte vor Sjæl og ſprede Lys blandt Menneſkene — — — den vækker Forſætter og Beſlutninger tillive hos os, ſom i alvorlig gribende Styrke overgaa Alt, hvad de meſt begavede Folketalere have formanet at ſkabe.“\nDet er den ovennævnte Platon, Sokrates’s berømteſte Diſcipel, ſom har nedſkrevet den efterfølgende Dialog, der bærer Navnet Kriton. Vi kan derfor være temmelig visſe paa, at vi ikke blive ſkuffede, naar vi mene, at denne Sokrates’s Samtale med Kriton giver os et troværdigt Indblik i den navnkundige Vismands Tanker. Om hans Død ſkriver Platon et andet Sted: „Saaledes endte vor Ven, der efter vort Skjøn, ſaaledes ſom vi lærte ham at kjende, ikke alene var den fortræffeligſte, men ogſaa den viſeſte og retſindigſte blandt alle Menneſker.“ Kriton. (Samtalen foregaar i Sokrates’s Fængſel). ———\nSokrates (vaagner): Hvad? er det Dig, Kriton; kommer Du paa disſe Tider af Dagen? eller er det ikke tidligt endnu?\nKriton: Jo, visſelig.\nKriton: Førſte Gry af Morgenen.\nSokrates: Det forundrer mig, at Fangevogteren har været ſaa føielig at lukke op for Dig.\nKriton: Han er allerede min gode Bekjendt, Sokrates, efterſom jeg jo ſaa ofte har min Gang her; desuden har han af og til faaet en liden Venneſkilling.\nSokrates: Kom Du nu nys, eller for længe ſiden?\nKriton: Det er en god Stund ſiden.\nSokrates: Men hvorfor vækkede Du mig da ikke ſtrax, iſtedetfor at ſætte Dig hen og tie ſtille.\nKriton: Nei ſaa ſandelig, kjære Sokrates. Jeg ſelv ſkulde ønſke, ei ſaaledes at ſvæve i Sorg og Søvnløshed, og jeg har alt længe forundret mig over Dig, hvor trygt Du kan ſove, og jeg har vel vogtet mig for at vække Dig; Du bør jo dog kunne tilbringe Din Tid ſaa behageligt ſom muligt. Viſtnok har jeg mangen Gang ogſaa før i Tiden gjennem Dit hele Liv priſt Dig lykkelig for Din ſtærke Sjæl; men ſærlig og meſt maa jeg gjøre det nu, naar jeg ſer, hvor rolig og hengiven Du bærer den Ulykke, ſom har rammet Dig.\nSokrates: Det forekom mig, at en ſkjøn og ædelt formet Kvinde, iført et hvidt Klædebon, kom til mig, raabte paa mig og ſagde:\nKriton: Nu ja, lad ſaa være; men een Ting maa Du ſige mig, Sokrates: det er dog vel ikke mig og dine andre Venner, Du ængſter Dig for, at nemlig de ſlette Angivere (Sykophanterne), naar Du var undkommet herfra, kunde bringe os i Uleilighed for at have bevirket Din Flugt, ſaa vi enten maatte ud med hele vor Formue eller betydelige Summer eller endog desforuden finde os i anden Modgang? Thi er det dette, Du er bange for, da kan Du for den Sags Skyld være ved frit Mod. Det er jo ikke mere end billigt, om vi udſatte os for denne Fare, ja, om ſaa var, for noget endda Værre, naar vi førſt havde frelſt Dig; derfor, hør mig og undſlaa Dig ikke.\nSokrates: Baade dette er jeg bange for, Kriton, og desuden ogſaa for mange andre Ting.\nKriton: Lad altſaa dette ikke engſte Dig; de, ſom ville frelſe Dig og føre Dig ud herfra, faa jo dog heller ikke noget betydeligt Pengeudlæg. Du ſer for Dine Øine, hvor medgjørlige disſe Sykophanter ere, og at man slet ikke behøver at koſte ſaa farlig Meget paa dem; nu, hele min Formue ſtaar til Din Raadighed, og jeg mener, at den er tilſtrækkelig; og desforuden, ſelv om Du ſkulde nære Betænkeligheder ved, at jeg gav fra mig Mit, ſaa har vi vore Gjæſtevenner her, fuldt beredte til at yde det Nødvendige. En af dem, Thebaneren Simmias, har juſt til dette Øiemed medbragt en tilſtrækkelig Sum; ligeſaa er Kebes beredt, ſaavelſom mange Andre. Du ſer altſaa, at Din Ængſtelſe i ſaa Henſeende, efter hvad jeg nu har ſagt, ikke bør kunne afholde Dig fra at befordre Din Frelſe: eiheller ſkal Du have nogen Frygt med Henſyn til, hvad Du ſagde for Retten, — at Du „ikke vidſte, hvorledes Du ſkulde bere Dig ad, om Du ſkulde komme bort herfra“; thi ogſaa andetſteds vil man paa ſaa mangt et Sted, Du maatte komme, behandle Dig med Kjærlighed; og, vil Du drage til Thesſalien, ſaa har jeg gode Venner der, ſom ville gjøre Alt for Dig og vel pasſe paa, at Du ingen Overlaſt ſkulde lide i Thesſalien. — Jeg ſynes heller ikke, Sokrates, at Du handler ret, naar Du ſaaledes vil gaa i Døden, uagtet det ſtaar Dig frit for at frelſs. Du gjør derved kun Dit til at hidføre den Skjæbne, ſom ogſaa Dine Fiender, der ville Din Undergang, gjøre og have gjort Sit for at bevirke. Og hertil kommer, at Du ogſaa aabenbart handler forræderſk mod Dine Sønner: medens det kunde ſtaa Dig frit for at opdrage og uddanne dem, ſaa kan jo Du for Din Del, naar Du forlader dem, ikke forebygge, at de overgives i det løſe Tilfældes Vold. Men, som rimeligt er, vil det gaa de ſtakkels Forældreløſe, ſom det pleier at gaa Saamangen, der ikke har Forældre. Enten faar man lade være at ſætte Børn i Verden, eller man faar mandigt holde ud alt Beſvær baade med Opdragelſe og Lærdom; men Du ſynes mig at tage mere Henſyn til Din Bekvemmelighed. Du bør imidlertid beſtemme Dig for, hvad enhver brav og hederlig Mand vilde gjøre, Du, ſom jo gjør Fordring paa gjennem hele Dit Liv at lægge Vind paa, hvad Ret er. Jeg maa jo ellers ſkamme mig baade over mig ſelv og over vore fælles Venner, da det kan ſe ud, ſom om vi ved Ligegyldighed have hidbragt Din ſørgelige Stilling: naar man ſer hen baade til den Omſtændighed, at Din Sag blev indanket for Retten, hvor Du mødte uden at behove det, fremdeles til Maaden, hvorpaa Sagen ſelv blev fremmet, og endelig til dette dens hartad latterlige Udfald, kan det tage ſig ud, ſom om vi ved Ondſkab og Forſømmelighed have ladet Leiligheden til Din Frelſe ſlippe os af Hænderne; ligeſom man ogſaa vil kunne bebreide Dig ſelv, at Du ikke har benyttet den Adgang til Frelſe, ſom dog under Forudſætning af den mindſte Haandsrækning fra vor Side har ſtaaet Dig aaben. Dette, kjære Sokrates, bør Du tage i Betragtning, at det ikke ſkal blive til Skam og Skade baade for Dig og os. Altſaa, betænk Dig; eller rettere, der er ingen Tid til Betænkning; al Betænkning maa være forbi. Der er kun en Udvei: thi i denne Nat, den, ſom nu foreſtaar, maa Alt være ordnet: nøle vi det mindſte, blir det forgjæves, ugjorligt. Derfor, kjære Sokrates, for Alt i Verden lyd mig og undſlaa Dig ikke.\nSokrates: Din venlige Omſorg, kjære Kriton, ſætter jeg ſtor Pris paa — kunde den ſaaſandt ogſaa vel forliges med ſtreng Retfærdighed! men kan den ikke det, ſaa er det kun ſaameget værre, jo ſtørre den er. Det blir derfor nødvendigt at underſøge, hvorvidt dette bør gjøres eller ei. Thi jeg har ikke alene nu, men jeg har altid havt det ved mig, at jeg ikke retter mig efter noget andet Henſyn i mine egne Anliggender end efter det, ſom for min Tænkning viſer ſig bedſt. De Grundſætninger, ſom jeg før i Tiden har fremholdt, kan jeg ikke nu kaſte fra mig, efterat denne Skjæbne har rammet mig; tvertimod, de ſe omtrent ligedan ud, jeg agter og ærer dem nu, ſom før. Og kunne vi nu, vi ere ſammen, ikke finde andre og bedre, ſaa vid vel, at jeg aldeles ikke agter at føie dig, ja ikke engang, om den ſtore Mængdes Magt vil ſkræmme os ſom Børn med endnu flere Skrækkebilleder end de, vi nu ſe paa, da den ſender over os Lænker, Død og Formuestab. Hvorledes ſkulle vi nu paa bedſte Maade anſtille vore Betragtninger? Om vi f. Ex. førſt tog for os hin Opfatning, Du havde om Andres Meninger og ſaa til, om denne ogſaa gjaldt for alle Tilfælde eller ikke, nemlig at man viſtnok bør tage Henſyn til nogle Meninger, til andre derimod ikke; eller om den maaſke kun ſkulde holde Stik før jeg maatte dø, medens den nu øienſynlig kræver at forſtaaes anderledes og røber, at den i ſin Grund er et løſt Ord, i Virkeligheden kun meningsløſt Barneværk. Og jeg har Lyſt til, Kriton, ſammen med Dig, at komme til Klarhed om, hvorvidt den nævnte Opfatning ſom Følge af min nuværende ſærlige Stilling tager ſig anderledes ud, eller, hvorvidt den viſer ſig uforandret; derpaa faar det ſaa komme an, om vi ſkal lade den fare eller følge den. Folk, ſom virkelig have ment at have nogen Grund for ſig, have, ſaavidt, jeg ved, altid paaſtaaet, at man, som jeg nys ſlog paa, af de Meninger, ſom fremkomme blandt Menneſkene, bør høiagte nogle, andre derimod ikke. Og nu, ved Guderne, finder ikke Du, at dette er en rimelig Paaſtand, Kriton? Du har jo nemlig, ſaavidt menneſkeligt Øie kan ſe, ingen Udſigt til at dø imorgen, og Dig vil ikke den forhaandenværende Ulykke kunne føre paa Vildſpor. Se da til: ſynes Du ikke, det er i ſin Orden, naar man paaſtaar, at man ikke bør anerkjende alle menneſkelige Meninger, men kun nogle, andre ikke; og heller ikke Alles, men kun Nogles, Andres ikke? Hvad mener Du? har man ikke Ret i at paaſtaa dette?\nSokrates: Og da, ikke ſandt, bør man agte de gode, men ikke de ſlette?\nSokrates: Men de gode, mon ikke det er de Fornuftiges Meninger, og de ſlette de Ufornuftiges?\nSokrates: Nu vel; hvad er der ſaa videre egentlig ſagt med hin Paaſtand? En Mand, ſom øver Gymnaſtik og gjør dette til ſit Kald — mon han bryder ſig om Ros eller Dadel af ethvert Menneſke eller kun af den Ene, i hvem han maatte træffe en Læge eller en Fægtelærer?.\nSokrates: Han behøver altſaa kun at frygte Dadel eller glæde ſig ved Ros af denne Ene, derimod ikke af den store Mængde?\nSokrates: Han bør altſaa indrette ſin Øvelſe, ſin Spiſe og Drik mere efter denne ene Fagmands og Sagkyndiges Vink end efter alle de Andres?\nKriton: Forſtaar ſig.\nSokrates: Vel; men nu ſætter jeg, at han ſlet ikke lyder hin Ene og ringeagter baade hans Mening og hans Ros, men derimod lytter til den ſtore Mængde, ſom Ingenting ved, — mon tro han ikke da vil lide en eller anden Skade?\nSokrates: Men hvad Slags Skade, tror Du? hvad Retning vil den tage, og hvad vil den gaa ud over hos ham, ſom ikke lyſtred?\nSokrates: Rigtig bemærket; og ſaaledes, Kriton, ogſaa med andre Ting — om vi juſt ikke derfor behøve at gjennemgaa dem alle. Hvad enten det nu her for os i vor Samtale dreier ſig om Ret eller Uret, Hæslighed eller Skjønhed, Ondt eller Godt, bør vi ſaa følge den ſtore Mængdes Mening og frygte den, eller bør vi kun tage Henſyn til den Ene — jeg ſætter, vi havde ham her — han, den ene Sagkyndige, hvem man baade bør undſe ſig for og frygte mere end hele den ſtore Mængde tilſammen? rette vi os ikke efter denne, ja, ſaa er der Noget, vi krænke og fordærve, nemlig det, ſom forbedres ved Retfærdighed, men ſom ved Uretfærdighed ødelægges i Bund og Grund; eller, kanſke dette Noget ikke er til?\nKriton: Jo, det maa det dog visſelig, o Sokrates.\nSokrates: Nu vel; naar vi i Bund og Grund ødelægge det, ſom gjennem Sundhed bliver bedre, men gjennem Uſundhed fordærves, idet vi nemlig ikke rette os efter de Sagkyndiges Mening — er Livet ſaa værd at leve, naar dette er ødelagt? Men „dette“ er jo her Legemet; eller kanſke ikke?\nSokrates: Men, mon man vel kan leve da, naar Hint er ødelagt, ſom Uret fordærver, men Ret gavner? eller ſkal vi holde dette for ringere end Legemet, dette, hvad det nu er hos os, hvorom baade Retfærdighed og Uretfærdighed dreier ſig.\nSokrates: Men ſnarere for langt vigtigere?\nKriton: Ja, ſikkerlig.\nSokrates: Ikke bør vi derfor, min Bedſte, lægge ſaa farlig Vægt paa, hvad den ſtore Mængde ſiger, men ſaameget deſto mere paa, hvad den Sagkyndige ſiger, han, den Ene, og Sandheden selv. Førſt og fremſt er derfor Din Opfatning ikke i fuld Overensſtemmelſe hermed, naar Du paaſtaar, at vi fortrinsvis bør tage Henſyn til den ſtore Mængdes Mening, naar det gjælder det Rette, det Skjønne, det Gode og disſes Modſætninger. Men nu kunde En ſige: „Ja, men Mængden har Magt til at dræbe os!“\nKriton: Ja, det er klart, ſaaledes kunde man ſige, Sokrates.\nSokrates: Sandt nok, min fortræffelige Ven; men den Tankegang, vi nu have havt for os, ſynes mig derfor ligefuldt at være den ſamme nu ſom før. Se nu paa den igjen: har det fremdeles ſit Blivende for os, eller ei, at vi nemlig ikke førſt og fremſt bør lægge Vægt paa det at leve, men paa det at leve vel?\nSokrates: Men det, at leve vel, og det, at leve hæderligt og retfærdigt, er Et og det Samme; har ogſaa dette ſit Blivende, eller ikke?\nSokrates: Lader os nu, ifølge det vi nu ere enige om, underſøge, hvorvidt det er retfærdigt, at jeg ſøger at komme bort herfra, uden at Athenienſerne ſlippe mig fri, eller ikke retfærdigt; og ſkulde det viſe ſig at være retfærdigt, da ville vi forſøge det; men, hvis ikke, lade vi det være. De Betragtninger imidlertid, ſom Du giver tilbedſte i Anledning af Pengeudlæg, Folkemening og Børneopdragelſe, er jo i Virkeligheden ikke Andet end juſt ſaadanne Folks Tanker, ſom uden Betænkning begaa Mord, ja gjerne, om de kunde, gjenopvakte fra de Døde, med andre Ord, juſt den ſtore Mængdes meningsløſe Indfald. Men os byder Fornuften kun at underſøge, i Henhold til hvad vi nys ſagde, hvorvidt vi ville handle ret i at give dem, ſom ville befrie mig, baade Penge og Tak, medens vi ſamtidig ſelv baade befrie og befries, eller om vi ville krænke Sandheden ved at gjøre alt dette; og viſer det ſig, at vi gjøre Uret derved, ſaa er det meget bedre ſlet ikke at tænke paa, om vi, ved at blive her og forholde os rolige, gaa Døden eller anden Lidelſe imøde — end at krænke Retfærdigheden.\nSokrates: Skal vi nu ſige, at man ſlet ikke paa nogen Maade bør gjøre Uret? eller at man paa een Vis nok kan gjøre det, men paa en anden ikke? eller at det i ingen Henſeende er godt eller ſømmeligt at gjøre Uret, ſom vi dog ofte før i Tiden var fuldt enige om, og ſom jeg ogſaa nu nylig har ſagt? Ere alle vore Fællesmeninger fra før af uden videre bortdunſtede? og har vi kanſke, kjære Kriton, ſaavidt tilaars ſom vi dog ere, under hele vor alvorlige Samtale virkelig overſeet, at vi i Grunden dog bare os ad ſom Børn? Eller har det ſig, naar Alt kommer til Alt, ſaaledes, ſom vi dengang mente, at, gjør vi Uret, ſaa bliver det os ligefuldt til Uret og Skjændſel, hvad ſaa Mængden ſiger eller ei, og hvormeget eller hvorlidet Ondt vi end maa lide? Skal vi ſige ſaa, eller ikke?\nKriton: Jo, det maa vi ſige.\nSokrates: Altſaa, ſlet ikke paa nogen Maade bør man gjøre Uret?\nKriton: Nei ſlet ikke.\nSokrates: Heller ikke maa, ſom Mængden tror, den Forurettede gjengjælde Uret, efterdi man paa ingen Maade maa gjøre Uret?\nKriton: Nei, det ſynes ſaa.\nSokrates: Men hvad mener Du, er det Ret eller Uret, at den, ſom lider Ondt, gjengjælder med Ondt — ſlig ſom jo Mængden mener?\nSokrates: Thi det at tilføie Menneſker noget Ondt er jo juſt det Samme ſom at gjøre Uret.\nSokrates: Altſaa ſkal man hverken gjøre Uret eller tilføie et Menneſke noget Ondt, ſelv ikke naar Vedkommende er Skyld i Ens Lidelſer. Men ſe nu til, Kriton, om Du ikke ved at indrømme dette indrømmer Noget ſtik imod Din egen Mening; thi jeg ved, at kun Faa have og ville holde paa denne Mening. Og huſk, mellem dem, ſom have denne Mening, og dem, ſom ikke have den, er der intet fælles Overlæg; men naar de ſe hinandens modſatte Anſkuelſer, maa de nødvendigvis gjenſidigt foragte hinanden. Gjør derfor nu for Din Part op med Dig ſelv, om Du virkelig gjør Fellesſkab og deler Mening med mig — og da ſkal vi i vore Overlæg ſammen gaa ud fra, at det ingenſinde lader ſig forſvare hverken at gjøre Uret eller gjengjælde Uret, eller, naar man lider Ondt, at verge ſig ved til Gjengjæld at tilføie Ondt —; eller om Du træder tilbage og ikke er enig i dette Udgangspunkt. Men jeg paa min Side beholder, ſom før, ogſaa fremdeles den nævnte Mening; har Du imidlertid fattet en anden, ſaa ſig frem og forklar Dig; men mener Du ſom forhen, ſaa hør videre.\nKriton: Jeg mener, ſom før, og er enig med Dig; derfor tal.\nSokrates: Jeg gaar altſaa videre; eller, rettere, jeg ſtiller et Spørgsmaal: naar man er kommen overens med En om Noget ſom Ret, bør man ſaa rette ſig derefter eller ſkuffe ham?\nKriton: Man bør rette ſig derefter.\nSokrates: Slut nu heraf: forlade vi dette Sted uden at agte paa Statens Vilje, mon vi da ikke gjorde Ondt mod Andre, og det ovenikjøbet Folk, hvem man allermindſt burde forurette? eller kan hænde ikke? Og vilde vi da holde faſt ved, hvad vi vare komne overens om ſom Ret? eller ikke?\nKriton: Jeg kan ikke beſvare dette Spørgsmaal, Sokrates; thi jeg forſtaar det ikke.\nSokrates: Nu, ſaa betragt Sagen ſaa: Jeg ſætter, at idet vi ere i Begreb med at rømme herfra — eller hvad vi nu ville kalde det —, Lovene og hele Statsſamfundet indfandt ſig her ved Siden af os og ſpurgte: „Sig os, hvad er det, Du har iſinde, Sokrates; kan Du have nogen anden Henſigt med den Gjerning, Du har fore, end at gjøre Dit til at ødelægge os Love og det hele ſamlede Statsſamfund? eller, tror Du, at den Stat kan beſtaa og ikke gaa tilgrunde, i hvilken de afſagte Domme ingen Kraft have, men af private Folk gjøres ugyldige og retsløſe?“ Hvad ſkal vi ſige, Kriton, til Saadant og Andet af ſamme Slags? Thi visſelig kunde man — navnlig en Taler — faa adſkilligt ud af Krænkelſen af denne Lov, ſom befaler, at dømte Domme ſkal holdes i Ære. Eller ſkal vi ſvare dem: „Ja, men Staten har gjort os Uret og har fældet en uretfærdig Dom!“ — ſkal vi kanſke ſige ſaa?\nKriton: Ja, Sokrates, ſandt er det; det ved da Gud.\nSokrates: Altſaa, ſæt at Loven ſagde videre: „O Sokrates, ere vi og du komne overens ogſaa herom? eller om at blive ſtaaende ved de Domme, ſom Staten maatte afſige?“ Om vi nu undrede os over denne deres Tale, ſaa vilde de maaſke ſige: „Undre Dig ikke, Sokrates, over, hvad vi have ſagt; men ſvar os, efterdi Du jo har havt for Skik at benytte Dig af Spørgsmaal og Svar. Velan da: hvad har Du at beklage Dig over os og Staten for, ſiden Du indlader Dig paa at bringe os Fordærv? er det ikke førſt og fremſt os, Du ſkylder Din Fødſel? var det ikke os, ſom gjorde, at Din Fader kunde tage Din Moder, ſaa Du kunde fødes? ſig nu frem, kan Du foreholde os — vi, Lovene om Ægteſkabet — at vi ikke ere, ſom vi bør være?“ — „Jeg bebreider Eder jo Intet!“ maatte jeg ſvare. „End nu de Love da om Børns Næring og Opdragelſe, af hvilke ogſaa Du har nydt godt? eller, ere ikke de Love i ſin Orden ſom have paabudt Din Fader at lade Dig underviſe i Muſik og Gymnaſtik?“ — „Utvivlſomt,“ vilde jeg ſvare. „Godt; men naar du altſaa paa ſlig Vis er født, opdraget og uddannet, vil Du da for det Førſte kunne negte, at Du er vo Ætling og Tjener, baade Du og Dine Forfædre? Og naar ſaa er, tør Du da formene, at Du og vi ſkulde dele Retsvilkaar, og tro Dig berettiget til at handle med os paa ſamme Maade, ſom vi med Dig? Og er Du ligeoverfor Din Fader eller Din Herre (om Du havde nogen) ingenlunde berettiget til at gjengjælde Lidelſer, hvori de maatte være Skyld, ſkjelde igjen, naar ud blev udſkjeldt, ſlaa igjen, naar Du blev ſslaaet eller tillade Dig en lignende Færd — tror Du ſaa, at Du ligeoverfor Dit Fædreland og Lovene, naar vi fandt det Ret at volde Din Undergang, ſkulde kunne tillade Dig, ſom bedſt Du evned, ogſaa at bringe os Love og Dit Fædreland Fordærv, og ſaa endda ſige, at Du gjorde Ret, Du, ſom jo for Alvor vil øve Retfærdighed? Eller er Du faa viis, at Du ikke kan begribe, at Fædrelandet er mere verd end baade Fader og Moder og alle Forfædre tilſammen; at det er ærværdigere, helllgere og i ſtørre Agt baade hos Guder og hos Menneſker med Forſtand; at man, naar Fædrelandet er fortørnet, maa viſe det mere Lydighed og Eftergivenhed end en Fader; at man enten faar ſøge at overbeviſe det eller gjøre, hvad det kræver, roligt finde ſig i den Lidelſe, det paabyder, enten ſaa det gjælder at ſlaaes eller bindes; og, ſkal man ſendes i Krig for at ſaares eller dø, at man ogſaa da faar lyſtre, og at ſaa er Ret og retfærdigt? og at man ikke maa undſlaa ſig, ikke træde tilbage, ikke forlade Stillingen, men baade i Krigen og for Domſtolen og overalt enten gjøre, hvad Staten og Fædrelandet byder eller overbeviſe det om, at noget Andet er Ret? at det viſtnok er ſyndigt at øve Vold mod Moder eller Fader, men hvormeget mere da mod Fædrelandet!?“ Hvad ſkal vi ſige til dette, Kriton? at Lovene tale Sandhed, eller ikke?\nKriton: Saa ſynes ialfald mig.\nSokrates: „Se nu til, o Sokrates, — kunde Lovene nu ſige — om vi tale Sandhed, naar vi ſige, at Du forgaar Dig mod os, om Du fremmer, hvad Du har iſinde. Vi har jo viſtnok bragt Dig til Verden, ſørget for Dit Ophold, Din Opdragelſe og givet Dig ſammen med alle øvrige Statsborgere Del i alle de Herligheder, vi vare iſtand til; men paa ſamme Tid give vi dog en hvilkenſomhelſt athenienſiſk Borger, ſom ifølge ſit Kjendſkab til Staten og os Love maatte udfinde og paatreffe Noget, der er ham til Mishag, fuld Frihed til at tage Sit og begive ſig, hvorhen han vil. Og ikke lægger nogen af os Love Hindringer iveien eller forbyder det om Nogen vil forlade ſit Hjem af den Grund, at vi og Staten ikke behage ham; frit kan han flytte og komme hvor i Verden, han vil, og Sit ſkal han beholde ubeſkaaret. Men den af Eder, ſom bliver boende her ſom altſaa ſer, baade hvordan vi Love dømme, og hvordan vi forøvrigt ſtyre Staten, om ham paaſtaa vi, at han i Ord og Gjerning har gaaet md paa at gjøre, hvad vi befale ham; og lyder han ikke, da erklære vi ham for tredobbelt lovſtridig, idet han nemlig trodſer os baade ſom Fædre og Opdragere, og dertil uagtet ſit Løfte om Lydighed hverken adlyder os eller ſøger at overbeviſe os, om vi maatte handle urigtigt; og ſkjønt vi ikke ſom Herrer befale, men kun offentlig tilholde ham at rette ſig efter vore Bud, idet vi jo henſtille til ham Et af To, enten at overbeviſe os eller at adlyde, saa gjør han alligevel ingen as Delene. — Og disſe Beſkyldninger, Sokrates, ſige vi nu, ville ogſaa ramme Dig, hvis Du agter at udføre, hvad Du har iſinde; og, juſt ikke Dig lempeligere end nogen anden Athener, tvertimod haardeſt muligt!“ — Om jeg nu ſagde: „Hvorfor det?“ ſaa vilde de rimeligvis og med fuld Ret ſlaa mig med den Bemærkning, at jeg er den af Arhenerne, ſom allermeſt har indgaaet paa hin Forpligtelſe. Thi de vilde ſige: „Vi har, o Sokrates, vægtige Vidnesbyrd for, at ſaavel vi ſom Staten er Dig til Behag. Neppe vilde vel nemlig Du fremfor alle andre Athenere have fæſtet ſtadigt Bo her i Byen, hvis det ikke i ſærlig Grad havde været Dig til Behag; og, hverken har Du nogenſinde draget ud af Byen til Feſtlegene — undtagen een Gang til Iſthimen — eller udenfor din Krigstjeneſte andetſtedshen; heller ikk har du nogenſinde gjort nogen Reiſe, ſom andre Menneſker; eiheller har du følt Lyſt til at lære nogen anden Stat eller andre Love at kjende, men vi og vor By have været DIg nok; i den Grad gav Du os Fortrinnet og gik med paa at opfylde Dinne Borgerpligter efter os, ja Du ſtiftede endog Familie her i Byen — da maatte den vel være Dig til Behag. Ja, endnu medens Din Sag ſtod paa, havde Du jo Fridhed til at anholde om Landsforvisning, om Du havde villet, ſaaat Du dengang kunde have gjort med Statens Vilje, hvad Du nu har iſinde at gjøre mod dens Vilje. Dengang, det forſtaar ſig, gjorde Du Dig til af, at det ikke anfegtede Dig, at Du maatte dø, hvorfor Du, ſom Du ſagde, foretrak Døden for Landsforvisning; men nu: hverken ſkammer Du Dig over disſe Dine egne Ord, ei heller tager Du i Betænkning udenvidere at prøve paa vort, Lovenes, Fordærv. Du bærer Dig jo ad ſom den uſleſte Træl, naar Du virkelig vil ſøge at løbe bort ſtik imod baade Løfter og Overenskomſter, ifølge hvilke Du har forbundet Dig til at opfylde Dine Borgerpligter efter os. Førſt har Du nu at ſvare os paa det Spørgsmaal, om vi tale ſandt, naar vi ſige, at Dine indgangne Forpligtelſer ſom Borger gjælder Gjerning og ikke blot Ord? eller er dette ikke ſandt?“ — Hvad ſkal vi ſvare herpaa, Kriton; mon vi ikke maa medgive dette?\nSokrates: Men hvad gjør Du nu vel Andet, o Sokrates, vilde Lovene ſige, end dette: Du bryder de Løfter og Forpligtelſer, Du indrømmede os; og ikke ere disſe indgaaede af Tvang, ikke ved Bedrag, eiheller fordi Du har været nødt til beſtemme Dig i en Fart; thi i 70 Aar har Du kunnet reiſe herfra, om Du ikke havde fundet Behag i os, og Forpligtelſerne havde forekommet Dig uretfærdige — ikke ſandt? Men hverken foretrak Du Lakedæmon eller Kreta, hvor Du jo altid har roſt Tilſtanden, ei heller nogen anden helleniſk eller barbariſk Stat; tvertimod, Du har været mindre fraværende fra Byen Du end de Halte, de Blinde og de andre Krøblinger. I ſaa høi Grad fandt Du mere end nogen anden Athener Behag i vor By og dermed ſelvfølgelig ogſaa i os Love; thi hvem vil finde Behag i en By uden Love? Men nu gaar Du uden videre fra alle Forpligtelſer. Men, naar Du holder Dig til os, Sokrates, ſaa vil Du idetmindſte ikke blive til Latter derved, at Du drager ud af Byen. — Naar Du nu overtræder disſe dine Forpligtelſer eller forgaar Dig mod nogen af dem, tag ſaa under Overveielſe, hvad Godt Du opnaar derved for Dig ſelv og Dine Venner. At Dine Venner nemlig ville komme i Fare for ogſaa ſelv at maatte flygte og gaa tabt at ſine offentlige Rettigheder eller miſte ſin Formue, er nogetnær en afgjort Sag. Og hvad Dig ſelv angaar, Sokrates, ſaa vil Du for det Førſte, naar Du kommer til en af de nævnte Byer, enten Theben eller Megara, med det Samme komme ſom en Fiende af dens Statsforfatning — og i dem begge er lovlig Orden; og, Alle, ſom elſke ſit Fædrehjem, ville anſe Dig for en mistænkelig Perſon, holde Dig for en Lovens Fordærver. Du vil ſaaledes kun beſtyrke vedkommende Dommer i hans Mening om, at Din Sag er rettelig paadømt; thi om en Lovens Fordærver er det let nok at antage, at han ogſaa er en „Ungdommens og uforſtandige Menneſkers Fordærver“. Hvad vil Du da nu? vil Du kanſke holde Dig borte fra disſe Stater med god lovlig Orden og Menneſker med Sands for en ſaadan? — Men, gjør Du dette, kan da Livet egentlig have noget Værd for Dig? Eller, kanſke Du juſt agter at indfinde Dig i ſaadanne Stater, Sokrates, og være frek nok til juſt med den Slags Folk at drive paa med Dine herfra saa vel bekjendte Samtaler, hvorefter jo Dyd og Retfærdighed, Lovlighed og Love ere Menneſkets dyreſte Eie? Og Du tror kanhende ikke, at man da vil finde Sokrates’s Færd nederdrægtig? Man nødes nok til at tro det. Dog, Du vil maaſke undgaa disſe Strøg og begive Dig til Thesſalien, til Kritons Venner? der herſker jo nemlig den ſtørſte Uorden og Lovløshed. Kanſke vilde man der have ſin ſtore Moro af at høre Dig fortælle, hvor fornøieligt Du løb bort fra Dit Fængſel, hvorledes Du gjorde Dig ukjendelig i en Forklædning, hvadenten det nu var en Skindſtak eller Sligtnoget, ſom Rømlinger pleie at trække paa ſig. Men at en gammel Mand ſom Du, efter Naturens Orden ſaagodtſom paa Gravens Rand, har kunnet nedlade ſig til ſaa ſmaaligt at prutte med en Stump Liv, at han for den Sags Skyld endog har overtraadt den ſtrengeſte Lov — det vil Ingen opholde ſig over? Kanſke ſaa længe Du ikke ſtøder En eller Anden for Hovedet; i ſaa Fald, Sokrates, vil Du komme til at høre adſkillige beſkjemmende Ting; Du vil tilbringe Dit Liv i Afhængighed, som Hvermands Tjener. Hvad vil Du egentlig tage Dig for i Thesſalien? Kanſke Du agter at leve høit, ſom om Du havde foretaget en Gjæſtebudsreise? men hvor bliver der af de bekjendte Taler om Retfærdighed og Dyd? Dog, kanſke er det for Dine Børns Skyld, Du ønſker at leve, ſaa Du kan faa dem opdragne og uddannede? vil Du da drage dem med Dig til Thesſalien, føde og opdrage dem der og ſaaledes gjøre dem til Fremmede, at de ogſaa kunne faa det at takke Dig for? Dog kanhænde ikke; men kanſke mener Du, at de kan opholde ſig her, ja endog fødes og opdrages bedre, naar bare Du er ilive, ſelv om Du ikke kommer ſammen med dem; thi Dine Venner ville tage ſig af dem? Men de, ſom altſaa vilde tage ſig af Dine Børn, om Du drog til Thesſalien, ſkulde ikke de ville tage ſig af dem, om Du drog til Hades? Hvis der er noget Forſlag i disſe, der ville gjælde for Dine Venner, ſaa bør man dog tro dette. Nei, kjære Sokrates, følg Du os, hvem Du ſkylder Dit Liv, og lad Retfærdighed være Dig dyrebarere end baade Børn, Liv og alt Andet; da vil Du ogſaa, naar Du kommer til Hades, have alt dette at forſvare Dig med for dem, ſom der herſke. Thi, gjør Du, hvad Du har havt iſinde, da ſynes Du lige ſaalidet her at ville vinde Noget i Lykke, Retfærdighed eller Fromhed for Dig eller for Nogen af Dine Venner, ſom naar Du kommer hisſet at ſkulle faa det bedre. Nei gaa Du, naar Du forlader Verden, blot ſom den, der har lidt Uret — ikke af os Love, men af Menneſkene. Fjerner Du Dig derimod ſom den, der ſaa ſkammeligt har gjengjældt Ondt med Ondt og Uret med Uret, ſom den, der ikke alene har overtraadt Dine egne Forpligtelſer og Løfter til os, men ovenikjøbet krænket dem, ſom mindſt burde krænkes, Dig ſelv nemlig, Dine Venner, Dit Faædreland og os Love — ja da ville baade vi vredes paa Dig, ſaalænge Du lever, og vore Brødre der, Lovene i Hades, neppe tage vel imod Dig, naar de vide, at Du. her arbeidede paa, ſaavidt det ſtod til Dig, at bringe os Fordærv. Derfor, lad ikke Kriton overtale Dig til heller at gjøre, hvad han ſiger, end hvad vi ſige.“\nOg nu, min brave Ven Kriton, maa Du vel mærke Dig, at dette tror jeg at høre, ret ligeſom de begeiſtrede Korybanter tro at høre Fløiteſpil; ja, Klangen af disſe Ord dirrer ſaa ſtærkt i mit Indre, at jeg umuligt kan høre andre. Derfor ſkal Du vide, at Du — idetmindſte ſom nu min Mening er — kun vil tale forgjæves ved at modſige mig. Og dog, hvis Du tror at kunne udrette Noget, ſaa tal.\nKriton: Nei, kjære Sokrates, jeg har Intet at ſige.\nSokrates: Lad det ſaa være godt, Kriton; og lader os tage Sagen ſaaledes, ſom jo ugsaa Gud tydeligt anviſer os. Anmærkninger.\n↑ Heliaſterne vare edfæſtede, men forøvrigt uanſvarlige Repræſentanter for Folkets dømmende Myndighed, ſamlede — oprindelig i et Antal af 6000 — fra Landets forſkjellige Trakter; altſaa etslags Jury.\n↑ „Skibet fra Delos.“ Ifølge Sagnet var engang det athenienſiſke Folk ved Overrumpling lagt i Trældom af Kong Minos paa Øen Kreta. Hvert niende Aar krævede Tyrannen 7 Ynglinger og 7 unge Piger fra Athen, ſom ſkulde kaſtes ind til Føde for det frygtelige Uhyre Minotaurus, ſom holdt til i Labyrinthen, en Bygning med Utal af Værelſer og bugtede Gange, ſaaat den, ſom engang var kommet ind, ikke kunde finde ud igjen. Den berømte Helt Theſeus befriede ſit Fædreland ved at dræbe Uhyret; han vandt Kongens Datter, Ariadnes, Kjærlighed og fik af hende et Traadnøſte, ved hvilket han efter ſin Heltedaad ſlap ud igjen af Labyrinthen. Glad over ſin Seier lagde han paa Tilbageveien indom den lille Ø Delos, hvor han foranſtaltede feſtlige Ofringer til Guden Apollons Ære. Ved disſe Ofringer opførtes de førſte græſke Chordandſe og det var Meningen, at Dandſen ſkulde efterligne de mange Bugtninger og Vinkelkroge i Labyrinthen. Efter den Tid afſendte hans taknemlige Landsmænd hvert Aar det samme Skib, hvorpaa Theſeus var vendt tilbage fra Kreta, over til Delos med rige Offergaver til Apollon, og ſaalænge Skibet var borte, maatte ingen Dødsdom (ſaaledes heller ikke Sokrates’s) fuldbyrdes i Athen.\n↑ Sunion, et Forbjerg paa Sydkyſten af Attika, den Del af Grækenland, hvor Athen ligger.\n↑ „De Elleve“ kaldtes Mænd, valgte rundt fra Landsbygderne til at foreſtaa Fængſlerne og have Opſyn med Dødsdommenes Fuldbyrdelſe.\n↑ Man troede, at Drømme efter Midnat havde ſtørſt Sandſynlighed for ſig til at gaa i Opfyldelſe.\n↑ Man huſke, at der er Lovene, ſom tale.\nSist redigert den 11. jan. 2013, kl. 11:43


Første standardaftale for it-drift til mindre og mellemstore virksomheder er klar\nNyhed - Torsdag - d. 12-1-2017\nIT-Branchen, DANSK IT og Danske IT-Advokater offentliggør i dag den første danske standardaftale for it-drift til private virksomheder. Aftalen giver kunder og leverandører et fælles afsæt for, hvad en it-driftsaftale skal regulere og gør det hermed mindre ressourcekrævende at indgå it-driftsaftaler, ligesom risikoen for konflikter reduceres.\nDet er en arbejdsgruppe med repræsentanter fra organisationerne IT-Branchen, DANSK IT og Danske IT-Advokater, der sammen med professor, dr.jur. Henrik Udsen har udarbejdet denne første danske standardaftale for it-drift i mindre- og mellemstore virksomheder.\n- Mange it-driftsaftaler ender desværre i konflikter mellem kunde og leverandør, da parterne fra begyndelsen har stået langt fra hinanden. Med standardaftalen får kunder og leverandører nu et fælles ståsted, fortæller Hanne Bay, formand for DANSK IT’s fagråd for It og Jura.\nDen nye standardaftale fylder blot 40-sider og dermed adskiller den sig væsentligt fra de store kontrakter om it-drift på flere hundrede sider, som parterne i dag selv udarbejder.\n- Ved en faseopdelt opbygning og en generel overskuelig struktur er den væsentligt nemmere for kunder og leverandører at anvende, tilføjer Birgitte Hass, adm. direktør i IT-Branchen.\nDer eksisterer i dag standardaftaler for systemindkøb og systemudvikling, men ingen standardaftaler for it-drift til private virksomheder. I forhold til andre it-standardaftaler adskiller denne sig blandt andet ved, at man kan få dækket ”tabt tid” fx på grund af hackerangreb, manglende kompetencer, support og service eller funktionalitet. En anden nyskabelse i aftalen er, at den åbner op en såkaldt due diligence (en undersøgelse af it-forholdene) inden aftalens indgåelse med henblik på, at partnerne undgår efterfølgende overraskelser om leverancens indhold og pris.\nDa aftalen er blevet til i tæt samarbejde mellem kunde- og leverandørsiden, er den i sit udgangspunkt neutral. De dele af aftalen, hvor ingen af organisationerne har foreslået alternative formuleringer, har karakter af et agreed document.\n- Dokumentet kan med fordel anvendes som en værktøjskasse med en række standardbestemmelser, som sammen med de nødvendige individuelle bilag, kan bruges som de er eller sættes sammen med alternative formuleringsforslag anbefalet af organisationerne, siger bestyrelsesmedlem i Danske IT-advokater, advokat Kim G. Hansen.\nDe tre organisationer og Henrik Udsen vil løbende mødes for at følge, hvordan it-driftsaftalen bliver anvendt. Hensigten er at opsamle erfaringer, så der kan blive videreudviklet på aftalen.\n- Kravene til en god it-driftsaftale udvikler sig løbende i takt med udviklingen i markedet. Derfor er det nødvendigt løbende at videreudvikle aftalen, hvis den skal vedblive at udtrykke en markedsstandard, slutter, Henrik Udsen, professor, dr.jur. Københavns Universitet\nStandardaftalen, forslag til alternative formuleringer og den tilhørende introduktionsvejledning kan downloades her:\nStandardaftale for it-drift\nStandardaftale for it-drift med DANSK IT's alternative formuleringer\nStandardaftale for it-drift med IT-Branchens alternative formuleringer\nIt-Advokat Nicolai Dragsted, Bird and Bird\nUlrich Ramm og Claus Sørensen for IT-Branchen\nHanne Bay og Pia Mondrup for DANSK IT\nMarianne Søgaard og Kim G. Hansen, Danske IT-advokater


Nyt job i København - HotShops.dk\nNyt job i København\nby Mathias | dec 30, 2012 | Arbejde | 0 comments\nJeg søgte nyt job i københavn, da jeg synes det kunne være utroligt spændende at komme til hovedstaden at arbejde. Mit nye job København går ud på, at hjælpe unge handicappede med at finde et job. Jeg sidder enten på mit kontor, hvor de unge kommer ind til mig, ellers også tager jeg ud til dem. Jeg hælper dem med at finde det rigtige job København til dem. Deres ønske er at få så normalt et job som muligt. Heldigvis har mange virksomheder også en ordning sammen med kommunen, hvor de tilbyder skåne job til handicappede.\nAt flytte til København\nJeg elsker mit job København meget, men synes også ind i mellem det kan være svært at bo så langt væk fra min familie og min omgangskreds. Heldigvis har København så meget at byde på, at jeg aldrig keder mig. Min kæreste bor stadig i Jylland. Han søger også job København men han er bygningsinstuktør og det er ikke nemt at få et arbejde inden for den branche. Han har dog fået tilbudt et sikkert job København, men hvor han ikke ville få den samme løn som nu. Han er i gang med at forhandle, så hvem ved. Måske får vi begge drømmen opfyldt.


Hotel Residence Amadeus i Castelrotto til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia Burgfrieden 31, Castelrotto, Castelrotto, Italien, 39040 - Fantastisk placering - Se på kort\nMere om Hotel Residence Amadeus\nNår du besøger Siusi, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Hotel Residence Amadeus, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHotel Residence Amadeus tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Siusi. Hotellet tilbyder gratis trådløst internet på alle værelser, handicapfaciliteter, parkering, familieværelse, grillfaciliteter for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, altan/terrasse, telefon, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet legeplads. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Siusi, så er Hotel Residence Amadeus det perfekte sted til en spændende rejse.


NETFLIX FORVENTES IKKE AT FORNY PUNISHER ELLER JESSICA JONES - TV\nNetflix forventes ikke at forny Punisher eller Jessica Jones\nMarvels seneste planer med Hulu fremmer yderligere den populære forudsigelse om, at Netflix viser Jessica Jones og The Punisher snart vil blive annulleret.\nSelvom Jessica Jones har stadig en tredje sæson frem, det antages længe, at den Krysten Ritter-ledede serie og dens andre Marvel / Netflix-show Afstrafferen lever på lånt tid efter Jernnæve , Luke Cage og vovehals alle fik øksen hurtigt efter hinanden sidste år.\nHvad mere er, sluttidsprofetierne for Marvel / Netflix-æraen blev desto mere troværdig tidligere i dag, da det blev rapporteret, at det Disney-ejede Marvel vil samarbejde med Hulu - en platform, der også delvist ejes af Disney - for at arbejde på fire voksne animerede shows, herunder en Howard the Duck serie medskrevet af Kevin Smith. Fra tingens udseende fortsætter Mouse House med at distancere sig fra Netflix, da det lægger grunden til deres egen platform, Disney Plus, som er klar til lancering senere på året.\nIndrømmet, at øksen endnu ikke er faldet på Afstrafferen eller Jessica Jones , men skriften er på væggen, så meget, at Frank Castle selv, Jon Bernthal endda fortalte Variety i sidste måned, at han er i fred med showets sandsynlige annullering. Hvad der sker ud over dette, er fortsat genstand for løbende spekulation, med Disneys formand for direkte-til-forbruger og international division Kevin Mayer, der brænder et sådant snak tilbage i december, da han antydede, at Netflix-showene muligvis kan bringes tilbage på Disney Plus.\nPå samme tid satte en rapport sidste år fra Variety en dæmper på fansens fantasier om et nært forestående tilbagevenden til forsvarerne, da det afslørede, at Netflix-heltene ikke kan vises andre steder i to år efter at have forladt platformen. Samlet set ser de næste par år ikke alt for lovende ud vovehals og resten, men i det mindste Jessica Jones har stadig en sæson mere i sig, før denne æra virkelig nærmer sig slutningen.\nsharon sten grundlæggende instinkt forhør scene\nkøbte Disney Captain Marvel-billetter\nhjemsøgningen af bakkehus fuld rollebesætning\nspøgelse i skallen anden film\nriddere fra den gamle republik Darth Malak


Ferie for Alle Online fandt sted 19.-28. februar 2021. Foto: MCH/Lars Møller.\n- Vores mål var at sætte fokus på rejse- og ferieoplevelser sammen med branchen, der for de flestes vedkommende fortsat er hårdt ramt af coronakrisen. Derfor er vi både glade og taknemmelige for, at udstillere og besøgende har bakket så flot op om Ferie for Alle Online i et helt andet format, end vi er vant til, siger Anders Ladefoged og tilføjer:\n- I disse tider må man tænke kreativt, og derfor glæder det os meget, hvis vi har kunnet bidrage bare lidt til rejse- og feriebranchen. Når det så er sagt, så hører vi fra vores udstillere, at de glæder sig til at møde deres kunder personligt på den fysiske messe. Derfor ser vi nu sammen frem til februar 2022.\nRejselysten spirer - men den fysiske messe savnes\n- Vi har været rigtig glade for at deltage i Ferie for Alle Online, idet den samlede rejsebranche herigennem har fået en mulighed for at vise kunderne, at vi stadig er derude. Kunderne længes efter at rejse og kommer helt sikkert, når verden åbner op igen, og nu ved de, at vi stadig findes, og at vi har brugt lockdown-tiden til at udvikle vores produkter, så vores kunder får en endnu mere personlig, tryg og sikker rejse i fremtiden. Vi ville uden tvivl foretrække den fysiske messe, men det vigtigste for os har været at vise kunderne, at vi er her for dem, siger brand manager Maria Byskov fra Spies.\n- Vi havde en rigtig god oplevelse og udbytte. En kombination af at benytte Ferie for Alle Online og selv lægge meget energi i de rigtige tilbud, aktiviteter og konkurrencer, har givet os rigtig meget positivt retur. Vi havde sat et højt salgsmål - og vi kom 10 procent over. Især interessen for vores Facebook live-transmissioner overraskede positivt med 75.000 likes. Når alt det gode er sagt om online-ugen, så er der ingen tvivl om, at vi alle glæder os til at komme tilbage til den rigtige Ferie for Alle-messe i 2022 - den er på alle parametre bare bedre, lyder det fra Peder Hornshøj, CEO hos Bravo Tours.\n- Vi er virkelig positivt overrasket over, hvor mange tilmeldte vi har haft til vores liveforedrag. De har været en stor succes, selvom det er første gang, vi er gået online. Vi har haft 13 online foredrag med samlet set 1.000 deltagere, så vi føler, at vi har fået rigtig meget ud af vores medvirken, fortæller Lone Holm-Tygesen, direktør for Adventure Holidays, som suppleres af Fjord Line:\n- Onlinemessen performede langt over vores forventninger og viser en tendens, som tyder på, at folk er købelystne, når det gælder rejser, fortæller markedschef Lina Lägel Pedersen fra færgeselskabet Fjord Line, som sejler mellem Danmark, Norge og Sverige.\nStor rejselyst på Ferie for Alle Online /Default.aspx?ID=4357&newsid=3013&PID=18407&M=NewsV2&Action=1


Omskiftningsomkostninger - Oversigt, strategier og eksempel\nOmskiftningsomkostninger er omkostninger, som en forbruger pådrager sig ved at skifte mærke, produkter, tjenester eller leverandører. Omskiftningsomkostninger er også kendt som skiftebarriere.\nForståelse for at skifte omkostninger\nOmskiftningsomkostninger henviser almindeligvis til de økonomiske omkostninger Transaktionsomkostninger Transaktionsomkostninger er omkostninger, der ikke påløber nogen deltager i transaktionen. De er sunkne omkostninger som følge af økonomisk handel på et marked. I økonomi er teorien om transaktionsomkostninger baseret på den antagelse, at folk er påvirket af konkurrencedygtig egeninteresse. afholdt af en forbruger, når de skifter mærke, produkter, tjenester eller leverandører. Det er dog vigtigt at bemærke, at sådanne omkostninger også inkluderer ikke-finansielle omkostninger. Andre omkostninger inkluderer psykologiske, tids- og indsatsbaserede omkostninger.\nOvervej f.eks. En person, der i øjeblikket betaler $ 50 pr. Måned for sin telefonregning. Den enkelte bemærker, at en anden tjenesteudbyder leverer den samme telefonplan til en månedlig pris på $ 45.\nI eksemplet ovenfor sparer den enkelte $ 5, hvis hun skifter telefonplaner. Der er dog et antal omkostninger, der skal overvejes, såsom:\nTid omkostninger : Om en betydelig mængde tid skal bruges til at skifte telefon planer (dvs. kørsel til butikken eller venter på en ledig butik repræsentant)\nPsykologiske omkostninger : Om den nye telefonplan ville være bedre end den eksisterende telefonplan (dvs. om den nye telefonplan tilbyder bedre bydækkende signaldækning)\nIndsatsbaserede omkostninger : Hvorvidt den enkelte skal udøve en betydelig indsats for at skifte telefonplaner (dvs. om der skal afsluttes meget papirarbejde)\nHøje og lave omkostninger\nOmskiftningsomkostninger kan være “høje” eller “lave”. Jo højere omkostningerne ved at skifte, desto mindre sandsynligt vil en person være villig til at skifte mærke, produkter, tjenester eller leverandører. For forbrugerne, jo højere omkostningerne er, desto mindre værdi får forbrugeren ved at skifte til et andet mærke, produkt, service eller leverandør. sine købere. Leverandørens magt er knyttet til leverandørernes evne til at øge priserne, nedsætte kvaliteten eller begrænse antallet af produkter, de vil sælge. .\nStrategier ansat af virksomheder\nLad os nu se, hvordan virksomheder formulerer strategier for at øge skifteomkostningerne for forbrugere for at afholde dem fra at skifte mærke, produkter, tjenester eller leverandører. Hvis en virksomhed er i stand til at få forbrugerne til at afholde højere omkostninger, betragtes det som en konkurrencemæssig fordel Konkurrencemæssig fordel En konkurrencemæssig fordel er en egenskab, der gør det muligt for en virksomhed at overgå sine konkurrenter. Konkurrencemæssige fordele giver en virksomhed mulighed for at opnå for virksomheden.\nHusk eksemplet ovenfor angående en person, der skifter til en billigere telefonplan. Hvis personen har brug for en betydelig indsats og tid til at skifte til den billigere telefonplan, kan personen muligvis ikke vælge at skifte telefonplaner for at spare $ 5.\nDer er en række strategier, der anvendes af virksomheder for at øge forbrugernes skiftomkostninger. For eksempel:\nOpkrævning af et højt afbestillingsgebyr for aflysning af tjenester\nInkorporerer en langvarig eller kompleks afbestillingsproces til aflysning af tjenester\nKræver betydelige papirer for aflysning af tjenester\nDet er dog vigtigt at bemærke, at selv om virksomheder kan skabe høje omskiftningsomkostninger, kan konkurrenter hjælpe forbrugere med at mindske sådanne høje omkostninger ved at bære en del af disse omkostninger. For eksempel kan en virksomhed pålægge et højt afbestillingsgebyr for deres tjenester, men en konkurrent kan tilbyde at betale afbestillingsgebyret for forbrugeren, hvis sidstnævnte accepterer at skifte.\nPraktisk eksempel: QWERTY-tastaturet\nEt bemærkelsesværdigt eksempel på et produkt med høje skiftomkostninger er QWERTY-tastaturlayoutet. Ifølge undersøgelser er QWERTY-tastaturlayout muligvis ikke det mest effektive tastatur (med hensyn til skrivehastighed) sammenlignet med et DVORAK-tastaturlayout.\nDVORAK-tastaturlayoutet er ikke populært hos forbrugerne på grund af de høje skiftomkostninger (i form af tid og kræfter, der kræves for at lære et nyt tastaturlayout) ved overgang fra et QWERTY-tastatur til et DVORAK-tastatur.\nForhandlingsstyrke fra leverandører Forhandlingsstyrke hos leverandører Leveringsforhandlingsstyrken, en af kræfterne i Porter's Five Forces Industry Analysis Framework, er spejlbilledet af forhandlingsstyrken\nProdukter og tjenester Produkter og tjenester Et produkt er en håndgribelig vare, der markedsføres for erhvervelse, opmærksomhed eller forbrug, mens en tjeneste er en immateriel vare, der stammer fra


Alle restauranter i Duncannon Restauranter i nærheden af Roches Bar\nBritisk restauranter i Duncannon\nAlle aktiviteter i Duncannon Aktiviteter i nærheden af Roches Bar\nEuropa Irland Province of Leinster County Wexford Duncannon Restauranter i Duncannon Roches Bar\nNr. 2 af 7 Restauranter i Duncannon $$ - $$$\nIrsk, Bar, Pub Duncannon | The Hook Peninsula Duncannon, New Ross Co Wexford, Duncannon, Irland+353 51 389 188Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 186 anmeldelserFremragende60 %Rigtig god32 %Gennemsnitlig5 %Dårlig2 %Frygtelig1 %1 uge siden“A Gem to be Revisited Time and Again”1 uge siden“Modern Irish Pub”Lukket nusø12:00 pm - 11:00 pmma - to12:00 pm - 11:30 pmfr - lø12:00 pm - 12:30 amAlle åbningstider KØKKENER Irsk, Bar, Pub, International, Glutenfri retter PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Duncannon | The Hook Peninsula Duncannon, New Ross Co Wexford, Duncannon, IrlandAlle oplysninger Forbedr denne registreringTilbyder denne restaurant udendørsservering?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Er dette en europæisk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende106Rigtig god61Gennemsnitlig11Dårlig5Frygtelig3Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (100)Engelsk (176)Fransk (6)Flere sprog Sprog Dansk (100)Engelsk (176)Fransk (6)Tysk (2)Italiensk (2)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAnn NIrland2117Anmeldt 1 uge siden En perle til at blive taget op igen og igen.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAquitaineHirondelleDorset, Storbritannien4824Anmeldt 1 uge siden Moderne irsk pubMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejlf282014Coventry, Storbritannien94Anmeldt 2 uger siden Var fantastisk ... indtil den næste dagHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWaleswCheshire, UK8252Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Dejlig traditionel barHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKevin HCharlotte, North Carolina31Anmeldt 4 uger siden Vidunderlig lille pubHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJill B41Anmeldt 4 uger siden fra mobile enheder Rochester BarHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRobert WAscot, United Kingdom8738Anmeldt 18 maj 2017 Fantastisk pub, mad og service.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejnick123ryan31Anmeldt 22 april 2017 fra mobile enheder FrokostHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAlison WMacclesfield, Storbritannien1710Anmeldt 16 april 2017 Dejlig mad og serviceHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMgtWallaceWexford, Irland1Anmeldt 16 april 2017 God mad og atmosfæreHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenThe Strand Tavern189 anmeldelser 0,03 km væk Wild Rose Cafe10 anmeldelser 0,21 km væk The Fort Cafe11 anmeldelser 1,14 km væk Seværdigheder i nærhedenSaratoga Bar13 anmeldelser 4,7 km væk The Estuary Spa51 anmeldelser 6,72 km væk Tintern Abbey298 anmeldelser 6,74 km væk Dunbrody Abbey48 anmeldelser 7,14 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Roches Bar.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\nUdendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Fjernsyn, Barnestole til rådighed, Serverer alkohol, Fuld bar, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis wi-fi, Takeaway, Handikapvenlig\nDuncannon | The Hook Peninsula Duncannon, New Ross Co Wexford, Duncannon, Irland Placering:


Restitution og militær træning?\nSkrevet af admin2 14. maj 2012\nJeg har gået og tænkt et stykke tid over noget:\nMan læser alle steder at man skal restituere efter træning osv. men hvordan kan det så være at de i f.eks. det amerikanske militær og inden for nogle sportsgrene kører tung og udmattende træning stort set daglig?\nDet er umiddelbart ikke nogen dum tankegang. Indenfor bodybuilding, er man tilsyneladende ekstremt bange for overtræning. I andre sportsgrene er det ikke unormalt at man har mange hårde træningspas hver dag. De bulgarske vægtløftere var kendt for at have 3 hårde og tunge træningspas hver dag, og de squattede på daglig basis. Klart, de var helt sikkert tanket godt op på anabolske steroider, men det er bodybuildere jo allerhøjeste grad også. Sammenligningen til militærtræning er dog ikke helt gangbar. Her er hele pointen jo ofte at køre soldaterne ned, og finde deres fysiske og psykiske grænser. Selvfølgelig sker der en vis formfremgang, men det er ikke det primære mål. Det primære mål er at teste soldaterne.\nMan kunne med garanti skabe en soldat i langt bedre form, hvis træningen var lagt lidt anderledes an. Man bliver ikke en god soldat fordi man er i god form. Der er mange andre faktorer som spiller ind her. Ikke mindst på det psykiske plan. Men jeg forstår godt din pointe. Og faktum er jo, at man kan holde til langt mere træning end man umiddelbart skulle tro. Problemet er bare, at jo mere krævende ens træningsuge bliver, jo højere krav stilles der også til planlægning. Man kan jo ikke bare tage ned i træningscentret 3 timer hver dag, og køre sig selv helt ned.\nMan kan sagtens opnå fuld restitution selvom man træner hver dag. Men det kræver bare, at man har en god forståelse for kroppen og for programplanlægning. Det første sted folk fejler, er når de tager for store spring. Man går ikke fra at træne 3 gange i ugen, til at træne 6 gange i ugen 2 gange om dagen. Det er noget man bygger op til henover mange år. Derudover er det jo ikke helt ligegyldigt hvad man laver. Ofte er det jo ikke den muskulære restitution som er et problem.\nMuskler restituerer faktisk temmelig hurtigt. Overtræning sker sjældent på et muskulært plan. Det sker på et systemisk plan, hvor en lang række fysiologiske systemer er påvirket. Et hårdt squat og dødløft træningspas giver en ekstremt stor systemisk belastning, hvorimod et biceps-træningspas giver en mindre systemisk belastning. En arm træningsdag kan til sammenligning med et squat og dødløft træningspas næsten fungere som en aktiv restitutionsdag. Så hvis man bygger langsomt op til det, og strukturere sin træning korrekt og med en fornuftig periodisering, så kan man sagtens træne mere end der ofte lægges op til.\nStyrketræning, restitution og kampsport? Specifik CoC træning Variation mellem tung og let træning? Ryster på hænderne efter træning


Skrevet af Maria Cuculiza d. 4. September 2018 i kategorien Bøger\nBØGER: Kvinder tror, de ved alt om mænd og deres pik, potens og ageren i parhold. Sandheder, som de fortæller både sig selv, hinanden og ikke mindst deres mænd, som tilsyneladende også tror på dem.\nDet er i hvert fald den tanke, man godt kan få, når man læser ’Pik, Potens og Parforhold’ af klinisk psykolog Jesper Bay-Hansen og sexolog og psykolog Ann-Marlene Henning, for bogen vrimler med, hvad forfatterne beskriver som myter og fordomme, som de to i fællesskab forsøger at aflive i behjertede forsøg på, at mænd skal få det bedre med deres potens og forhold til sig selv og deres partner. Men også myter, som man ville kunne høre til kvindesammenkomster, når tonen om mænd bliver barsk og frimodig.\nSå NEJ: Størrelsen er ikke afgørende for erotikken mellem mænd og deres partner. Nej, en rigtig mand ved ikke altid, hvordan han skal tage sin kvinde. Nej, en rigtig mand kan ikke altid få en kanonhård rejsning. Nej, mænd tænker ikke på sex hele tiden. Nej, mænd har ikke altid lyst. Nej, mænd skal ikke absolut have sex mindst to gange om ugen. Og nej, den kommer ikke bare op at stå af sig selv, fordi man tager Viagra, lyder punkteringerne af de for potensen så farlige myter, som ifølge forfatterne dækker over en mandevirkelighed, som er at:\nLangt de fleste mænd på et tidspunkt har oplevet, at deres rejsning ikke fungerede, som de ønsker. Samt at besvær med potensen af mange forskellige grunde faktisk er særdeles almindeligt.\nMange mænd tit drømmer om sex, men ikke altid. At sex for andre er noget, som de sjældent eller næsten aldrig tænker på, og at nærmest ingen mand altid har lyst til sex.\nPenis´ længde ikke er ikke så afgørende, eftersom at de fleste af kvindens nerveender i skeden sidder i den yderste tredjedel. At det afgørende i stedet er, hvordan man bevæger sin bækkenbund og underliv.\nIngen mand kan vide alt om sin partners lyst og nydelse.\nMange mænd oplever et fysiologisk behov for regelmæssigt at få udløsning, men at dette ikke kan sammenlignes med basale behov som at spise, drikke og sove. Og at myten således kan lægge pres på partneren, som føler sig forpligtiget til sex.\nViagra og lignende medikamenter kan afhjælpe visse former for især livsstils- eller sygdomsbetinget impotens. Men har man ikke den ringeste lyst, så er chancen for at opnå en hård og penetreringsduelig penis fortsat begrænset.\nSeks myter, der om noget kan forekomme som åbenlyse banaliteter, men som forfatterne tydeligvist mener, at mændene - og i et vist omfang også kvinder - har behov for at få aflivet efter, at de begge i en årrække har arbejdet med mænd og pars seksuelle problemer. Hun i Tyskland og han i Danmark.\nMen måske mænd ikke ved bedre end som så. Måske blandt andet fordi mænd ikke deler de mere problematiske intime erfaringer med deres kønsfæller. Eller også har forfatterne valgt at tale ned til de arme mænd i et forsøg på pædagogisk at tilgængeliggøre al den kliniske viden og forskning, som de anfører ligger bag deres guide til en bedre forståelse af pikken og dens tilsyneladende alt for ofte problematiske gang på jord.\nI hvert fald bruger Henning og Bay-Hansen 350 sider på at lære mænd at måle deres penis, der angiveligt er nogenlunde lige store alle sammen, at finde deres prostata, at mærke deres egen krop efter at den er blevet badet og selvsmurt, vellykket onani, at trække vejret dybt under orgasmer og i øvrigt være lidt mere meddelsomme om, hvad de egentligt har lyst til under de seksuelle akter.\nJesper Bay-Hansen og sexolog Ann-Marlene Henning har begået noget, der kan minde om en maskulin pendant til 70’ernes superbestseller ’Kvinde Kend din Krop’. Håndbogen om alt fra kvinders underliv til diskriminering der, da den udkom i 1975, blev opfattet som et manifest for rødstrømpebevægelsen, og som siden er blevet genoptrykt flere gange i takt med tidernes foranderlighed og kvinderollens udvikling.\nMen hvor ’Kend din Krop’ var skarp og til tider provokerende indenfor de emner, som den satte sit fokus på, så er ’Hvad alle bør vide om Mænd’ en omend sympatisk så dog alligevel så overfladisk tour de force i alle hånde former for trusler mod pik, potens og parforhold, at læseren ikke har mulighed for at blive ret meget klogere på de enkelte problemstillinger.\nBogen forsøger for eksempel, men dog forgæves, at gabe over heteroseksuelles, bøssers og transseksuelles penisser og potens. Men sidder så fast i de heteroseksuelles livsstil, at det nærmest er snyd, når bogens visuelle udstyr giver kraftigt indtryk af, at bogen i ligeså høj grad er for seksuelle minoriteter, for det er den på ingen måde.\nDet eneste, der står tilbage for alvor, er, at har man problemer med potensen, og det ikke skyldes alvorlig sygdom, depression eller decideret ulyst til den anden, så kan det være en rigtig god ide at løfte ikke blot blikket fra den slappe penis, men også sig selv op af sofaen og langt væk fra fedende chips, alkohol og anden usund mad og drikke til fordel for noget bevægelse og færre forkerte kalorier.\nHvad alle bør vide om mænd: Pik, Potens og Parforhold\nJesper Bay-Hansen og Ann-Marlene Henning


Hvorfor fysisk træning - Golfklinik\nGolf er svært. Golfsvinget er en kompleks bevægelse, hvor mange af kroppens muskler skal arbejde sammen. Derfor kræver det også tusindvis af slag, før man bliver god.\nMen det er ikke kun på golfbanen, at du kan blive bedre til golf. Målrettet fysisk træning er en lige så god måde at blive en bedre golfspiller på. Og hvis du gør det rigtigt, kan du sænke dit handicap, slå længere, få en større stabilitet i dit spil og i sidste ende blive en gladere golfspiller.\nEffekten af fysisk træning er veldokumenteret\nOg det er ikke bare noget vi siger. En lang række danske og internationale studier har dokumenteret, at golfspillere, der laver målrettet fysisk træning, får mere fart i køllehovedet og dermed længere slag.\nI 2011 satte tre forskere fra School of Biomedical Sciences and Pharmacy på det australske University of Newcastle sig for at kortlægge den forskning, der er lavet på området. De fandt 13 studier, hvor man havde undersøgt fysisk trænings indvirkning på golfspillere. Undersøgelserne dækkede et bredt spænd af spillere - fra unge eliteudøvere til ældre hyggegolfere. Men en ting havde de til fælles. De viste alle en øget svinghastighed blandt testpersonerne, og det er lig med længere slag.\nEn anden veldokumenteret fordel ved at lave fysisk træning er en nedsat skadesfrekvens og et højere energiniveau. En golfspiller, der laver fysisk træning, har langt bedre chance for at holde sig skadesfri og vil ikke blive træt i slutningen af en golfrunde.\nGolfklinik Danmark har sammen med professor Per Aagaard fra Syddansk Universitet lavet et studie hvor formålet var at se om man med kropskodningsøvelser kunne forbedre golfsvinget. Forskningsstudiet viste en signifikant forbedring i bl.a farten i køllehovedet. Kropskodningsøvelserne er linket mellem den egentlige fysiske træning og den golftekniske træning. Det er fysiske træningsøvelser man laver ude på driving rangen og som har en direkte overførbarhed til golfsvinget.\nDen rigtige form for fysisk træning er vigtig\nDet er vigtigt, at lave den rigtige form for fysisk træning. Vores golffysioterapeuter har taget en specialuddannelse med fokus på golfsvinget. Med vores viden om golfsvinget og kroppen, kan vi hjælpe dig med at forbedre dine forudsætninger for at lave et bedre golfsving. En golftræner ved noget om golfsvinget, mens en fysioterapeut kender kroppen. Golfklinik er det eneste sted, hvor du får begge dele på en gang.\nDet er derfor, at vi i Golfklinik Danmark har udviklet en fysisk Golf Body Test, som du kan få lavet på vores klinikker over hele landet. Med testen kortlægger vi dine fysiske udviklingsområder og giver dig konkrete værktøjer til at forbedre dem. Med vores viden og erfaring tør vi faktisk godt love dig, at hvis du bruger de øvelser, som vi laver til dig, så bliver du en bedre golfspiller. Du undgår skader, kan slå hårdere til bolden, får fysisk overskud, bliver mindre træt og kan dermed spille bedre på de sidste huller.


Maradona gjorde indtryk på HIK-spillerne | HobroAvis.dk\nRasmus Minor og Jesper Rask sammen med hele superligatruppen i Filmteatrets foyer inden filmen. Privatfoto\nD. 4 oktober 2019 - kl 16:20\nMaradona gjorde indtryk på HIK-spillerne\nRasmus Minor og Jesper Rask var sammen med hele superligatruppen en tur i biffen i Hobro\nHOBRO: De lokale superligaspillere fra Hobro IK var med trænere og holdledere inviteret i Filmteatret i Hobro for at se dokumentarfilmen ”Diego Maradona”.\nEn meget rost film om en af verdens bedste fodboldspillere nogensinde. Filmen gav stof til eftertanke, fordi den ikke kun handlede om fodboldspilleren Maradona, men også især om mennesket Diego Maradona.\nMen hvilket indtryk gjorde filmen på spillerne fra Hobro IK? Efter filmen sagde både Jesper Rask og Rasmus Minor, at den gjorde indtryk, fordi den var spændende og stak dybere og ikke bare handlede om fodbold.\nDet kolossale pres, Maradona konstant var under i sin tid i Napoli i 80-erne, er ufatteligt i dag. Fra at være elsket og forgudet til at blive udsat for had fra det meste af den italienske befolkning.\nOg som Rasmus Minor sluttede af med at sige.\n- Hvor var hjælpen henne? Selvfølgelig er der sket meget i den professionelle fodboldverden siden dengang, men alligevel var filmen tankevækkende.


Undersøgelse af nye studerende på kommunikationsuddannelsen på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole, Aarhus Efterår PDF\nDownload "Undersøgelse af nye studerende på kommunikationsuddannelsen på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole, Aarhus Efterår 2013"\nEgil Mogens Holm\n1 Undersøgelse af nye studerende på kommunikationsuddannelsen på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole, Aarhus 2013 November 2014 Alexander Clausen 1\n2 1. Indholdsfortegnelse 2. INDLEDNING MARKANTE RESULTATER GENERALISERBARHED DEMOGRAFI Kønsfordeling Aldersfordeling GEOGRAFI Primære bopæl de sidste 10 år Bopæl ved studiestart UDDANNELSESMÆSSIG BAGGRUND Videregående uddannelse Antal år mellem ungdomsuddannelse og studiestart på kommunikationsuddannelsen DANMARKS MEDIE- OG JOURNALISTHØJSKOLE I FORHOLD TIL ANDRE KOMMUNIKATIONSUDDANNELSER Danmarks Medie- og Journalisthøjskole som 1. prioritet Årsager til kommunikationsuddannelsen på DMJX som 1. prioritet PERSONLIG TILGANG TIL STUDIET Holdning til jobmuligheder INFORMATION OM UDDANNELSEN Danmarks Medie- og Journalisthøjskoles oplysningsindsats Pjece om uddannelsen\n3 2. Indledning Denne rapport er baseret på en spørgeskemaundersøgelse for de nye studerende på kommunikationsuddannelsen, der påbegyndte 1. semester på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole (DMJX) den 1. september af 55 nye studerende har svaret på undersøgelsen. Det giver en svarprocent på 67,27. Ud af de 37, der har svaret på undersøgelsen, er 25 kvinder og 9 er mænd. Det bør nævnes, at de sidste tre af de 37, er inviteret til undersøgelsen, men har ikke fuldført den. Data på køn og alder er angivet ud fra tal fra databasen over de optagne studerende, da det er mest præcist. Det vil i givet fald fremgå af den pågældende tabel. Denne undersøgelse blev lavet for første gang i september 2011, og det er dermed tredje gang, at den bliver foretaget. Derfor er der kun data fra to tidligere undersøgelser at sammenligne med. 3. Markante resultater Omkring en 1/4 af de nye studerende er mænd (27,30) Hele 97 bor i Aarhus ved studiestart 82,35 har haft kommunikationsuddannelsen som 1. prioritet 92,86 har angivet faglige årsager, som begrundelse for valget af 1. prioritet. Kun 5,8 af de nye studerende har givet udtryk for, at de mener, at der vil være jobs efter endt uddannelse (i 2012 var det 15,4) 4. Generaliserbarhed Svarprocenten er kun på 67,27. Det er ikke alle respondenter, der har besvaret samtlige spørgsmål, men i alle tabeller gælder det, at procentsatsen vises i forhold til det antal, der har svaret på spørgsmålet. I forbindelse med næste studiestartsundersøgelse bør det overvejes, hvordan svarprocenten kan øges for at få et mere generaliserbart resultat. Det er dog stadigvæk over halvdelen og dermed flertallet, som har deltaget i undersøgelsen. 5. Demografi 5.1 Kønsfordeling I figur 1 ses fordelingen på køn over de sidste tre semestres studiestart. Der er sket en tydelig udvikling hen mod en klar overvægt af kvinder på uddannelsen. Figur 1: kønsfordeling. Her er anvendt databasetal 3\n4 5.2 Aldersfordeling I forhold til første optag på kommunikationsuddannelsen, så er det samlede aldersgennemsnit faldet en smule. Der er også sket et lille fald i aldersgennemsnittet for mandlige studerende, mens de kvindelige studerende i snit er blevet over et år ældre. Det samlede gennemsnitsnit ligger på 21,45 år. Tabel 1: Oplysninger om de nye kommunikationsstuderendes alder. Her er anvendt databasetal Mænd Kvinder Samlet Yngste og Yngste og Yngste Alderssnit Alderssnit Alderssnit ældste ældste ældste år 19 og 29 år 21,3 år 18 og 24 år 21,45 år 18 og 29 år ,8 år 20 og 29 år 20,1 år 20 og 26 år 21,9 år 20 og 29 år ,78 år 19 og 30 år 21,96 år 19 og 47 år 22,34 år 19 og 47 år og 6. Geografi 6.1. Primære bopæl de sidste 10 år Igen i 2013 kommer de fleste nye studerende fra Østjylland se tabel 2. Det drejer sig om halvdelen. Derudover er der ikke de store udsving. Tabel 2: Primære bopæl de seneste 10 år Antal Procent Antal Procent Antal Procent Nordjylland 2 5,88 2 3,9 3 6,38 Østjylland , ,06 Midt- og Vestjylland 10 29, , ,40 Syd - og 2 5,88 4 7,7 4 8,51 Sønderjylland Fyn 2 5,88 3 5,8 2 4,26 København 1 2,94 2 3,9 1 2,13 Nordsjælland ,13 Øvrige Sjælland ,9 - - Bornholm Andet ,13 Total Note: Nordjylland (postnr ), Østjylland (postnr ), Midt- og Vestjylland (postnr ), Syd - og Sønderjylland ( ), Fyn (postnr ), København (postnr ), Nordsjælland (postnr ), Øvrige Sjælland (postnr ). 4\n5 6.2 Bopæl ved studiestart 33 af de 34 studerende, der har svaret på denne del af undersøgelsen - svarende til 97,05 - bor ved studiestart i Aarhus, hvilket er en stigning i forhold til året før, hvor det var Uddannelsesmæssig baggrund 7.1 Videregående uddannelse Som tabel 3 viser, er der i 2013 er lidt færre af de nye studerende, der har påbegyndt en anden videregående uddannelse samlet set. Antallet af studerende, der har været indskrevet på anden videregåendeuddannelse er for kvinderne faldet, mens det for mændenes vedkommende er steget. Andelen, der har afsluttet en anden videregående uddannelse, er ligeledes steget sammenlignet med tidligere semestre. Tabel 3: Andel studerende, der har påbegyndt eller afsluttet en videregående uddannelse fordelt på mænd og kvinder Påbegyndt videregående uddannelse Mænd Kvinder Total Andel, der Påbegyndt Andel, der har Påbegyndt Andel, har afsluttet videregående afsluttet videregående denne *) uddannelse denne *) uddannelse der har afsluttet denne *) , ,35 9, ,3 8,3 37,5 7,5 36,5 7, ,6 9,5 34,6 0 32,8 7 *)Bemærk, at der er meget få respondenter i disse kategorier, da mange undlader at svare. Nedenfor ses de uddannelser, som nogle af de nye studerende har påbegyndt tidligere Engelsk og virksomhedskommunikation AU statskundskab RUC hum-basis Jura, Aalborg Universitet Historie, AU Statskundskab, KU Handelsøkonom, Niels Brock Filosofi på Sydansk Universitet i Odense Erhvervsøkonomi - med sidefag Nordisk sprog og litteratur, Aarhus Universitet Miljøteknolog, Erhversakademiet Aarhus 7.2. Antal år mellem ungdomsuddannelse og studiestart på kommunikationsuddannelsen Figur 2 nedenfor viser fordelingen af antal år brugt mellem ungdomsuddannelse (UU) og studiestart på kommunikationsuddannelsen. Her ses det tydeligt, at andelen, der har brugt et eller to år er størst, hvilket også gælder de forrige semestre. Her bør det dog nævnes, at der er lidt usikkerhed om tallene, som kan have indflydelse på fordelingen. 5\n6 Figur 2: Andel af studerende, der bruger hhv. et til flere end 5 år mellem UU og kommunikationsuddannelsen * Ved undersøgelsen i efteråret 2011 var det ikke muligt at svare 0 år, hvorfor der ikke er nogle besvarelser i den kategori. Da alle har svaret, er det usikkert, hvilke andre kategorier, der indeholder afsluttet ungdomsuddannelse i 2011 altså 0 år. Tabel 4: Andel af studerende der bruger hhv. et til flere end 5 år mellem UU og DMJX, fordelt på mænd og kvinder i hhv. efterår 2011, efterår 2012 og efterår Mænd E13 Mænd E12 Mænd E11 Kvinder E13 Kvinder E12 Kvinder E ,5-1 22,22 16,7 28, ,2 53,9 2 44,44 41,7 28, ,8 19,2 3 11,11 16,7 19, ,8 19,2 4 11,11-14,3 4 2, Flere end 5 11,11 25,0 9,5-2,7 7,7 8. Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i forhold til andre kommunikationsuddannelser 8.1. Danmarks Medie- og Journalisthøjskole som 1. prioritet Andelen, der har haft kommunikationsuddannelsen på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole som 1. prioritet er faldet fra 94 i efteråret 2012 til 82,35 i efteråret 2013 se figur 4. 6\n7 Figur 4: Andel studerende, der har valgt kommunikationsuddannelsen som 1. prioritet Årsager til kommunikationsuddannelsen på DMJX som 1. prioritet I tabel 5 nedenfor ses årsagerne til, at de nye studerende har valgt kommunikationsuddannelsen på DMJX som 1. prioritet. Her ses mange ligheder i forhold til efteråret Den mest markante forskel kommer til udtryk i stigningen af de geografiske årsager. Kommentarer kan ses i tekstboksen på næste side. Tabel 5: Fordeling årsag til studerendes valg af kommunikationsudannelsen som 1. prioritet Danmarks Medie- og Journalisthøjskoles ry / omdømme Faglige årsager Geografiske årsager Forventninger til/viden om optagelse Størst kendskab til skolen Andre årsager ,86 67,4 92,86 95,9 28,57 22,5 28,57 34,7 3,57 2,0 10,71 10, ,8 74,5 19, ,7 *Bemærk, at det er tilladt at sætte mere end et kryds, hvorfor summen bliver mere end\n8 Nedenfor ses de kommentarer, som de nye studerende angiver i forhold til at vælge DMJX som 1. prioritet: Praktisk og teori Er byrådskandidat, så skulle vælge uddannelse i Århus, og ville noget mere praktisk end uni Jeg har fra mange hørt, at Aarhus er en dejlig studieby, og når man så kan kombinere det med en uddannelse, der både vægter det teoretiske og det praktiske højt, kan jeg ikke være mere tilfreds! Praktikperioden Det var svært at vælge, men jeg har altid haft interesse for sprog, formidling og skrivning hovedsageligt. Havde et positivt billede af skolen, dens struktur og form - ledte efter et sted med enten kreative eller ikke fremmedgørende rammer (læs uni.) Derudover er min mor uddannet journalist. Karrieremæssige årsager Praktisk vinkling + praktikperioden 9. Personlig tilgang til studiet 9.1 Holdning til jobmuligheder De nye studerendes holdninger til de jobmuligheder, som de forventer at stå overfor efter endt uddannelse, kan ses i tabel 6. De største ændringer er sket i forhold til Når jeg er uddannet, hvor der er en markant mindre tro på sikkerhed i forhold til jobs og Ingen af de ovenstående, hvor andelen er steget. De andre holder nogenlunde niveau sammenlignet med forrige semestre. Tabel 6: Studerendes holdning til jobmuligheder efter uddannelsen Når jeg er uddannet vil der sikkert være jobs 5,88 15,4 21,3 Kommunikation er min store interesse, hvorfor 26,47 28,9 den jobmæssige situation ikke er vigtig 19,2 De bedste inden for kommunikation vil altid 32,35, 32,7 kunne få et job 21,3 Jeg ser uddannelsen som en personlig 17,65 17,3 udvikling, og det er derfor ikke sikkert, at jeg 23,4 vil beskæftige med kommunikation bagefter Ingen af de ovenstående 11,76 1,9 8,5 Ved ikke 5,88 3,9 6,4 10. Information om uddannelsen 10.1 Danmarks Medie- og Journalisthøjskoles oplysningsindsats Som tabel 7 viser er det igen hjemmesiden, der er det sted, hvor de fleste henter information om uddannelsen. En af de væsentligste ændringer er, at Studievejledningen på tidligere uddannelsessted er steget fra 5,8 i 2012 til hele 14,71 i 2013, mens oplysninger hentet fra DMJXs pjece om uddannelsen er faldet markant. Fra 19,2 i 2012 til 8,82 i\n9 Hele 55,8 har i efteråret 2013 hentet informationer fra UG.dk. Også information fra Orientering om uddannelse på gymnasier/hf er steget markant. Fra 1,9 i 2012 til 14,71 i Tabel 7: Informationskilder til oplysninger om kommunikationsuddannelsen på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole Studievejledning på DMJX Studievejledning på tidligere uddannelsessted Studievalg Åbent Hus på DMJX DMJXs hjemmeside Andre steder på Internettet DMJXs pjece om uddannelsen Familie og venner/bekendt e UG.dk Orientering om uddannelse på gymnasier/ HF Mænd Kvinde r Total ,53 22, , ,65 44,44 55, , , ,71 11,11 44,44 Mænd Kvinde r Total 8,3 27,5 23,1 8,3 5,0 5,8 25,0 33,3 75,0 16,7 8 8,82 16, ,18 33, ,88 22, ,71 33,3 58,3 25,0 25,0 45,0 42,3 75,0 75,0 20,0 19,2 20,0 19,2 40,0 38,5 35,0 40,4-2,5 1,9 Mænd 2011 Kvinde r Total 4,8-2,1 9,5 3,9 6,4 28,6 33,3 57,1 33,3 15,4 46,2 69,2 42,3 9,5 30,8 28,6 26, ,3 40,4 63,8 38,3 21,3 27,7 4,8 3,9 4,3 Andet - 8 5, ,5 7,7 19,1 *Bemærk, at det er tilladt at sætte mere end et kryds, hvorfor summen bliver mere end ,7 12,8 Nedenfor er listet de øvrige kilder, som de nye studerende har anvendt til at få information om uddannelsen. Kom til ved en tilfældighed at gå ind til et oplæg omkring uddannelsen på uddannelsesmessen i Herning - og det er jeg da glad for, jeg gjorde den dag i dag. Ansatte fra skolen 9\n10 10.2. Pjece om uddannelsen Tabel 8 viser andelen af nye studerende, der har læst pjecen om kommunikationsuddannelsen. Her er der sket et væsentligt fald i andelen - fra 48,9 i 2011 til 32,7 i 2012 og til 17,65 i efteråret Der er stadig flere kvinder end mænd, der læser pjecen. Tabel 8: Andel studerende, der har læst pjece om uddannelsen fordelt på mænd og kvinder MÆND KVINDER TOTAL , , ,0 35,0 32, ,9 53,9 48,9 10


Fra bibeltekst til sangtekst - Peter A.G.'s "Klokkernes Konge" | Bibelselskabet\nI sangen Klokkernes konge har Peter A. G. fundet inspiration i Hjem-is og juleevangeliet. Foto: Helena Lundquist/Bibelselskabet.\nPeter A. G. har skrevet en folkelig sang (med egne ord en salme) som lukker juleevangeliet op og trækker julen ud af det kirkelige rum og ned på gågaden. Læs om, hvordan bibeltekst og sangtekst hænger sammen.\nPeter A.G. betegner selv Klokkernes Kongesom en salme. Og han har ønsket at skrive en folkelig tekst, der taler ind i tiden, og som ikke har det smalle og ”fimsede” udtryk, som han synes, mange moderne salmer har. Derfor har han også trukket salmen ud af det kirkelige univers og ned på gågaden.\nHele julen favnes\nNummeret starter med en lille ordveksling: to der mødes og ønsker hinanden glædelig jul. Og i første vers får vi at vide, at forfatteren er glimmer-gløgge-glad og er ude at gå tur med sin skildpadde. Forfatteren favner altså hele det kommercielle julecirkus med gløgg og glimmer, og ser det som et udtryk for glæde og god julestemning. Der er ikke den brod mod den folkelige og indkøbsfikserede jul, som man ellers tit møder, når kristne udtaler sig om dette emne.\nKlassisk Peter A. G\nTekstuniverset i salmen er klassisk Peter A.G. Og gå-en-tur tematikken får gamle Gnags-fans til at tænke på numre som Slingre ned af Vestergade og Går med hunden gennem byen. Når hunden er skiftet ud med en skildpadde handler det om, at vi skal huske at gå ned i tempo af og til.\nJesus bliver i salmen kaldt ”klokkernes konge” og ”den lille bjælde”. Og uden at metaforikken bliver uddybet i hverken salmen eller interviewet, så er det tydeligt, at billederne skal forstås positivt. Inspirationen til klokke-bjælde metaforen fik Peter A.G., da han hørte kirkeklokken og klokken fra Hjem-Is bilen spille duet. Igen en understregning af, at Jesus, julen og kristendommen for sangskriveren er en del af verden og hverdagen – og ikke en særlig eksklusiv konstruktion.\nUdblik til påske\nI andet og tredje vers foregriber strofen ”Tornekranset narrehat, fuld af kærlighed” påskens begivenheder, hvor Jesus bliver pint med en tornekrone og senere korsfæstet. Med udtrykket narrehat holder sangen fast i klokke/bjælde metaforikken, fordi en narrehat tit har bjælder på. Narre-skikkelsen symboliserer desuden ofte den sandhed og visdom, som ligger i det skæve. Narren er den, som kan tale magten og flertallet i mod.\nSangen afsluttes med denne lille passage, der i sig selv er et lille teologisk statement eller opfordring til at lukke glæden og kærligheden ind ved at lukke op for fortællingen om Jesusbarnet.\nhver gang du selv lukker ham ind ...\nJeg må ha´ ro på for at ku´ fortælle\nOg de bli´r ved med at fortælle


Klimaanlæg privat - Få et optimalt indeklima i hjemmet\nIndeklimaet har stor betydning for vores sundhed og velbefindende. Hos JP Køl & Klima har vi et stort udvalg af klimaanlæg, som vil sikre dig et godt og sundt indeklima. Med klimaanlæggets indbyggede filtre renses luften for støvpartikler, pollen, røg osv. og temperaturen kan nemt reguleres alt efter behov. Måske har du brug for afkøling af dit soveværelse, regulering af husets temperatur eller afhjælpning af fugtproblemer. Hvad end dit behov er, så kan vi hjælpe dig med at finde den rigtige løsning. Kontakt os allerede i dag.\nSe Panasonic klimaanlæg\nSe Mitsubishi klimaanlæg\nSe LG klimaanlæg


Radio24syv er lige så mangeartet som DRs P1 | Kristeligt Dagblad\nMediekommentarer 23.02.12 Kl. 00:01\nRadio24syv er lige så mangeartet som DRs P1\nJeg kommer aldrig i folkekirken, den siger mig ikke noget. Sådan lyder en af den slags vurderinger, som siger betydeligt mere om kritikeren end om det kritiserede.\nNoget lignende skal derfor undgås i følgende omtale af Radio24syv.\nJeg har længe villet forholde mig til den nye radiokanal. Den har været meget omtalt, men er efter alt at dømme ikke blevet tilsvarende aflyttet. Når jeg har spurgt mig for, har svaret ofte været i stil med det indledende: Jeg hører ikke Radio24syv, den er ikke noget for mig.\nLÆS OGSÅ: Per Stig: Meget snak i Radio24syv\nOg det er jo meningsløst. Man kan ganske enkelt ikke have en mening om noget, man ikke kender til. Når interessen for at lytte til Radio24syv har været så beskeden, skyldes det, at kanalen åbenbart ikke imødekommer noget behov for et alternativ til især DRs P1.\nJeg gætter imidlertid på, at mange lyttere dog langsomt er begyndt at gøre sig fortrolig med de nye programtilbud efter midnat, hvor der ikke længere er genudsendelser af P1- og P2-programmerne på FM-båndet. I så fald er det Radio24syvs Nattevagten, der bliver introduktionen.\nFor nye lyttere kan det have virket skræmmende. Jeg har her især bemærket programværten, forfatteren og musikeren Roxanna Anne Albeck, også kaldet Roxy. Hun omtaler sig selv som halvt inder og halvt dansker. Ud fra egne erfaringer med stof(mis)brug og stof(mis)brugere samtaler hun med både ofre, rådgivere og behandlere om relaterede emner.\nAften efter aften ugen igennem er der mindst et par timer til rådighed. Virkelig god tid. Det skaber en usædvanlig stemning af intimitet og fortrolighed, som man måske lige skal vænne sig til. Fordomsfrit, sagligt og hudløst selvudleverende diskuteres tidens væsentligste misbrugsproblemer.\nGanske udramatisk får lytterne indblik i en parallelkultur af en størrelsesorden og betydning, der hvad sundhedsmæssig farlighed og sociale ulykker angår langt, langt overgår, hvad der ellers tænkes på, når talen er om tidens kultursammenstød og indvandrerproblemer.\nHver gang der bruges 1000 kroner på behandling af følgevirkningerne af misbrug af alkohol og narko, bruges der kun 1 krone på forebyggelse. Som en spontan reaktion på denne chokerende oplysning kunne man natten mellem tirsdag og onsdag høre dette suk: Tænk, om det var omvendt!\nJa, tænk engang. Og her har Roxys timelange natteudsendelser haft en mission: at oplyse, at gennemtænke, at diskutere med de involverede og at modtage telefonopkald fra lytterne. I sig selv en form for forebyggende indsats mod uværdige forhold, der er mere udbredte, end vi normalt orienteres om.\nDet er ikke muligt at udtale sig generaliserende om Radio24syv. Sådan er det jo også med DRs P1. Radio24syv er lige så mangeartet som DRs P1.\nBemærk programoversigten på modstående side skråt til venstre for disse spalter. Mit spørgsmål er her: Hvorfor i alverden kunne disse nye tiltag ikke lige så godt have udfoldet sig i DRs rammer?