Nu kan vi se og måle stress direkte, en banebrydende forskning sætter fokus på samspillet mellem hjerte og hjerne 15/12/ :42 - PDF\nNu kan vi se og måle stress direkte, en banebrydende forskning sætter fokus på samspillet mellem hjerte og hjerne 15/12/ :42\nDownload "Nu kan vi se og måle stress direkte, en banebrydende forskning sætter fokus på samspillet mellem hjerte og hjerne 15/12/2008 09:42"\n1 Nu kan vi se og måle stress direkte, en banebrydende forskning sætter fokus på samspillet mellem hjerte og hjerne 15/12/ :42 Nu kan vi se og måle stress direkte, en banebrydende forskning sætter fokus på samspillet mellem hjerte og hjerne Artiklen handler denne gang om det menneskelige hjerte. Forskning verden over har afdækket, hvorledes hjertet spiller en større rolle for vores trivsel og helbred. Læs nyhederne om følelsernes betydning for hjertets rytme, og dermed balancen i kroppens samlede organsystemer. Forskningen er intet mindre end opsigtsvækkende og kan i fremtiden tænkes at få store konsekvenser for hele måden, vi betragter menneskets psykofysiske væsen på. Velkommen til fremtiden. Her følger et overblik over de enkelte afsnit: Hjertets og følelsernes vitale betydning for helbredet Hjertekohærens og psykobiologisk resonans Hjerte rate variabiliteten - den mest pålidelige psykofysiske faktor Hjerte rate variabiliteten (HRV) nøglen til harmoni Kærlighed og taknemmelighed helbreder Hjernen og hjertets vigtige dialog Et kohærent hjerte dæmper smerterne i livet Hjertekohærens stimulerer alfabølger, koncentration, indlæring og hukommelse Hjertekohærens harmoniserer kroppens samlede organsystemer Hjertekohærens, taknemmelighed, kærlighed og hormonet oxytocin Hjertekohærens-biofeeedback-system baseret på HeartMath Instituttets forskning Nu kan vi se og måle stress direkte, en banebrydende forskning sætter fokus på samspillet mellem hjerte og hjerne For første gang nogen sinde, er det nu muligt at måle balancen mellem det sympatiske og parasympatiske nervesystem. Nyheden kommer fra det verdenskendte HeartMath Institut, der må opleves som det absolut førende og ledende institut, når det gælder valideret grundforskning i menneskets psykofysiske interaktioner. Forskningsinstituttet har udviklet et enestående softwaresystem, som gør det muligt at måle og monitorere balancen i mellem vores flugt-kamp-nervesystem og vores mere beroligende parasympatiske nervesystem. HeartMath Instituttet\n2 HeartMath Instituttet har gennem 16 år forsket i sammenhængen mellem hjertet og hjernen. Forskerne fra instituttet har dokumenteret præcise sammenhænge mellem følelser, tanker, helbred og hjerterytmer. Denne forskning viser, at vi ved hjælp af hjertet kan bringe harmoni tilbage til krop, sind og sjæl. Teknikken er enkel og kan læres på kun 5 minutter. Forskningen er banebrydende og giver alle mennesker muligheden for, at drage omsorg for deres egen sundhed på en helt ny måde. En spændende fremtid venter Dette betyder, at man kan sidde foran sin computerskærm og direkte aflæse sine egne følelsesmæssige udsving, samt se hvordan tankerne enten skaber balance eller ubalance i nervesystemet. Hermed har HeartMath gjort det muligt for os alle at kigge bag bevidsthedens slør, og samtidig givet os et redskab til at forstå hvilke tanker og omstændigheder i tilværelsen, som forstyrrer kroppens finere balance. Hjertets og følelsernes vitale betydning for helbredet HeartMath Instituttets banebrydende softwaresystem bygger på 17 års grundforskning en forskning, der er videnskabelig valideret og ikke efterlader nogen tvivl, når det drejer sig om sindets og følelsernes betydning for vores helbred. HeartMath Instituttet har publiceret en betydelig række forskningsresultater, der dokumenterer, at netop balancen i nervesystemet er altafgørende for organismens evne til at bevare sin sundhed. Således dokumenterer deres forskning, at følelsernes balance spiller en væsentlig rolle for vores hjernebølger, DNA, proteinsyntese, hjerte, kredsløb, hormonsystem, immunforsvar, kognitive præstationer, fysiske præstationer, smerteoplevelser og en lang række folkesygdomme. Gennem de sidste mange år har HeartMath leveret det ene opsigtvækkende forskningsresultat efter det andet. Specielt deres forskning vedr. begrebet hjertekohærens er efter min mening banebrydende og kontroversiel. HeartMath s forskning i hjerterytmer og hjertekohærens er så nytænkende og konfronterende med den etablerede skolemedicin at man nærmest taber vejret. HeartMath har nemlig dokumenteret at positive følelser, så som taknemmelighed ændrer hjertets grundlæggende rytme, og at denne forandring i hjertets arbejde tilsyneladende kan stimulere vitaliteten i kroppens samlede organsystemer, således at organismens egen selvhelbredelse kickstartes. Hjertekohærens og psykobiologisk resonans At bringe sit hjerte i en kohærent tilstand, vil med andre ord virke katalyserende på kroppens selvorganisering en psykobiologisk resonans, som har vist sig effektiv i behandlingen af mange forskellige lidelser. HeartMath Instituttets forskning viser, at hjertekohærens primært eller sekundært kan anvendes med succes til reduktion af stressrelaterede symptomer, herunder akutte og kroniske smerter så som spændings hovedpine, migræne samt tilbagevendende mavesmerter. Også psykofysiologiske problemer så som søvnløshed, irritabel tarm, somatoforme lidelser, samt tics og tourettes er blandt succesområderne. Hjertekohærens virker ligeledes regenererende på hjertekredsløbs-problemer og fungerer som en stress management teknik. Hjertekohærens kan reducere angst, depression, vrede, Asberger s syndrome, præstationsangst, ADHD, eksamensangst samt øge vores evne til at yde en toppræstation. Hjertekohærens har endvidere betydning for astma, fibromyalgi, atopisk eksem, type 1 og 2-\n3 en toppræstation. Hjertekohærens har endvidere betydning for astma, fibromyalgi, atopisk eksem, type 1 og 2- diabetes, for højt blodtryk, morbus chron, colitis, dysfunktioner i immunforsvaret og meget meget mere. Ifølge HeartMath Instituttet s forskning er hjertekohærens meget central for både følelser, hjerne og helbred. Lad os derfor kigge lidt dybere på HeartMath s forskning. Hjerte rate variabiliteten - den mest pålidelige psykofysiske faktor HeartMath Instituttet har på et tidligt stadie i deres forskningsarbejde forsøgt at afgøre hvilke fysiologiske variabler, som var mest sensitive overfor og korrelaterede med emotionelle tilstande. Ved at analysere mange forskellige fysiologiske målinger så som hjerte rate, elektroencefalografi (EEG) og elektrokardiografi (EKG) respiration samt hudens ledningsevne, opdagede forskerne at hjertets rytmiske mønster var direkte associeret med menneskets subjektive aktivering af tydelige adskilte følelsesmæssige tilstande og at hjertets rytmiske mønstre varierede spontant, svarende til de forskellige emotionelle tilstande. Forskerne konkluderede efter mange forskellige eksperimenter på forskellige grupper af mennesker, at hjertets varierende aktivitet kunne bruges som en pålidelig indikator med hensyn til at skelne mellem de følelsesmæssige tilstande som aktuelt hersker i det enkelte individ. Hjerte rate variabiliteten (HRV) nøglen til harmoni Hjerte rate variabiliteten (HRV) er et begreb, som handler om den lille varierende tidsforskel, som kan optræde mellem de enkelte pulsslag. Tiden mellem de enkelte pulsslag, har vist sig at være et mål for hvor velfungerende og afbalanceret integrationen er mellem kroppens forskellige systemer. Lidt forsimplet kan man sige at jo større HRV er, jo bedre fungerer hjertet, respirationen, hjernen, nervesystemet, hormonsystemet etc. Selv om et vist niveau af hjerte rate variabilitet, i sig selv er et sundhedstegn, er det dog først optimalt når hjertets rytmiske mønstre er så dynamiske, at hjerterytmen i sig selv virker harmoniserende og modulerende på nervesystemet samt organiserende på kroppens mange andre organsystemer. Når hjertets rytmiske mønstre på denne måde virker organiserende på alle kroppens systemer og organer, opnås en samlet kropstilstand, som kaldes kohærent. Kærlighed og taknemmelighed helbreder Den glædelige nyhed er, at vi mennesker bevidst kan påvirke hjertet og kroppen til at opnå en kohærent tilstand. Det viser sig nemlig, at den kohærente tilstand kan etableres ved fokusering på udvalgte positive følelsesmæssige tilstande. Specielt følelser så som kærlighed og taknemmelighed, virker stimulerende for etableringen af den kohærente tilstand. Heartmath Instituttet har som en konsekvens af deres forskning udviklet et hjertebaseret biofeedbacksystem, således at det er muligt at træne i forskellige teknikker, alt i mens man monitorerer hjerte rate variabiliteten direkte på sin computerskærm. Dette giver i særdeleshed en kæmpe fordel, uanset om man ønsker at anvende feedbacksystemet professionelt eller blot ønsker at forbedre sin personlige kohærente tilstand. Programmet hedder emwave og tilbydes nu almindelige mennesker, som herved får muligheden for selv at tage ansvaret for balancen i deres nervesystem. Hjernen og hjertets vigtige dialog Grunden til at hjertet på denne måde kan påvirke resten af kroppen, skyldes at der er direkte nerveforbindelser mellem hjerte, hjerne og centralnervesystem. Nervesignalerne mellem hjerne og hjerte formidles gennem vores 10. hjernenerve, som hedder Nervus vagus. Gennem denne nerve sendes de sensoriske signaler fra både hjerte og indre organer. Når kroppen befinder sig i en kohærent tilstand, vil forandringer i hjertets blodtryksfølsomme celler kaldet baroreceptorer, og dermed forandringer i det kardiovaskulære system, udløse sensoriske nervesignaler, som bevirker en blivende øgning af pulsvariationen og blodtryksvariationen mellem de enkelte pulsslag. Dette skift i det baroreflektoriske system indikerer, at den kohærente tilstand stimulerer en øget trafik af nervesignaler fra hjertet via nervus vagus til hjernen. Det er derfor også tænkeligt, at jo oftere vi mennesker formår at opnå kohærente tilstande ved hjælp af feedback træning, jo mere etableres et nyt grundlæggende niveau for trafik af sensoriske nervesignaler mellem hjerte og hjerne.\n4 Nervesignalerne mellem hjerne og hjerte formidles gennem vores 10. hjernenerve, som hedder Nervus vagus. Gennem denne nerve sendes de sensoriske signaler fra både hjerte og indre organer. Når kroppen befinder sig i en kohærent tilstand, vil nerveimpulserne fra hjertet modulere hjernens dybere centre. Hjertet kan derved regulere hjernebølger, hormoner, smerteoplevelser, instinktcentre, følelser og vores kognitive præstationer. At kunne generere en øget sensorisk signaltrafik i nervus vagus gennem et hjertebaseret biofeedbacksystem har en række fordele. Inden for de sidste år er en række af medicinske metoder for øgning af sensoriske vagussignaler blevet udviklet. Disse metoder hviler dog typisk på implanterede eller eksterne apparater, som stimulerer vagusnervens forgreninger. Vagus stimulation er en FDA-godkendt behandling af epilepsi og undersøges i øjeblikket som en terapeutisk mulighed overfor sygdomme så som fedme, depression, angst og Alzheimer s sygdom. Endvidere er det i dag en etableret viden, at en øget afferent signaltrafik i vagus hæmmer kroppens smertesignaler i at nå frem til hypothalamus. Et nyligt studie har bl.a. vist, at stimulering af de afferente vagusnerver signifikant reducerer migræne og periodiske hovedpiner. Vagus stimulering har også vist sig at forbedre kognitive processer og hukommelse, hvilket også er i overensstemmelse med flere forskellige undersøgelser af mennesker, som har brugt og anvendt et hjertebaseret biofeedbacksystem. Et kohærent hjerte dæmper smerterne i livet Afferente nervesignaler fra hjertet modulerer de neurologiske stier, som er involveret i smerteoplevelsen. Flere rapporter fra individer, som anvender kohærente hjerteteknikker udviklet af Heartmath Instituttet konkluderer, at teknikkerne i stor udstrækning kan reducere smerter samt eliminere behovet for smertemedicin. Endvidere har de kohærente hjerteteknikker vist sig at være effektive i behandlingen af en lang række tilstande, herunder kroniske ledsmerter, alvorlige forbrændinger og traumatiske hjerneskader. Flere forskellige mekanismer er blevet identificeret som værende afgørende for hvorfor en øget vagusaktivitet reducerer smerte sensitiviteten. Smertesignaler fra huden og de indre organer, føres frem til neuronceller lokaliseret i rygmarven. Axoner fra neuronerne formidler smerteinformationerne videre til siderne på thalamus i hjernen. Thalamuscellerne formidler herefter impulserne til vores primære somatosensoriske cortex, som herved registrerer lokaliseringen af smerten, ligesom smertens intensitet og varighed analyseres. Endeligt sendes informationerne så videre fra den midterste del af thalamus til insular cortex, amygdala og cingulate gyrus, hvor hjernen justerer den autonome respons. Denne vej gennem nervesystemet kaldes den spinothalamiske trakt (SST). Afferente fibre i vagusnerven deltager i moduleringen af smerteoplevelsen ved delvist at hæmme flowet af smertesignaler i den spinothalamiske trakt. En øget aktivitet i vagusnerven virker på denne måde hæmmende på de fleste neuroner i rygmarven, som transmitterer smerteimpulser til thalamus og hjernens smertecentre. Det er videnskabeligt demonstreret, at de afferente hjerteforgreninger af nervus vagus på denne måde står for den største undertrykkelse af nervesignalerne i den spinothalamiske trakt (SST), samt at disse hjerteforgreninger af vagus kan hæmme smerteimpulserne med hele 60\n5 spinothalamiske trakt (SST), samt at disse hjerteforgreninger af vagus kan hæmme smerteimpulserne med hele 60 %. Netop derfor vil et kohærent hjerte, via vagusnerven, kunne reducere mange af hverdagens smerteoplevelser. Det er nu generelt accepteret at de afferente neurologiske signaler, som sendes fra hjertet til hjernen har en regulerende indflydelse på mange af de autonome nervesignaler, som afgår fra hjernen til hjertet, blodkar samt andre kirtler og organer. Dog er det mindre kendt, at de samme afferente signaler, som er involveret i den fysiologiske regulering af kroppen, også er involveret i hjernens højere centre og har indflydelse på disse centres aktivitet og funktion. Af speciel betydning kan nævnes hjertets betydning for hjernebarken, som varetager vores tænkende og resonerende evner. HeartMath s forskning har nemlig vist, at hjertets niveau af kohærens ikke bare har betydning for vores evne til at huske, men også spiller en rolle for vores evne til fokusering samt påvirker hjernebarkens processer, kognitive funktioner samt præstationsevner. Hjertekohærens stimulerer alfabølger, koncentration, indlæring og hukommelse Inden HeartMath Instituttets forskning gennemgås, er det måske på sin plads at nævne teorien om hvorledes hjertekohærens kan påvirke hjernebarken og vores kognitive præstationsevne. Teorien er, at afferente impulser fra baroreceptorer (strækfølsomme celler, som sidder i hjertet, aortabuen, og halsarterien) har en modulerende effekt på hjernes højere centre. Dette skal forstås således, at når baroreceptorerne registrerer et lavt tryk, vil dette udløse en sympatisk stimuleret acceleration af hjertets aktivitet. Forskning har dokumenteret, at denne acceleration i hjertets aktivitet bevirker en reduktion i kognitive præstationer. Omvendt vil en parasympatisk deacceleration af hjertets aktivitet positivt stimulere kognitive præstationer. Dette, at afferente impulser fra baroreceptorerne kan hæmme eller stimulere hjernens præstationsevne, samt de mange positive tilbagemeldinger fra individer, som anvendte HeartMaths teknikker inspirerede HeartMath Instituttet til at gennemføre deres egen forskning på området. Undersøgelsens mål var at undersøge om en psykofysisk kohærent tilstand, stimuleret af en kohærent hjerterytme over flere minutter, kunne påvirke vores kognitive processer. For at undersøge dette indgik 30 sunde individer heraf 13 mænd, samt 17 kvinder i alderen år. Deltagerne der før forsøgets start var blevet testet for deres evne til at opnå en psykofysisk kohærent tilstand, blev delt i to grupper. Under hele forsøget blev deltagernes EKG, puls og respiration monitoreret. Hjerterytmekohærens scoren, som blev registreret vha. EKG blev sammentalt før hver fase af testsekvenserne. For at bestemme den kognitive præstation blev deltagernes reaktionstid målt i forhold til en auditiv opgave, som krævede fokusering og opmærksomhed, udpræget skelneevne samt en hurtig og præcis reaktion. Deltagerne skulle gennemføre to forskellige prøver, med en varighed på 10 minutter. Efter første test, blev deltagerne delt, således at den ene gruppe (forsøgsgruppen) blev bedt om at anvende HeartMath s Heart Lock-In emotional restructuring technique mens kontrolgruppen blev bedt om at slappe af i 10 minutter uden at generere noget specielt mentalt eller følelsesmæssigt fokus. Umiddelbart efter blev alle deltagerne bedt om at gennemføre dagens anden 10 minutters test. Resultatet af denne test, skulle herefter sammenlignes med dagens første 10 minutters test, for at forskerne kunne fastslå evt. forandringer i den kognitive præstation i hver af de to grupper, og for at se om hjerterytme kohærens var relateret til kognitive præstationer. Forskerne registrerede, at der var en signifikant øgning af hjerterytme kohærens i forsøgsgruppen, som brugte Heart Lock-In -teknikken, mens der ikke kunne registreres nogen forandring i kontrolgruppen. Yderligere kunne forsøgsgruppen demonstrere en gennemsnitlig signifikant reduktion i deres reaktionstid, hvilket indikerede en forbedring af deres kognitive præstationer, mens der hos kontrolgruppen ikke kunne påvises nogen ændring i deres præstation. Yderligere kunne forskerne påvise en signifikant relation mellem graden af hjertekohærens og de enkelte forsøgsdeltageres præstation. Lignende undersøgelser peger alle i samme retning. Hjertekohærens forbedrer hukommelse, koncentration, problemløsning samt øger vores evne til at modstå stresssituationer. En anden forskning, som er gennemført af HeartMath Instituttet, er mindst ligeså interessant. Det har nemlig vist sig at afferente nerveimpulser fra hjertet via nervus vagus når helt frem til hypothalamuskirtlen, thalamus, amygdala og hjernebarken. Dette betyder, at hjernebølgerne direkte kan synkroniseres af hjerterytmen, og HeartMath Instituttet har dokumenteret, at hjertekohærens naturligt distribuerer alfa rytmer i hjernen, som kan måles ved hjælp af EEG.\n6 Hjertekohærens harmoniserer kroppens samlede organsystemer Samlet set har man fundet at hjertets rytme, foruden påvirkningen af hjernebølger, er involveret i reguleringen og funktionen af mange organer og systemiske processer i kroppen. Man har således dokumenteret at nervesignaler fra hjertet har betydning for hormonsystemet, fordøjelsen, urinblæren, milten, respirationen, lymfesystemet og skeletmuskulaturen. De kardiovaskulære afferente nervesignaler regulerer endvidere centralnervesystemets udsendelse af nervesignaler, modulerer smerteoplevelsen og har stor betydning for vores emotionelle tilstande. Yderligere har det været kendt gennem længere tid at neurotransmittere, hormoner, og intercellulære budbringermolekyler bliver frigjort på en pulsagtig måde. Pulslignende sekretionsmønstre er observeret for næsten alle de vigtige hormoner herunder ACTH, GH, LH, FSH, TSH, prolactin, beta-endorphin, melatonin, vasopressin (ADH), progesteron, testosteron, insulin, glucagon, renin, aldosteron og kortisol mm. Hjertet udskiller hormoner, som har indvirkning på blodkar, nyrer, binyrer, kønshormoner, immunforsvar, motivation og følelser. Specielt hormonet oxytocin er interessant, da dette hormon i dag regnes for selve kærlighedens hormon et hormon, som også dæmper menneskets flugt- og kampnervesystem. Hjertehormonerne er derfor potente hormoner, som spiller en stor rolle for både følelser og krop. Forskning viser, at hormonets beroligende indflydelse på angst og stresshormoner bl.a. har betydning for tilstande så som socialangst og fobier. I tillæg til den udprægede neurologiske interaktion mellem hjerne og krop, kommunikerer hjertet også biokemisk ved hjælp af sine egne hormoner. Faktisk producerer hjertet flere forskellige hormoner og neurotransmittere, som har en meget vidtgående virkning på kroppen som helhed. Allerede i 1983 blev hjertet klassificeret som en del af hormonsystemet, da man fandt et nyt hormon, som blev udskilt fra hjertets atrium (forkammer). Dette hormon har fået flere forskellige navne, men vil i følgende benævnes atrium peptid. Hormonet spiller en væsentlig rolle i væske og elektrolytbalancen og udøver sin virkning på blodkar, nyrer, binyrer samt påvirker mange af hjernens regulerende regioner. Studier af atrium peptid har vist, at hormonet hæmmer frigørelsen af stresshormoner, reducerer de sympatiske nerveimpulser, har betydning for udskillelsen af kønshormoner og funktionen af forplantningsorganerne, interagerer med immunsystemet samt har betydning for motivation og følelser. Også et andet peptid hormon kaldet brain natriuretic peptide er blevet identificeret. Dette hormon produceres i ventriklerne (hjertekamrene) og har lignende biologiske funktioner som atrium peptid. Hjertet udskiller desuden adrenalin, noradrenalin og dopamin fra nogle celler, som kaldes intrinsic cardiac adrenergic cells. For nylig har\n7 adrenalin, noradrenalin og dopamin fra nogle celler, som kaldes intrinsic cardiac adrenergic cells. For nylig har man også fundet, at hjertet producerer og udskiller det sociale- bindingshormon oxytocin. Hormonet kaldes også for kærlighedshormonet fordi det er involveret i følelser så som taknemmelighed, tolerance, tillid, tilknytning, seksualitet mm. Faktisk producerer hjertet lige så meget oxytocin som der dannes i hjernen. Hjertekohærens, taknemmelighed, kærlighed og hormonet oxytocin Undersøgelser viser at blot 10 minutters psykofysisk kohærens, genereret ved hjælp af en kærlig følelsesmæssig fokusering, kan øge udskillelsen af oxytocin. Dette, at vi mennesker ved bevidst fokusering på emotionelle tilstande, kan påvirke hjertets udskillelse af oxytocin er utrolig interessant! Dette skal specielt ses i lyset af oxytocinets helbredende muligheder, når det drejer sig om stressrelaterede folkesygdomme. Forskning har nemlig vist, at oxytocinet reducerer aktiviteten i vores flugt-kamp-nervesystem. Hermed kan oxytocin indirekte hæmme binyrernes udskillelse af langtidsstresshormonet kortisol. Dette er vitalt, idet kortisol har mange sygdomme og symptomer på samvittigheden, heriblandt søvnløshed, osteoporose, ødemer, overvægt og fedme, forkalkninger, astma, allergier, kroniske infektioner, forkølelse, bylder, spændinger, hovedpine, rygsmerter, slidgigt, urinsyregigt, forstoppelse, mavesår, tyktarmsbetændelse, type 2 diabetes, blodtryksproblemer, kredsløbssygdomme, kolde hænder og fødder, hjertekramper, autoimmune sygdomme, svimmelhed, øresusen (tinnitus), paradentose og mange andre sygdomme. Nyere forskning har endvidere fundet at oxytocin kan spille en rolle i forekomsten af socialangst og fobier. I den lidt sjovere ende af skalaen skal lige nævnes oxytocinets positive betydning for vores sociale adfærdsprogrammer. Neuroscienceforskeren Paul J. Zak fra Claremont Graduate University, har dokumenteret at oxytocin på overbevisende vis stimulerer generøsitet og empati. I et dobbeltblindforsøg gav forskerne en dosis oxytocin til forsøgspersonerne og placebo til kontrolgruppen. Deltagerne blev bedt om at dele en sum penge med en fremmed. Resultatet var overvældende. Deltagerne som havde fået en dosis oxytocin tilbød 80 % mere til den fremmede end til kontrolgruppen. Forskerne konkluderede endvidere, at selvom et højere oxytocinniveau afføder følelser så som tillid, generøsitet og empati, kan processen også vendes, således at en perception, der indeholder en intension om tillid også øger niveauet af cirkulerende oxytocin. Hjertekohærens-biofeeedback-system baseret på HeartMath Instituttets forskning For første gang er det nu lykkedes et forskningsinstitut at udvikle et softwareprodukt, som giver os mennesker muligheden for at træne vores evne til at opnå hjertekohærens. HeartMath Instituttets forskning giver på denne måde den enkelte patient mulighed for selv at tage ansvaret for de kræfter, som udspilles i nervesystemet. ENDELIG kan vi mennesker nu selv skabe en indre dynamisk tilstand ved hjælp at et hjertekohærentbiofeedbacksystem, som kan lære os, hvordan vi genskaber balancen i hjertets rytmiske mønstre. Imens vi træner vort hjerte, kan vi glæde os over at HeartMath Instituttet fortsætter deres forskning, en forskning som bl.a. dokumenterer at hjertekohærente mennesker via hjertets elektromagnetiske felt positivt stimulerer sine nære medmennesker, således at disse også bliver kohærente. Som jeg ser det, vil HeartMath Instituttets forskning på sigt ændre hele skolemedicinens dogmatiske oplevelse af, at kroppen og hjertet blot er en mekanisk størrelse, hvor bevidsthed og følelser ikke spiller nogen større rolle. Helt i tråd med min egen forskning og erfaring gennem de tusinder af patienter som jeg har behandlet gennem de sidste 20 år, dokumenterer HeartMath s forskning at følelsernes tilstande kan vise sig at være den primære årsag bag de mange sygdomme som vi oplever i vores samfund. I en tid hvor sundhedssystemet, politikere og forskningsinstitutioner stadig er fastlåst af en udpræget dogmatisk, arrogant og bedrevidende attitude, som dagligt hindrer sand helbredelse af årsagerne bag folkesygdommene er det befriende at opleve veldokumenteret valideret forskning, som bringer håb og lys for fremtiden. Kilder/referencer: Influence of a "warm touch" support enhancement intervention among married couples on ambulatory blood pressure, oxytocin, alpha amylase, and cortisol. Department of Psychology, Brigham Young University, Provo, Utah , USA. PMID: [PubMed - in process]\n8 Intranasal Oxytocin Increases Positive Communication and Reduces Cortisol Levels During Couple Conflict. Department of Psychology, Clinical Psychology and Psychotherapy; Department of Psychiatry and Behavioral Sciences, Emory University School of Medicine, Atlanta, Georgia. PMID: [PubMed - as supplied by publisher] Decreased heart rate variability in patients with cirrhosis relates to the presence and severity of hepatic encephalopathy. University College London. PMID: [PubMed - indexed for MEDLINE] A neurobiological basis of social attachment. Yerkes Primate Center, Emory University, Atlanta, GA 30322, USA. PMID: [PubMed - indexed for MEDLINE] Interleukin-6 levels are inversely correlated with heart rate variability in patients with decompensated heart failure. Division of Cardiology, RAMBAM Medical Center, Haifa, Israel. PMID: [PubMed - indexed for MEDLINE] The assessment and clinical significance of heart rate variability I Katedry i Oddziału Klinicznego Kardiologii Slaskiej Akademii Medycznej, w Zabrzu. PMID: [PubMed - indexed for MEDLINE] Insights from the study of heart rate variability. Division of Cardiology, Barnes-Jewish Hospital, Washington University School of Medicine, St. Louis, Missouri 63110, USA. PMID: [PubMed - indexed for MEDLINE] Heart rate variability: a noninvasive electrocardiographic method to measure the autonomic nervous system. Cardiology Center and Medical Policlinics, University Hospital, Geneva, Switzerland. PMID: [PubMed - indexed for MEDLINE] Obesity and heart rate variability in men with myocardial infarction. 1st Department of Cardiology, Medical University of Łódź, Poland. PMID: [PubMed - indexed for MEDLINE] The Coherent Heart Heart Brain Interactions, Psychophysiological Coherence, and the Emergence of System-Wide Order by Rollin McCraty, Ph.D., Mike Atkinson, Dana Tomasino, and Raymond Trevor Bradley, Ph.D Neuroeconomicstudies Happiness Is A Heart beat Away Forskning fra HeartMath


CamillaBruun II - mod Copenhagen cup - Page 29 - Online Logbog - Motion-onlines Forum\nBy camillabruun, October 1, 2006 in Online Logbog\nJeg har drømt om bland-selv-slik i nat pga. det foto!\nDet var fandme også godt!\nMandag d 11. juni\nTræning i FK Thor\nBænkpres m stop\n-Nu har jeg af Bamz'far fået ordrer på at jeg ikke må udfordre mit nervesystem mere inden Nordland, så jeg har virkelig prøvet at styre mig og kun lave løft som jeg ved jeg kan lave i overbevisende stil... men det er altså ikke lige så sjovt som all out kamikaze dødløft\nTirsdag d 12. juni\nMorgenvægt 49,3 kg\nMan bliver åbenbart ikke tyk af at leve af jordbær og melon. Nå, men jeg er nu spændt på, hvad den siger til Nordland. Jeg aner faktisk ikke, hvr præcist min vægt måler i forhold til stævnevægten.\nSårn' et bette nips som dig skal vel ha' omkring 1800 kcal for gennemføre en dagligdag.\n100 gr. jordbær á 41 kcal = 4.4 kg jordbær\n100 gr. galia melon á 40 kcal = 4.5 kg galia melon\nGodt nok spiser du meget frugt om dagen, meeeeeeeeeen\nSå er jeg mere urolig for fløden som tilbehør\nEj, puha 4,4 kg jordbær lyder bare som en gevaldig mavepine og en hulens masse luft i maven\nMan bliver åbenbart ikke tyk af at leve af jordbær og melon.\nNej det dælmer man ikke gør! Ind i kampen og få noget mad med substans i skrutten du\n(ellers ender det jo bare med at der bliver for meget tyngde i min side af bilen )\nDen butik kender jeg godt!!\nJa, nu er det jo heller ikke så varmt, så nu går det heeeelt fint med at spise igen. Tager du lidt hjemmebag med til Århus??? Tror sagtens vi kan få plads til det i bilen, og jeg kan godt spise meget\nDet er min yndlingsbutik i hele Odense\nOnsdag d 13. juni\nDertil lidt chins fordelt mellem øvelserne\nSuper hurtig træning idag. Kom sent fra sygehuset, skulle lige skrive min opgave færdig der skal afleveres i morgen, og jeg skulle også lige u dtil hesten og give den et skud antibiotika, så jeg kom sent ned i centret. Men lidt er vel trods alt bedre end ingenting\nFredag d 15. juni\nTræning i OSK\nUH kropshævninger med lilla band\n-og så fik Bamzfar lige en ny PR i bænken med 160kg RAW, spottet af Champen.\nJeg har lige et spørgsmål til din squat. Kører du til 90 grader eller ass to the grass? Jeg skal til og i gang med at øve mig på squatten igen. Det kan jo ikke nytte noget at jeg er en tøs på det område. Tror bare jeg blev hidsig over at jeg ikke kunne finde ud af det, og så har jeg ikke kørt den siden. Dog nok også fordi jeg altid havde massive doms mange dage efter. Men men men øvelse gør mester, så nu skal jeg lære det. Du har kørt en del tekniktræning i perioder ik? Har det blot været med stangen?\nVi ses måske på lørdag til Nordland Cup. Jeg og Anita kommer i hvert fald og kigger. :4flex:\nJeg kører altid til godkendt dybde, hvilket passer meget godt med at det er lige præcis så dybt jeg kan komme når jeg står bredt. Jeg har kørt en masse lette sæt på 30, 35 og 40kg for at træne teknik. Når jeg når til 40 kg kan jeg mærke at jeg skal holde mig selv i ørerne for at røven ikke smutter op først, og jeg kan ikke køre mere end ca 5 reps før det bliver grimt. Og så tjekker min søde kæreste min teknik hver gang vi træner sammen. Til Nordland regner jeg med at starte på 55 kg, så det bliver sikkert en frygtelig grim omgang jeg viser, men der er det jo også vigtigst at den bare kommer op\nHarggh lee' :4thumbup:\nTirsdag d 19. juni\nAbs på bold\nGod vind til Nordland. Det er tuff stil at se kvinder tør rive jern.\nDet var ellers en fin patprezz Bamzz´en fik lavet i fredags :4thumbup:\nJeps. Han lod mig heller ikke glemme det resten af dagen\nTak skal du have. Jeg må nok indrømme at jeg er pænt nervøs, især for at bomme ud i squatten. Meeen det går jo nok alt sammen alligevel.\nTorsdag d 21. juni\nsidste omgang inden Nordland\nTjaaah, føles jo ikke meget som træning, men der var da god power i stængerne, så de kan forhåbentlig et eller andet på lørdag\nLørdag d 23. juni\n-udstyrsfrit stævne og min debut på et podie\nIndvejning 54,7 kg\n-hvilket er ca 3 kg tungere end jeg havde regnet med... så jeg må nok hellere ud og anskaffe mig en ny vægt så jeg ikke fortsætter med at melde mig til i forkerte vægtklasser\n55kg underkendt 3-0\nJeg glemte at vente på rack-signal\n55kg godkendt 3-0\n65kg godkendt 3-0\nogså rimelig let, tror egentlig godt der kunne have været til 70 idag\n35kg godkendt 3-0\n40kg godkendt 3-0\ntung, men den kom op\n42,5kg underkendt 3-0\njeg var chanceløs, og begyndte at grine. Den lå død på brystet\n75kg godkendt 3-0\nRaket, men jeg blev forvirret af dommerens løftede arm under løftet. Troede lige et øjeblik jeg havde glemt et start signal\n85kg godkendt 3-0\n90kg godkendt 3-0\nTung i bunden, men det gik fint da jeg fik den fra jorden\nFint stævne og jeg er fint tilfreds med min egen indsats. Kan godt nok ikke huske hvornår jeg sidst har været så nervøs som jeg var under squatten. Heldigvis blev det bedre gennem stævnet.\nTillykke med debuten. Så er du jo klar til et rigtigt stævne med stramme bind, trøje og dragt.\nRigtig flot debut Camilla - og virkelig flotte løft og stil :4thumbup:\nTillykke med debut'en\nGodt gået Camilla\n7 ud af 9 godkendt løft er dælme iorden.\nTusind tak. Og tak fordi du gad tage mig lidt i hånden mht at blive vejet ind og sådan\nTak, jeg er også godt tilfreds. Og den ene underkendte var jo bare fordi den var for tung, så kun et løft underkendt på de tekniske retningslinier. Det kan jeg vist kun være tilfreds med.\nAt der så måske havde været til mere i squat og dødløft er self ærgeligt. Men så er der plads til forbedring\nCamillaBruun @ Nordland - BENCH!\nDødløft 2. forsøg 85kg\nDødløft 3. forsøg 90kg


Tips til fugefrie badeværelses vægge i højeste kvalitet – Lise B's Design- & Boligblog\nHar du et badeværelse, der trænger til en hurtig, men effektiv opdatering, er det oplagt at benytte microcement eller basebeton. Du kan ret let opnå et moderne look.\nMicrocement, der også kaldes microtopping, er en metode til at opgradere alle typer for overflader på en forholdsvis let og hurtig måde. Det foregår ved at påføre blot nogle få millimeter cement til overfladen, og det kan ovenikøbet gøres direkte på den eksisterende overflade.\nMicrocement benyttes oftest til gulve, men kan sagtens benyttes til vægge, trapper og meget andet. Mest udbredt er det at bruge det, når man ønsker fugefri, stabile løsninger til sin overflade. Faktisk kan microcement også benyttes udendørs. En super let løsning til hurtig renovering.\nMicrocement kræver, at der benyttes en autoriseret håndværker til at udføre arbejdet. En bekostelige proces. Dette kan du dog komme udenom ved at benytte produktet basebeton til at opnå fugefrie badeværelse vægge eller fugefrit på andre områder. Basebeton er et gør-det-selv produkt, som du forholdsvis let selv kan påføre. Du opnår stadig en holdbar løsning, der kan blive rigtigt flot. I princippet kan du påføre basebeton direkte fra beholderen. Du kan købe den færdigblandet, og selvom du ikke er udpræget handyman/-women, er det til a have med a gøre. Tørretiden er kun omkring to til tre timer, og så har du en fugefri, vandafvisende overflade, der er hygiejnisk og let at vedligehold og rengøre. Plus at dit nye gulv også er skridsikkert. Den perfekte kombination af funktionalitet og elegant design, som de fleste bliver glade for. Ønsker du mere information om basebeton kan du let læs mere, så du bliver klogere på basebeton.\nBehøver ikke blive kedeligt\nDet behøver langt fra blive kedeligt, selvom du benytter basebeton som løsning til dit badeværelse. For produktet findes nemlig i et bredt udvalg af farver og materialer. Du har alle muligheder for at opnå et flot udtryk og en virkelig bemærkelsesværdig finish. Du kan finde den farve, der passer bedst til din egen stil, så badeværelse bliver en mere integreret del af hele den stil, du har valgt til dit hjem.\nFaktisk passer det look som basecement kan skade ind i det moderne skandinaviske look som er oppe i tiden. De rene liner og glatte overflader fremstår minimalistisk, og du kan forholdsvis let give det et lille personligt udseende med en eller anden smuk lille detalje, som du selv har fundet på.\nOptimalt til badeværelser\nI princippet kan du benytte basecement rigtig mange steder. Men det er en optimal løsning til at opnå en fugefri overflade på dit badeværelse. Du opnår fordele som en hård, solid overflade, der er fleksibel og vandafvisende. På et badeværelse kommer overfladerne jo let i kontakt med vand og fugt, og det kan basecement netop håndtere.\nEndnu en stor fordel med både basebeton og mikrocement er, at det er super let at renovere. Holdbarhedstiden er lang. Men der kan selvfølglig opstår ridser og skrammer.\nAfhængigt af omfanget af renoveringen tager det ikke mange timer, at få det pænt igen, og efter en kort tørreperiode har du igen et rigtigt flot badeværelse. Det er nemlig bare igen at påføre på den eksisterende overflade, og dit badeværelse er som nyt. Basebeton og mikrocement er bare en løsning, der kan rigtig mange ting.


Spørgsmål til at spørge, når du forbereder dig på at blive en Doula\nAt være en doula tager træning. Lær om processen.\nEn doula er en kvinde, der er uddannet til at yde støtte til en mor før, under og efter hun fødes. I modsætning til jordemoder har hun ingen lægeuddannelse - men hendes erfaring og støtte kan gøre en stor positiv forskel i en ny mors liv.\nHvorfor vil du blive en Doula ?:\nAt vælge at blive en doula er ingen nem beslutning. Mens belønningerne er gode, er der lange timer ved fødslen og et liv i opkald.\nDu kan blive trukket på dette felt som en måde at hjælpe andre kvinder med, da de bliver mødre, eller måske er det en naturlig forlængelse af noget, du allerede gør som at arbejde som fødselskonsulent , amningskonsulent eller på et andet sundhedsområde.\nHusk at arbejde som en doula ikke er for de fleste mennesker en måde at tjene til, selv om mange kvinder supplerer deres indkomster eller betaler for visse ting med disse penge. Langt størstedelen af kvinderne er født som en doula, fordi de er lidenskabelige med informationen og hjælper fødselsfamilier .\nNogle doulas vil supplere deres indkomst ved at undervise fødselskurser . De kan også være certificeret som amningskonsulenter.\nSpørgsmål til at spørge dig selv:\nEn af de første ting du skal gøre for at blive en doula er at bestemme hvilken af de mange trænings- og certificeringsorganisationer der passer bedst til dig. Disse spørgsmål hjælper dig med at tænke gennem dine muligheder:\nHvilken slags tid skal du bruge til træning?\nKan du rejse til at deltage i en træning?\nHar du en nærliggende mentor?\nEr der en certificering eksamen?\nHvor mange certificerer fødsler?\nHvad er kravene til videreuddannelse / recertifcation?\nForbereder sig på at blive en Doula\nNår du har besvaret ovenstående spørgsmål, kan du få en bedre ide om, hvilket serviceniveau du vil levere til dine kunder, og hvilken type træningsorganisation passer bedst til dig.\nInden du afslutter din beslutning, skal du tale med folk, der har taget klasser for at blive en doula. Fik de den støtte, de havde brug for? Var deres behov opfyldt både under og efter certificeringsprocessen? Fandt de at de fik deres penge værd? Er der nogen skjulte omkostninger eller ting, der overraskede dem om træning eller efteruddannelse?\nValg af en organisation med hvilken der skal certificeres:\nDer er mange organisationer, der tilbyder certificering til doula s. Du bliver nødt til at finde ud af, hvilken passer til din fødselsfilosofi , dit budget, din tidsramme og dine behov. For eksempel, hvis du allerede er ved at blive født, behøver du måske ikke et kursus, der indeholder oplysninger om fødselsprocessen som en del af studieordningen. Hvis du er sygeplejerske, der arbejder i arbejde og leverance, kan du have brug for mere arbejdsstøtte, men du har rigeligt erfaring med at observere fødsler.\nStore certificerende organisationer:\nDer er nogle større certificerende organisationer, der træner folk til at blive doulas. Disse omfatter:\nFødsel og postpartum Association (CAPPA)\ntoLabor (Arbejdsassistentorganisation for Options & Resources) (Tidligere ALACE)\nSpørgsmål til at spørge hver organisation A bout Træning:\nSkal jeg rejse for at deltage i træningen?\nHvad skal jeg lære under træningen?\nVil jeg have brug for yderligere materialer? Hvis ja, hvad?\nHvad er den gennemsnitlige tid til at fuldføre træningen og blive certificeret?\nBortset fra træningsgebyret er der et gebyr, der skal certificeres? Recertificeret?\nEr der en certificeringstest? Er det personligt eller mail?\nHvor mange certificerende fødsler skal jeg have? Er der papirarbejde? Hvem udfylder det?\nAbdominal vejrtrækning til arbejde og fødsel


Lækkerklamme halloweenfingre, blogfødselsdag og store beslutninger\nDe her creepy fingers er ret lækkerklamme. De findes mange steder i blogland - både i ind- og udland og jeg synes, de er rigtigt sjove.\nDe er oven i købet meget nemme at lave, så det gjorde vi - den lille trampetrold, kæresten og jeg. Super hyggeligt.\nOpskriften er oprindeligt en Matha Stewart og jeg har fået den fra Pyntekagen.\nJeg gangede opskriften op til dobbelt portion og brugte kun ca. 45 mandler, da vi skar dem over i to dele, de fleste af dem. Halvdelen af dejen tilsatte jeg så grøn pastafarve og skal og saft af to små økocitroner. Jeg brugte også 3 vaniljestænger i alt - jeg kan jo godt frådse lidt, når jeg har så meget af det sorte guld.\nVi penslede nogle af mandlerne med rød og grøn pastafarve blandet op med lidt vokda - og nogle af dem med begge dele, og lod dem tørre. Efter "neglen" var sat på, penslede jeg så med lidt syltetøj omkring neglen, for at gøre den endnu mere klam. Klamt er godt - meget klamt er endnu bedre.\nNår de var afkølede, dustede vi dem med lidt kakaopulver, for at gøre dem mere levende og beskidte.\nJeg bagte dem i ca. 15 minutter. Så syntes jeg, de blev mere sprøde.\nNår man ruller dem, så skal de rulles ret tynde og dejen skal køle af - både inden man ruller fingrene - og efter de er rullet og lagt på bagepladerne. Ca. 1 times tid inden og 15-30 min. efter de er formet.\nFor at få nogle af dem mere krumme, lavede jeg en lille forhøjning af sølvpapir, som jeg lagde dem henover, imens de blev bagt.\nI torsdags havde bloggen 1 års fødselsdag. Damn, det er gået hurtigt - og sikke mange kagerier, jeg har fået lavet på det år. Og spøjst at det er netop nu, at jeg også har taget beslutningen om, at sætte min terapeutuddannelse i bero.\nDet er trist - og det er godt. Det kunne ikke hænge sammen hverken tidsmæssigt eller økonomisk. Det blev et alt for stort pres, og slet ikke den glæde, som det også skal være. Måske tager jeg den op igen, når livet ser lidt anderledes ud om nogle år. Indtil videre vil jeg glæde mig over, at jeg igen har feriedage, jeg kan bruge på min familie - og at jeg ligefrem vil få råd til at lave noget sjovt og hyggeligt imens.\nNoget af det vigtigste, jeg har lært i de tre år, jeg har læst inden for den gestaltterapeutiske verden er, at livet er nu. Lige nu. Og mit liv var ikke nu længere. Det var hele tiden senere, og det dur ikke. Den yngste af mine piger er 7 år, og jeg vil simpelthen have tid og overskud til hende. NU.\nSamtidig er min bil død. Jo, jo - der sker noget her. Det er et fucking mareridt! Ja, I er velkomne til at mene, at det er et luksusproblem, men for mig er det som at være amputeret.\nAt skulle cykle i skole med den lille, cykle til tanken, blive samlet op af kollega, og så hele turen retur om eftermiddagen - altså oven i, at jeg så også lige skal handle ind og hjem og lave aftensmad osv. You know the drill. Det dur ikke for mig. Punktum.\nSå jeg er i fuld gang med at arrangere at lease en lille, økonomisk bil, og jeg glæder mig meget til at det punkt er på plads!\nJeg glæder mig også meget til i morgen. Der skal jeg se de danske kokke konkurrere om at kvalificere sig til Bocuse d'Or, og det er jo lige noget for mig! Det foregår på mit arbejde, hvor Rasmus Kofoed også øvede sig et helt år... På de samme retter igen og igen og igen og igen og igen og.... Respekt for passionen - og tålmodigheden! Det bliver rigtig spændende og måske kan jeg få lov til at tage lidt billeder og blogge om det.\nEtiketter: Bocuse d'Or, Lækkerklamme halloweenfingre blogfødselsdag og store beslutninger, Opskrifter\nJeg har flere gange set disse kager med chokoladekanter og synes jo, det er rigtig fint. Jeg har aldrig selv været så gode venner med chokolade. Jeg har bare ædt det. Hurtigt. Sådan en ven er jeg.\nChokolade er jo lidt som en hysterisk kælling. Det skal behandles meget forsigtigt og nøjagtigt. Og hvis man kvajer sig, så lykkedes det ikke. Men hvis man behandler det efter forskrifterne, så er det silkeblødt og sprødt på samme tid.\nKagen er med sukkerbrødsbunde med mandelmel, appelsinsirup og kandiserede appelsinstrimler. Ca. 6 spsk. af sirup med appelsinstrimler.\nFyld og topping er hindbærmousse med grofthakket, mørk chokolade.\nKanten er mørk chokolade (70%) med prikker af lys chokolade og under kanten er kagen smurt med lunet appelsinsirup for at sikre mig, at chokoladen ikke kun havde krummer at hæfte sig til. Det gjorde faktisk også, at chokoladen havde en snert af appelsinsmag og det var ret lækkert.\nNu er det så her, jeg kunne vælge at holde min kæft og lade som om, det var lige efter planen, men for det første, så lærer jeg aldrig at holde kæft, og for det andet, så kan jeg selv godt lide at læse om andres "fejltagelser" og hvad de ender med at gøre ved det. Det gør sgu det hele lidt mere menneskeligt.\nKagen faldt sammen på midten. Den var så vildt høj og flot til at starte med da den kom i ovnen, for jeg havde lunet sukkeret og pisket det hele sammen i 25 min. så æggene var vokset til maksimum størrelse. Jeg tror, det gik galt, da jeg skulle tjekke kagen i ovnen og løftede på sølvpapiret. Det hang en smule fast i kagens top, og måske var det nok til at forstyrre den så meget, at den faldt sammen. Jeg ved det ikke.\nNå, jeg tænkte længe over, om jeg skulle skære kanterne af og stoppe i hulningen, men så ville den høje kant jo forsvinde og det var den, jeg skulle bruge til at lave chokoladekant om. Så i stedet for besluttede jeg mig at "udnytte" den hulning der var opstået, og fylde den med hindbærmousse og vende kagen rundt.\nSå til chokoladekanten.\nJeg brugte 75 g mørk chokolade (70% kakaoindhold) som jeg tempererede.\nJeg vil dog anbefale at bruge 100 g til en 23 cm rund kage.\nJeg brugte Chokoladesansens metode: Hakke det og varme det op til 48-50 grader over vandbad. Så tilføje lidt mere hakket chokolade (kun lidt) og røre og køle det til 26-28 grader. Jeg satte skålen i isvand, så gik det lidt hurtigere. Dernæst opvarme det igen til 31-32 grader og så er det klar.\nJeg havde i forvejen skåret en lang strimmel bagepapir i de mål, jeg ønskede. Kagens omkreds (plus lidt ekstra) målt med et stykke snor omkring kagen og kagens højde. Jeg ville faktisk gerne have haft kanten lidt højere, men fik målt lidt forkert. Det må blive næste gang.\nSå smeltede jeg lidt lys mælkechokolade (som skulle have været hvid chokolade farvet lyserød med lidt pastafarve - det bliver også næste gang, for jeg havde glemt, at jeg havde brugt al min hvide chokolade) og hældte det i en sprøjtepose med en 2'er-tyl i og satte små prikker på papiret. Jeg rystede papiret en lille smule frem og tilbage undervejs, for at få fine runde prikker. Satte det hele på køl på altanen. Skønt, det er blevet koldt igen, så jeg nu igen har ekstra køleplads. Havde jeg haft plads i en fryser, havde jeg puttet det derind, for jo koldere, jo bedre, når det skal smøres over med varm chokolade senere. Så undgår man at prikkerne smelter igen og flyder ud.\nDa de lyse prikker var kølet af, og den mørke chokolade var tempereret, hældte jeg det over - et lille stykke ad gangen - igen for ikke at smelte de lyse prikker. Smurte det ud med min knækspartel og sikrede mig, at det var udover kanterne. Lod det ligge i 5 min., før jeg flyttede det lidt på bagepapiret, så jeg fik mere skarpe kanter. Lod det sætte sig yderligere 15 min., før jeg overførte det til kagen. Det fik jeg kæresten til at hjælpe mig med, for der kan man godt bruge 4 hænder! Skar det til hvor det overlappede, og så en tur på altanen til at køle i mindst en time, før papiret blev pillet af.\nJeg tempererede ikke den lyse chokolade, men varmede den bare let i mikroovnen, hvilket nok er derfor, at den nogen steder har den der lidt kedelige, hvide overflade. Så kan jeg lære det! Men så igen.. På en måde giver det kagen et lidt rustikt og levende look - eller det bilder jeg i hvert fald mig selv ind.\nNæste gang vil jeg have fat i det plastik, som de professionelle bruger. Jeg tror, kanten i bunden så bliver mere lige, fordi plastikken er mere stiv. Men sådan kan jeg lære hele tiden - det her var jo også første gang og rigtig sjovt! Det er ikke sidste gang, jeg skal lege med chokolade på denne her måde. Der er så mange muligheder - og det smager oven i købet skønt!\nIndsendt af Godte 38 kommentarer\nEtiketter: Kage med chokoladekant - hindbær og appelsin, Opskrifter\nJeg har lavet mad i dag! Den er sgu god nok!\nOg jeg har også besluttet mig for, at jeg gerne må bande her.\nOgså selvom de nye kolleger måske læser med. Jeg skal nok beherske mig på jobbet og afgjort i telefonen - jeg er alligevel også skide dårlig til at bande på engelsk. Okay, måske ikke så dårlig, men stadig.\nJeg er jo ved at teste mit nye, lækre White Line fra Eva Trio, og det foregår på den måde, at jeg er lidt hård ved det, så lige nu står der to gryder i mit køkken med en smule madrester i. Ja, det er lidt klamt.\nKogt pasta og noget vi kalder "rød sauce" i vores familie. Det er sådan noget med bacon, løg, fløde, masser af paprika, skinke i strimler og små fine ærter. Ikke den store kogekunst, men vi kan godt lide det engang imellem.\nPå grund af den keramiske belægning indvendig, så kunne jeg stege bacon sprødt sammen med løg, uden at det hang den mindste smule fast. Synes godt om!\nNej, jeg får ikke penge for det her - jeg kan bare godt lide lækkert køkkentøj.\nI morgen har jeg en halv fridag, og skal en tur til Orø. Kæresten skal med. Det glæder jeg mig meget til - og endnu mere med det vejr, vi har for tiden. Det blive en smuk køretur og jeg tror, Orø viser sig fra sin smukkeste efterårsside i morgen. Jeg er ret vild med efteråret og dets farver - hvis det altså ikke er gråt og alt for regnfuldt.\nPå fredag skal jeg hjem til hende chilitossen - min veninde på Fyn. Så skal vi nok have et eller andet mad, der brænder min mund og hals af, så jeg er nødt til at drikke en masse rødvin - og måske endda også Somersby. Stakkels, stakkels mig, men nogen skal jo gøre det.\nJeg skal endda med toget. Den opmærksomme læser ved, at dét er noget af en udfordring for mig. Sidst mødte jeg dog Holger Bech Nielsen, som jeg altid har været lidt forelsket i. Han var lige så nuttet, som han plejer - med habitjakken nede i bukserne efter et toiletbesøg. Sådan en mand kan man da kun elske!\nHar forresten fået mig et nyt motto: "Feed me - and I'll shut up". Så nemt er det.\nHeldigvis kan jeg sagtens skrive med munden fuld af mad.\nEtiketter: En sludder for en sladder - med bandeord, Om godten\nJeg er så kvæstet for tiden, at jeg dårligt orker at blinke, når arbejdsdagen er omme!\nJeg havde lykkelig glemt, hvordan det er at starte nyt job. Hvor sveden ens hjerne bliver, og hvor dum, man dog føler sig. Man ved jo nærmest intet! Og endnu værre, når man kommer fra et job, hvor man vidste alt! Okay - næsten alt.\nLige nu føler jeg mig som assistentens praktikantelev.\nNå, det bliver jo langsomt bedre med tiden og det går jo godt.\nMad og kager er det ikke blevet til så meget med.\nJo, vi har da fået mad. F.eks. så havde jeg sådan lyst til madtærte en dag. Så var vi ude for at købe badedragt til den yngste og nye, meget kedelige, flade sko til mig - og endte på en café, hvor jeg efter at have delt hvidløgsbrød og kyllingesalat med den lille, satte blikket på uendeligt.\nHer er et billede af aftensmaden.\n(Hvad skal de der appelsinskiver på alting, til for?)\nOg af skoene. Som klemmer. Spassersko. Og avocadoer der står til modning bagved. Kender du det trick? At lægge dem sammen med tomater? Så modnes de langt hurtigere, på grund af tomaternes ethylen.\nOnsdag skulle den yngste starte til svømning, så jeg købte ind til den der tærte, ræsede hjem og smed noget i køleskabet, noget på køkkenbordet og resten i posen på gulvet, og ræsede vi videre til svømning.\nSå måtte kæresten i gang. Han har aldrig lavet tærte før. Det har han så nu - og endda med bravour!\nDet var godt nok sådan en melblanding til tærtedejen, men det er vilkårene for tiden. Og det smagte altså skønt. Laks og spinat. Altid en god kombination.\nOg lidt senere serverede han is for mig. I sofaen. Det var lige før, jeg skulle mades, men jeg klarede den!\nNu, hvor jeg ved han kan lave tærter, så vil jeg da udfordre ham noget mere. Muhahaha!\nHan lavede den i min nye tærteform fra Ikea med løs bund. Genial opfindelse! Det ser altså ret flot ud, når man serverer den ude af formen. Jeg kan varmt anbefale sådan en type tærteform!\nI dag skulle vi have haft helstegt svinemørbrad med allroundkrydderi, frisk (købe) pasta, pesto og gulerødder. Det blev det (heller) ikke. Det blev nogle sølle rester af noget lasagnelignende snask med noget frisk gokkemole og lidt agurk og tomat.\nJeg ved det. Vi er på overlevelsesmode. Jeg har ikke engang villet tage billede af det, men vi blev da mætte.\nDet var også fordi, vi lige skulle forbi centret og købe indesko til skolen, til den yngste. Og så var de så søde, at jeg også måtte have et par. Så nu har vi mor-datter-sko. Fnis.\nEller sko der stadig passer, selvom den ene fod pludselig skulle skrumpe ind. Smart, hva'!?\nJeg er egentlig ikke til det der med "venindeting", men skidt pyt - det er nu meget sjovt, og den lille var lykkelig over, at jeg købte et par magen til hendes. Hun smelter mig ♥\nI næste uge skal jeg på næste omgang uddannelse. Nu er det på 2. år og jeg glæder mig meget til at skulle af sted! Det er en helt anden verden og den er god for mig, på så mange måder.\nJeg trænger så meget til Orø og gestaltverdenen. At være og mærke og lære og høre mere om psykologien og kontakten. Det er alt, alt for længe siden, jeg var af sted sidst, så det er mere end på tide.\nI skal da forresten lige se, hvad jeg så stresser af med om aftenen:\nEnjoy! Jeg vil snart gå i seng og besvime.\nPS: På jobbet ved de godt, jeg er en kagedåse, så de plager allerede efter kage, og jeg har også en i tankerne. De pokkers kager - de besætter en!\nNår I ser den, så gætter I nok, hvor jeg så arbejder. Men det bliver altså først, efter jeg har været på Orø.\nEtiketter: Om godten, Pip fra en zombie\nI går var jeg til et arrangement hos Miele, som handlede om mad.\nHvordan vi forholder os til mad, og hvordan vi får nedbragt madspild.\nMiele havde virkelig lavet et super godt arrangement og som en del af det, inviteret Birgitte Escherich fra Kostkompagniet som med sin passion og viden, var meget inspirerende.\nHvad er dansk madkulter? Hurtigt, nemt og billigt.\nDerfor er vi blevet analfabeter i munden. Vi er simpelthen ikke trænet i at kunne smage. Og fordi, vi ofte ikke bruger tid og energi på vores mad, så har vi ingen respekt for den - og dermed er det heller ikke noget problem, at smide den ud.\n1,3 milliarder tons mad smides ud hvert år - world wide.\nDet kunne brødføde 1 milliard mennesker...\nI Danmark er det 63-71 kilo pr. person! Omkring 6-10.000 kroner om året.\n54% af danskerne udnytter aldrig madrester.\nJeg forstår det jo ikke. Tit, så smager maden jo endnu bedre dagen efter, fordi alle smagsstofferne har haft tid til at trække ud i maden.\nOg hvad med holdningen, når vi handler ind? At alle supermarkeder skal bugne af mad - selv ved lukketid. At der skal være et kæmpeudvalg af alt, hele året rundt. Og samme holdning gør sig gældende, når vi står i kantinen og er sent på den, og ikke alt er til rådighed. Vi er møgforkælede - og det skaber madspild.\nBirgitte sagde mange andre spændende ting - blandt andet talte hun også om de forskellige smage. Surt, sødt, salt, bittert, stærkt og umami (tsunami?)\nVidste du, at umami findes i f.eks. tomater, asparges, kød, soya, skaldyr, fisk og spinat? Og at hvis vi sørger for at få lidt af alle smagene med i måltidet, så opnås der en større tilfredshed? Lidt sødt i det stærke. Lidt surt i det søde. Lidt bittert med f.eks. krydderurter og lidt umami, så der er balance.\nBirgitte brænder også for økologien, og havde lavet to fade med økologiske varer og konventionelle varer. Der var virkelig smagsforskel ved flere af dem! Især broccoli og bacon.\nMiele havde stillet deres vildt lækre lokaler til rådighed, og fortalte også om deres PerfectFresh-zone køleskab. Pga. muligheden for en specifik regulering af temperatur og fugt, kan man forlænge især grøntsagers holdbarhed med op til 3 uger!\nJa, ja - det lyder jo meget godt og meget salgspræget alt sammen, men flere af deltagerne (som ikke arbejder hos Miele) havde dette køleskab og kunne bekræfte, hvor godt det virker, og at historien om forlængelsen af holdbarheden holder.\nDe talte varmt om dette køleskab og jeg kunne rigtig godt tænke mig, at investere i sådan et, når jeg får mulighed for det.\nSå skulle vi lave mad sammen.\nDer var rigtigt mange retter, som Birgitte havde købt ind til og lavet opskrifter til.\nGaspacho, kartoffelfrikadeller, chutney, spidskålssalat, bulgursalat, piroqer, æblecrumble, pæresalt med mynte og meget mere.\nNæsten alle retterne indeholdt elementer af de rester, man kan have i en husholdning. Kartofter og steak fra dagen før. Lidt kedelige æbler. Agurker, tomater etc. til gaspacho. Alle opskrifter var meget gennemtænkte, lette at lave og yderst velsmagende!\nVi fik også en af Birgittes kogebøger. Der er helt sikkert en del opskrifter derfra, jeg vil afprøve herhjemme - og mange gode tips og idéer til besparelser.\nJeg havde en skøn dag hos Miele.\nResten af dagen foregik hos kæresten med hygge og afslapning uden børn, og med thaimad hos den lokale. Thaimad er altid godt!\nJeg er virkelig spændt på at skulle starte på mit nye arbejde i morgen! Så spændt, at jeg går lidt rundt omkring mig selv i disse dage. Jamen bare det at beslutte, hvad jeg skal have på i morgen! Suk..\nSurdejsføljetonen: Der er hermed indført et nyt tabu på bloggen; Surdej!\nDet eneste, der blev surt var mig, så den røg ud. Der skete ikke en disse.\nHeller ikke selvom jeg havde tilføjet honning, da jeg startede den og cremefraiche i går, for at kickstarte den yderligere. Ikke så meget som skyggen af en boble! Argh!\nSå der bliver ikke lavet brød i hævekurve i dag, for jeg har selvfølgelig ikke engang noget almindeligt gær, at gøre det med. Hvordan kan en kagedåse være løbet tør for gær!?\nEtiketter: Madspild, Miele og Birgitte Escherich


Byggede rundbuestald: Jeg er godt tilfreds | LandbrugsAvisen\nBlog fra svinebrdriften: Thorben Agger, Lomborg syd for Lemvig, blev full-line-producent i maj 2019, da han færdiggjorde byggeriet af en rundbuestald. Staldens funktionalitet er han tilfreds med.\n8. sep 12:45 Skrevet af Søren Tobberup Hansen\nThorben Agger i sin rundbuestald, han tog i brug i maj 2019.Foto: Arkivfoto.\nAf Thorben Agger - fortalt til Søren Tobberup Hansen\nI maj 2019 blev vores byggeri med en rundbuestald med 1.650 stipladser færdigt, og dermed var vi klar til at være full-line-producenter.\nHidtil solgte jeg halvdelen af vores smågrise ved 30 kg, men når man kun har 200-220 grise om ugen til salg, så bliver man hurtigt valgt fra, når priserne på smågrisene begynder at falde.\nSå vi ville være full-line-producenter, og det skulle ikke være med opfedning af de resterende grise i en almindelig traditionel slagtesvinestald.\nJeg fik lyst til at bygge en rundbuestald, da jeg deltog i åbent stald-arrangementet hos Mads Rauff-Bjerre, der havde fået opført en rundbuestald ved Haderup.\nDer kunne jeg med mine egne øjne se, at en rundbuestald godt kunne fungere i praksis. Den havde almindelig vægventilation, og der var ingen hjørner eller kanter i stalden, hvor staldluften kom til at stå stille.\nVi gik i gang med byggeriet omkring oktober 2018 og var klar med indsættelse af grise i maj 2019.\nJeg valgte rundbuestalden, fordi vi kunne bygge 20 procent billigere end traditionelle slagtesvinestalde. Samtidig fik vi tilskud til stalden via Moderniseringsstøtteordningen for slagtevinestalde.\nEfter halvandet års brug er jeg godt tilfreds med stalden. Rengøringen er fantastisk nem i en rundbuestald, og senest har jeg investeret i en vaskerobot, der kan står for 80-90 procent af vasken.\nDer er mere rumklang med en rundbuestald, men det er ikke noget problem, fordi vi bruger høreværn, når vi følger fodringen.\nI stalden kører vi med færdigfoder, og overordnet set er jeg tilfreds med, hvordan grisene klarer sig.\nI soholdet ser vi lidt flere aborter, end vi plejer. Vi skal i dag have undersøgt og testet om det er den nye stamme af porcint parvovirus, vi har fået. Det kommer vores dyrlæge og hjælper med at finde ud af. Vi har allerede indleveret nogle fostre til Kjellerup.\nI marken har vi som forsøg fået maskinstationen til at lave 15 wrapballer med frøgræshalm, som vi som et forsøg vil give til de drægtige søer.


Du er her: » Om Garantiformuen\nPr. 1. juni 2015 er der sket ændringer i forhold til opgørelsen af de dækkede indskud samt dækningen af indskud. Du kan læse nærmere herom under ”Information”, ”Spørgsmål og svar”.\nDer gælder særlige regler for grønlandske og færøske institutter. Læs mere under ”Information”, ”Spørgsmål og Svar”.\nFind her svarene på en række af de mest almindelige spørgsmål hvis dit institut går konkurs.\nHar du spørgsmål til Formuens dækning, er du velkommen til at kontakte os:


LGBT-venlige hoteller i Miami | Hotels.com\nHoteller (LGBTQ-venligt) i Miami\nDowntown15,9 km fra centrum\nArgonaut Isle31,5 km fra centrum\nGæstebedømmelse8,2.Meget godt1,486 Hotels.com-gæsteanmeldelser\nArgonaut Isle30,9 km fra centrum\nHighland Lakes23,1 km fra centrum\nHvordan er Miami i forhold til LGBT-hoteller?\nHvis du leder efter et LGBT-venligt overnatningssted, hvor du kan føle dig velkommen i Miami, har vi lige det, du har brug for. Du kan nyde godt af en varm og afslappet stemning, når du vælger at overnatte på et af vores LGBT-hoteller i Miami. Efter en sjov aften i byen kan du opleve alt, hvad denne flotte by har at tilbyde. Rejsende i Miami er især vilde med festivalerne og shoppingmulighederne, der kan være gode måder at opleve nærområdet på. Downtown Miami Shopping District, Bayfront Park og Brickell City Centre er lokale seværdigheder, du med fordel kan føje til dit program.


Tømrermester i Smederup ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind en tømrermester i Smederup, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du kan beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi håber du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på tømrermester Smederup allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af tømrermestre i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en tømrermester i Smederup til dig og dit tømrermester projekt!\nKan alle indhente tilbud på tømrermester Smederup?\nAlle kan indhente tilbud på tømrermestre i Smederup. Det kræver blot, at du har en anelse om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på tømrermestre i Smederup, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig let komme i gang med at finde de rigtige tømrermestre Smederup, som skal hjælpe dig med din opgave.\n← Murermester Sejlflod Aalborg\nFacaderenovering Buddum →


Massagestol - Test af den nye massagestol Fuji CR 3800\nVi har testet den nye massagestol fra Care Relax – Fuji CR 3800\nNår vi tester en massagestol ligger vi vægt på følgende ting:\nBetjening – er den til at finde ud af\nMassagestolens kvalitet – ligner det noget der holder\nCare Relax – Fuji CR 3800,\ner topmodellen i deres program af egne massagestole. Vi har læst, at den skulle bestå af Fuji teknik, og når man åbner den op, er der da heller ingen tvivl, den ligner EC 3700 fra Fuji, som tidligere har været vores absolutte første valg. Men den er nu udgået, men der er kun ganske små forandringer på denne CR 3800 og Fuji EC 3700.\nVi har tidligere testet og rost Fuji´s massagestole for deres meget autentiske massage, samt deres mulighed for at kunne skifte mellem både kraftig og blid massage. Det kan CR 3800 også og det er absolut et plus. Når man sætter sig i stolen kan såvel lave som høje mennesker finde en bekvem stilling, benene kan forlænges for de høje personer, og det er uden det sædvanlige håndtag der skal trækkes i – en smart detalje.\nføles lidt hårdere i sædet end FUJIén, men ikke ubehagelig. Rygpolstringen er rigtigt lækker og i det hele taget virker betrækket på den meget stærkt. Fjernbetjeningen er med menu betjening, som vi kender det fra FUJI modellerne, og har man prøvet det et par gange, går det superlet.\nDer er mange valgmuligheder, både når det gælder autoprogrammer men også hvis man selv vil styre massagestolen manuelt. Her kan man så vælge 22 forskellige massagetyper og justerer hastighed, bredde og hvor på ryggen man ønsker det.\nFUJI mekanismen giver også hele 7 niveauer i styrken på rygmassagen. Selve massagen er utroligt god, kontant og nøjagtig – ligesom jeg ønsker det, det er ikke en nusse stol, men et særdeles kompetent værktøj når der ønskes en effektiv massage for ryggen, og som man er vant til med FUJI robotten, så er nakkemassagen i en klasse for sig.\nKvaliteten er næsten uhørt høj i denne prisklasse, det er den stærkeste og mest holdbare teknik jeg kender til, næsten al indmaden er i metal, og lavet i en stærk og holdbar kvalitet.\nHar du lyst til at prøve kræfter med den nye massagestol Fuji CR3800, så book en tid hos CareRelax .


Musik for folket | Seismograf\nMusik for folket\n| DMT Årgang 6 (1931) nr. 09 - side 207-210\nSAMTIDIG har Bestræbelserne for at højne Musik-Kulturen herhjemme, bringe Musiken ud til den store Mængde, givet sig to Udslag: Den ene Dag meddelte »Det kgl. danske Musik-Konservatorium«, at det vil afholde en Række musikopdragende Aftner for Folket paa saa lempelige Betalingsvilkaar, at de kan overkommes af enhver, der blot har Lyst og Trang til at være Deltager; den næste Dag offentliggjorde Stats-Radiofonien, at den om Søndagen vilde foranstalte Folkekoncerter med Orkester og Solister til en saa billig Adgangspris, at det vil være umuligt at konkurrere med dem.\nDet er betegnende for den Tid, vi lever i. Og det er kun en naturlig Følge af hele Udviklingen. Medens man ikke forbauses over, at Radiofonien, der jo er et Barn af netop »Tiden« og er saa ung, at den endnu smidigt kan foretage alle de Bevægelser, enhver Situation kræver, virker det overraskende (men glædeligt overraskende), at vort gamle statsunderstøttede Konservatorium har vist sig saa »moderne«, at det ogsaa vil tage sig af de umyndige i Aanden, oprette en Slags musikalsk Børnehave samtidig med, at det støt fortsætter sin Gerning som musikalsk Højskole.\nMan tager næppe fejl, naar man tror, at det var Carl Nielsen, der havde faaet denne Tanke. Den ligner ham i alt Fald godt nok. Senest havde han i sit Forord til den af »Dansk, Tonekunstner-Forening« for nogle Maaneder siden udgivne Piéce »Levende Musik - mekanisk Musik« talt saa drøje og haanende Ord om den »musikalske« Kost, der nutildags bydes Masserne, at det saa at sige blev en Nødvendighed, en ligefrem Pligt for ham at sørge for, at disse forsømte og daarligt behandlede Masser snarest fik en ordentlig, passende Ernæring.\nHan skriver jo dér bl. a.: »Musikens Kunst er et mærkeligt Væsen. Ingen af de andre - saakaldt skønne - Kunster er i Stand til øjeblikkeligt at udtrykke saa banale og lave Følelser som Musiken, men paa den anden Side heller ikke i Stand til at fremkalde saa ophøjede og løftende Forestillinger. Imellem disse to Yderpunkter, c: det høje og det lave, ligger en hel Verden af de forunderligste Værdier; det er derfor sørgeligt, at langt den største Del af Befolkningen ikke er i Stand til at modtage det bedste, men foretrækker det allertarveligste «. Og han slutter med disse Ord: »Meningerne om Fremgangsmaaden for atter at komme opad kan være forskellige; ét kan vi sikkert blive enige om: det er mindre vor Opgave at bekæmpe det ringere end at fremme det bedste«.\nOg saa fik han da, saa snart efter, den Tilfredsstillelse, at Konservatoriet, indenfor hvis Ledelse han var primus inter pares, tager den Opgave paa sig: »at fremme det bedste«. Han har ved en eller anden Lejlighed udtalt, at som Forholdene har udviklet sig, staar Konservatoriet som den sidste faste Borg for den gode Musik herhjemme. Fra denne Borg er det altsaa, at der nu skal foretages Erobringstogter ud i Landet, - en Slags Korstog for den ædle Tonekunst.\nHvor mærkeligt, at den sidste praktiske Foranstaltning, der blev truffet af ham, der, selv udgaaet af Folkets brede Lag, i en Del af sin Kunst havde givet disse store Kredse saa uberegneligt meget, den skulde netop tage Sigte paa deres Opaddragen til bedre Forstaaelse af den ypperste Musik!\nAdskillige vil maaske synes, at noget saadant ligger udenfor vort Konservatoriums - som udenfor ethvert Konservatoriums - Virkeomraade. Det er rigtigt nok, at i de Statutter, hvormed P. W. Moldenhauer i 1867 oprettede vort Konservatorium, staar der intet om en Virksomhed, der har Massernes musikalske Opdragelse til Maal. Da Gade med Hartmann og Paulli trak Linjerne op for vort Konservatoriums Undervisning, tog han ganske naturligt som Mønster Leipzig Konservatoriet, som han jo kendte ud og ind. Hverken dér eller andet Steds havde man paa Programmet folkelige Koncerter. Alt gik dér som her ud paa at uddanne Musik-Udøvende, hvad enten disse saa senere blev professionelle eller Amatører, spillende eller syngende. Men der er det ejendommelige, at Betegnelsen »Konservatorium«, der er af italiensk Oprindelse, ikke, som man vel i Almindelighed tror, er valgt, fordi en saadan Institution skulde »konservere«, vogte og bevare, den virkelig gode Tonekunst, men derimod dækker over Begrebet: Hjem for forældreløse Børn, en Slags Pleje-Anstalt.\nDe første oprettede »Konservatorier« var da ikke andet end »Waisenhuse«, i hvilke Børn med Anlæg derfor blev uddannede i Musik; det var saaledes, Tilfældet med »Conservatorio Santa Maria di Loreto«, der i 1537 blev oprettet i Napoli, og med 3 andre, der i det 16. Aarh. grundlagdes i samme By. (Man kommer i denne Forbindelse uvilkaarligt, til at tænke paa Bakule's bekendte Skole i Nærheden af Praha.)\nNaar nu vort Musikkonservatorium, vil indføre sine opdragende Musikaftner, handler det for saavidt i fuld Overensstemmelse med de allerældste Konservatoriers Aand, som de Kredse, det ønsker at faa indenfor sin Paavirkning, er for Børn at regne, hvadenten Personerne er smaa eller store, unge eller gamle; Børn er de overfor den ædle Kunst, og hjemløse er de ogsaa i musikalsk Henseende. De har faaet Lov til at gaa for Lud og koldt Vand. De har ikke haft og har ikke Støtte og Vejledning i deres musikalske Opdragelse. Man kan godt sige, at de i den Henseende er forældreløse.\nVort Musikkonservatorium har her foretaget et Skridt, der - uden at det maaske selv har været sig det hevidst, - ligger netop i den Linje, der angaves straks fra første Færd, da for snart 400 Aar siden Verdens ældste Konservatorium traadte ud i Livet.\nDet har altid været vort Konservatoriums - som alle andres Opgave at uddanne ikke blot udøvende Tonekunstnere, men ogsaa gode Musik-Tilhørere, Disse rekruteredes af de konservatorie-uddannede Amatørers Rækker.\nOg her mødes Konservatoriet med Radioen.\nDennes nyoprettede »Folkekoncerter« er jo et naturligt Supplement til Konservatoriets musikopdragende Aftner. Det vil vel gaa saaledes, at de, der har fulgt disse sidste en Tidlang, vil føle Trang til at følge de første.\nRadiofonien har som Mission netop, hvad Carl Nielsen kaldte: »at fremme det bedste« i Folkets Musiksans. Og rent logisk maatte Radiofonien ogsaa før eller senere komme til at afholde saadanne »Folkekoncerter«. Efter den Udvikling, den har faaet, - som en Institution, der, for ikke at tale om alle dens øvrige Opgaver, saa at sige har lagt vort hele Musikliv ind under sin Indflydelse og Udnyttelse, - var det givet, at den ogsaa havde Forpligtelse til at overtage den Gæld, der blev tilbage, da tidligere Foretagender -til Fremme af Massernes Musikopdragelse, senest »Palækoncerterne« maatte standse deres Virksomhed, tildels, som Følge af Konkurrence fra Radiofoniens Side.\nThi »Folket« kan ikke være uden særlig for det tilrettelagte Koncerter. Og det københavnske Publikum har heller ikke været det noget øjeblik i de sidste 45 Aar.\nDet begyndte med de af Musiklærersønnen A. Fraenkel startede »Folkekoncerterne af 1886«, der i 10 Aar hver Søndag fandt Sted i »Arbejderforeningens« Sal ved Nørrevold. De, der kan huske saa langt tilbage, vil kunne fortælle om den særlige Atmosfære, der hvilede over disse Eftermiddage, hvor vore bedste Kunstnere musicerede, i Kammermusik. og Solistpræstationer, for en altid tætpakket Sal, fuld af begærligt lyttende og begejstret klappende Tilhørere fra de jævneste Befolkningslag. Det hele havde en fordringsløs, intim Karakter, som man vel kun fandt et Sidestykke til i de af »Studentersamfundet« oprettede og i mange Aar trofast gennemførte »Arbejderkoncerter«.\nMen den naturlige Udvikling førte, med sig, at de med et saare beskedent Apparat virkende »Folke-« og »Arbejderkoncerter«, der havde en saa stor Sukces, og hvis kulturelle Betydning var saa øjensynlig, ikke i Længden kunde tilfredsstille hele det musikalske Behov hos det »jævne« Publikum i en efterhaanden saa stor By som København.\nDet var udmærket med alle disse Kammermusikopførelser og Solist Ydelser, men en meget væsentlig Side af Literaturen laa udyrket hen og fortjente lige saa vel at blive gjort tilgængelig for Mængden: Kor og Orkesterværkerne.\nDet var Balduin Dahl, den folkekære, Dirigent i Tivolis Koncertsal, der som den første gav populære Orkesterkoncerter her i Byen med gode Programmer, Solister og Kor. En gammel Yndlingstanke fik han Lejlighed til at virkeliggøre i de 2 Sæsoner 1889-91 i det da nyaabnede »Koncertpalæ«s store Sal (hvortil ogsaa. senere Dr. A. Fraenkels Folkekoncerter henflyttedes). Dahl afholdt den første Vinter 17, den anden 24 Koncerter Søndag Eftermiddag Kl. 41/2, og havde Døden ikke forhindret det, vilde han vel have fortsat de følgende Aar. Men hans Tanke toges op af Victor Bendix, der 1892-93 dirigerede en Række folkelige Orkesterkoncerter i Casinos store Sal. Og saa det næste Aar startede Joachim Andersen sine »Palækoncerter«, - i de første Sæsoner to om Ugen, Torsdag Aften med noget højere Billetpriser end om Søndag Eftermiddag, da hele Koncerten gentoges.\nOg nu, da »Palækoncerterne« har maattet give op, med forrige Sæsons Udgang, staar altsaa »Radiofonien« parat til at fortsætte, hvor de slap!\nMan ser, at der ikke har været noget Brud paa Kæden, - de brede Lag i København har lige siden 1886 hver Vinter kunnet høre god Musik for en meget billig Pris. Der har til Stadighed været Kræfter i Gang for at tjene den Opgave, Carl Nielsen opstillede: »at fremme det bedste«. Og man tør vel tro, at »Statsradiofonien«, i Bevidstheden om sine store Forpligtelser og vel vidende, hvad der tidligere er blevet udrettet her i Byen for at give Folket den bedste Musik, vil forstaa, hvorledes den skal varetage sin høje Mission.\nDen kan aldrig komme paa den forkerte Side, den vil altid vise sig sin Opgave voksen, naar den blot handler i Carl Nielsens Aand!\nÅrgang 6/1931, nr. 09\nOm Laubs folkevise-rekonstruktioner\nAF MAG. ART. JENS PETER LARSEN\nMusikopdragelse og samfundet\nAF TORBEN GREGERSEN\nKom Helligånd, O Herre Gud\n,,KOM HELLIGAAND 0 HERRE GUD""\nVED 1WAG. ART. JURGEN BALZER OG TORBEN GREGERSEN\nTorben Gregersen Jürgen Balzer\nTil George Armins 60. Aarsdag.\nTysklands store Stemmepædagog Georg Armin fylder den 10. November 60 Aar.\n»Dansk musiktidsskrift« udkommer med et hæfte om måneden, månederne juli og august undtagen, ialt 10 hæfter årlig til en pris af kr. 7,50, lande udenfor skan- dinavien kr. 9,00. Abonnementet betragtes som fortløbende indtil udgangen af det opsigelse finder sted.


Nyhedsbrev fra juni 2019\nNyhedsbrev nr. 3 - 2019\nNyord – hvor kommer navnet fra? Det vides ikke med sikkerhed.\nDet skal dog ikke afholde mig fra at komme med et par bud.\nDen romerske historiker Tacitus beskriver i værket ”Germania” (98 e.Kr.), at han på en rejse langt nordpå på en ø helt ude på kanten til oceanet oplevede, hvordan germanske stammer dyrkede og tilbad frugtbarhedsguden Njord. Billederne toner frem, - masser af mad, nødder og frugt, fugle og måske en kronhjort eller en ren, der steges på bål. Røg, mjød, trommer og dans. Sælsomme ritualer og ofringer. Værdifulde ting, guldsmykker og dyr blev ofret. Måske ligefrem et menneske.\nMåske var det på den lille ø på kanten til Østersøen, man dyrkede guden Njord. Det er bare et j - der skal skiftes ud med et y. Så bliver Njord til Nyord.\nAt Nyord var frugtbar og vrimlede med fede fugleunger, fisk, sæler, hjorte og andet godt er der ingen tvivl om, - men det vides ikke, om der ligger et moselig i tørven ude i ”Vanjen” nordøst for Kirkegården. Det siges, at man kan stikke en åre ned i den bløde bund uden at ramme fast grund i Vanjen, hvor majgøgeurten i øvrigt blomstrer ved denne tid.\nHistorikerne har nu en anden forklaring på navnet. I historiebogen ”NYORD – alletiders ø”, som lokalhistorisk forening udgav sidste år, skriver Per Werge og Susanne Outzen i afsnit 3 på side 25 følgende: …. Næste kilde er øens omtale i Valdemar Atterdags Jordebog fra 1231. Her staves øens navn anderledes end i dag, nemlig Ny-warth, der skal betyde ”ny vagt” og dermed kan oplyse, at der på øen var placeret vagtmandskab tilknyttet en meldetjeneste, som ved fare (f.eks. fjendtlige skibe i sigte) skulle tænde bål som signal til næste vagt på næste synlige bakke. Øen tjente altså som bavnehøj, båltændings-bakke langs sejlløb, der førte til kongens borge og besiddelser. Her fungerede Nyord ligesom Borrens Bjerg på Møn som bavnehøj langs sejlruten østfra til kongens slot i Vordingborg.\nOg hvor har man så tændt bålet, som skulle ses af næste vagt på Borres Bjerg? – Naturligvis på et højt sted på øen. Det kunne f.eks. være lige der, hvor lodserne senere byggede deres udkigspost, - det lille røde hus som i dag hedder ”Lodsudkiggen Møllestangen”\nFra Møllestangen er der frit udsyn ud over Fakse Bugt. På en klar dag kan man skimte Stevns Klint og lidt længere østpå, er der et fint kig ud over Østersøen. Mod syd er der udsigt over Stege Bugt og mod Ulvsund og Borrens Bjerg, som kan ses lidt bag Mønsbroen. Der er en fremragende udsigt over farvandene fra bakkerne på Nyord. På Valdemar Atterdags tid havde udsigten en strategisk betydning, og senere havde den en erhvervsmæssig betydning for lodserne. Fra Møllestangen kunne de se skibene, som skulle lodses igennem farvandet. I lodseriets guldalder drejede det sig om mere end 3.000 skibe om året.\nI dag har udsigten vel mest en æstetisk værdi.\nSom dreng tog min farfar og farmor mig engang med op til lodshuset. Jeg kunne ikke forstå, at det skulle være noget særligt. Et lille gammelt hus på en flad bakke og der skulle gå mange år, før jeg forstod, hvor enestående det lille hus er. - Det står dér på den nøgne bakke og kan ses fra næsten alle verdenshjørner, i al slags vejr, i foranderligt lys, med forgrunde og baggrunde i forskellige farver. Huset er del af en spændende historie om lodseriet og ligger tæt på eller måske lige der, hvor signalbålet om ”fjendtlige skibe på vej” blev tændt for 800 år siden.\nI 2013 indviede Dronning Margrethe lodsudkiggen ”Møllestangen” som Danmarks mindste museum.\nDet var fuldt fortjent!\nGrafikeren Jens Bohr udstiller i Galleri Nyord\nDer er fernisering på udstillingen pinselørdag den 8. juni fra kl. 14 til 16. Der bydes på levende musik, lidt at drikke og kransekage – alle er hjertelig velkomne!\n”Hjejle på Vresen”, træsnit af Jens Bohr\nUdstillingen består af større og mindre træsnit fra sejladser med fynbomaleren Johannes Larsens gamle sejlskib ”Rylen”. Sejladserne foregik i 2017 og 18 og gik til ubeboede øer og holme. Billeder fra sejladsen blev udstillet på Johannes Larsen museet i vinteren 2018, og ved samme lejlighed blev bogen ”Holm & Kalv” udgivet. Jens Bohr udstiller også større litografier over emnet spejlinger. Litografierne er trykt på Statens Værksteder Gammel Dok efter et ophold på Det Danske Institut i Rom sidste forår.\nJens Bohr er uddannet på Det Jyske Kunstakademi fra 1983 til 87. Han er medlem af kunstnergruppen CORNER og har deltaget i et stort antal udstillinger i ind- og udland.\nJens Bohr har i øvrigt lavet et træsnit af den gamle postbåd ”Røret” specielt til Galleri Nyord. Træsnittet måler 24 x 33 cm og er trykt i 14 eksemplarer. Til ferniseringen sælges dette træsnit uindrammet for 1.000 kr. pr. stk.


Støj - Rambøll i Danmark\nDanmark Ydelser Miljø & Sundhed Sundhed, produktsikkerhed og arbejdsmiljø Støj\nAfdelingsleder, Akustik og Støj\nKontakt Henrik Ravn\nChefkonsulent, Akustik og Støj\nM: +45 5161 2072\nKontakt Johnny Lund-Wendt\nGode lydmiljøer fremmer velvære og sundhed. At tænke lydmiljøet ind i byplanlægningen og planlægningen i det åbne land er derfor ikke kun et spørgsmål om at bekæmpe støj, men måske endnu mere et spørgsmål om at bevare og skabe gode lydmiljøer.\nStøjhensyn i VVM-processer og lokalplanlægning kræver overblik og beslutningsgrundlag. Støjmåling og støjkortlægning er et element. Gode løsninger i form af f.eks. støjskærme, støjreducerende asfalt, støjisolerede boliger er et andet.\nEt tredje centralt element er formidlingen af de teknisk komplicerede støjforhold til beslutningstagere og borgere, så de har et reelt valg.\nRambøll leverer beslutningsgrundlaget og fokuserer på en god formidling. Men vi udfordrer også gerne vores kunder på betydningen af at skabe gode lydmiljøer.\nNy planlægning kræver beslutningsgrundlag. Det vil ofte være relevant at kortlægge støjen i og ved et område, der udlægges til nye formål. Rambøll anvender de metoder, der kræves af myndighederne, men lægger også vægt på, at tilpasse omfanget til det konkrete behov. Spændvidden er fra en VVM-redegørelse og byudvikling til et kort notat om støj ved en enkelt bolig.\nDet kan være relevant at udføre målinger af støj og vibrationer, f.eks. i forbindelse med anlægsarbejder. Målingerne kan anvendes som styringsredskab, der sikrer mod bygningsskader. Vibrationer fra veje og jernbaner er vanskelige at regne sig frem til. Derfor kommer målinger jævnligt ind i billedet. Rambøll har alt nødvendigt måleudstyr og anvender anerkendte metoder.\nPlanloven stiller krav om støjbeskyttelse, når nye områder skal udlægges til f.eks. boliger. At opfylde dette krav kræver viden om støj fra virksomheder og trafik. Men der er også brug for overblik over Miljøstyrelsens vejledninger på området, som ikke altid giver entydige svar på en konkret problemstilling. Rambøll har erfaring fra talrige opgaver, men følger også hele tiden med i udviklingen og deltager aktivt i debatten om støj og byplanlægning. Vi tilbyder f.eks. at være teknisk rådgiver for såvel kommuner som virksomheder og projektudviklere.\nFormidling – lytteeksempler\nEn støjskærm kan dæmpe trafikstøjen med f.eks. 10 dB. Men hvordan vil vejens naboer opleve ændringen? Rambøll arbejder løbende med udvikling af lytteeksempler, der kan illustrere, hvad der sker, når lydmiljøet i et område forandres. Eksemplerne er gode til information, workshops, borgermøder og uddannelse.\nSagsbehandling og myndigheder\nTeknik alene er ikke nok, når støjproblemer skal forebygges. Der er også brug for viden og indsigt i Miljøbeskyttelsesloven og Miljøstyrelsens vejledninger. Rambøll har været en del af mange forløb og vi kender alle krinkelkroge og faldgruber. Vi tilbyder derfor at bistå i dialogen mellem myndigheder og virksomheder. En god strategi, der fokuserer på alle muligheder frem for tekniske forhindringer, kan ofte være vejen frem.\nRambøll Akustik blandt Nordens største\nRambølls mange akustikere i alle nordiske lande arbejder sammen som én enhed for at kunne levere de bedste løsninger til vores kunder. Derudover lægger vi afgørende vægt på et bredt tværfagligt samarbejde på tværs i hele Rambøll for at sikre de bedste løsninger til virksomheder og myndigheder.\nLydmiljøet påvirker kvaliteten af et byrum\nAt skabe byrum, der er attraktive for byens borgere, er en udfordring. Et ofte overset element er det lydmiljø, der opleves af brugere og beboere. Ikke desto mindre kan det være afgørende for den kvalitet brugerne oplever. Rambølls viden om lydmiljøets positive og negative elementer kan bruges til skabelse af gode lydmiljøer i byens rum.\nHåndtering af støj fra idræt i byudvikling\nI udviklingen af interessante nye byområder, der kombinerer idræt og boliger, blev et særligt byplanlægningsredskab til håndtering af støj fra idrætsanlæg taget i brug.


Podimo - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Anmeldelser | Podcast-anmeldelse | Podimo\n24. sep. 2019 | 11:20 - Opdateret 24. sep. 2019 | 14:18\nFoto | Podimo\nDen nye podcasttjeneste Podimo har et væld af eksklusive podcasts, der rummer programmer om alt fra finanskriminalitet til porno.\nPodimo forsøger som den første platform herhjemme at tjene penge på danskernes begejstring for podcasts, men er den pengene værd?\nEn ny podcast-app har set dagens lys. Den hedder Podimo, og det særlige ved den er, at den koster penge og således lønner skaberne.\nModellen minder om musiktjenesten Spotify, så med mindre skaberen har en enorm fanskare, skal han eller hun ikke sætte næsen op efter et fyrsteligt beløb.\nFor 39 kroner får brugeren adgang til et væld af podcasts, men adskillige af dem har man kunnet høre andre steder. Nogle er dog rykket eksklusivt til Podimo, og desuden er der originale podcasts kreeret udelukkende til tjenesten.\nTja, podcasts som Dårligdommerne, Tårekanalen, Voksenvenner og især Third Ear er et trækplaster. Third Ear – der regnes for et af de ypperligste herhjemme – har indtil videre lovet fire serier til Podimo.\nMen trods et udmærket design er det svært at regne ud, hvad der er originalt indhold, og hvad der blot er snuppet fra de gratis tjenester. Og det har ikke gjort forvirringen mindre, at Podimo efter premieren har måttet tilbagetrække Jyllands-Postens podcasts, som man ikke havde tilladelse til at bringe.\nIkke desto mindre er der masser af originalt indhold at finde på tjenesten, der præsenterer nogle podcasts med en hel sæson, mens andre løbende får lagt afsnit op.\nDer er grundlæggende to typer.\nI de hurtigt producerede live on tape-podcasts er kemien mellem programmets værter og gæster afgørende. Humor og hygge kan bære selv den mindst inspirerede eller uforberedte samtalepodcast.\nPå den anden fløj er der de mere konstruerede podcasts, som kræver uger i klipperum at forberede, og hvor fængende lyduniverser, stærke fortællinger og skarpe vinkler er alfa og omega.\nEn fodbolddommer siger undskyld er et eksempel på det sidste. Her tager fodbolddommeren Kenn Hansen ud og siger undskyld til de spillere, han har fejldømt igennem sin karriere. Det er hudløst ærligt, hvilket smitter af på ofrene. Hvert afsnit er fyldt med underholdende anekdoter – som da dommeren efter en kamp fik Napolis iltre træner til at falde ned – og et must hear for alle med passion for fodbold.\nEn anden original podcast er Kan man tilgive en psykopat, hvor komikeren Geo forsøger at forstå og tilgive sin afdøde far, der har terroriseret familien igennem 30 år. På mirakuløs vis er det lykkedes Geo at bevare båndoptagelser fra en rædselsfuld juleaften i 1979. Det er barsk lytning, men et af de klareste eksempler på noget, man gerne vil betale 39 kroner for at høre videre på.\nI det mere afslappede hjørne udforsker filminstruktøren Hella Joof og forfatteren Marie Louise Tüxen søndagsmelankoli som fænomen. Om søndagen græder vi taber ganske ofte fokus, men de to kvinders behagelige samtale om gråd, flæskesværd og social nervøsitet passer perfekt til den søndagsstemning, de taler om.\nIkke alle podcasts formår at holde det høje niveau.\nI Røverhistorier fortæller rapperen Niarn og produceren Nick Coldhands Kavran historier fra karrieren sammen med en gæst. Men det er en sludder for en sladder, der ikke formår at lukke lytteren ind i samtalen.\nHer er der plads til forbedring, og store fremskridt kan ske fra afsnit til afsnit. I Salon med Katherine Diez lægger værten ud med en kedsommelig samtale med skuespilleren Jesper Groth, men i næste afsnit med L.O.C. er snakken meget mere flydende, selv om Diez har en irriterende vane med at sige ”ja” og ”mmm” hele tiden.\nI Knaldspejlet inviterer pornoskuespilleren Denice Klarskov et menneske til at se en pornofilm. Konceptet er ikke videre originalt, men ikke desto mindre ret underholdende. Hendes første gæst er Thomas Skov – tidligere DR-vært og Entertainment-chef på Podimo – der ikke er nogen bly viol, men kækt taler med om alt fra plastikpatter til akavet analsex.\nI det ypperste lag findes Banditter i habitter.\nHver af de seks afsnit handler om økonomisk kriminalitet, og værten Renna Rose Agger har kompetente gæster til at guide hende igennem de oftest meget komplicerede sager.\nPå 30 til 50 minutter bliver alt fra Stein Bagger til udbytteskat kuglegravet, værtens indignation er drivkraften, og podcasten er eminent til at gøre stoffet forståeligt og nærmest letfordøjeligt.\nMange af de originale podcast-serier er stadigvæk ikke tilgængelige. To stykker fra komikeren Casper Christensen venter stadigvæk på at se dagens lys, mens Rytteriet kommer til oktober med en original historie om de to snobber Poul og Fritz.\nPodcasts som Bubber på bodega, Coertzen & ikonerne og Til det yderste (med den tidligere jægerkorpssoldat Thomas Rathsack) tegner også lovende, og med en relativt lav abonnementspris kan Podimo godt blive den økonomiske indsprøjtning, danske podcastproducenter har brug for.\nMorten Strunge, Nikolaj Koppen, Sverre Dueholm, Andreas Sachse, Eva Lægdsgaard\nKatherine Diez, Geo, Denice Klarskov, Bubber, Renna Rose Agger\n30 minutter til halvanden time


Karpejagt med fluestangen - Netnatur\nMichael Sand 26. maj 2020\nNogen gange er man så heldig, at man rammer det helt rigtige sted på det helt rigtige tidspunkt. Rammer så meget rigtigt, at tid og rum stopper med at eksistere, der findes kun dig og fisken!\nAf Malthe Ryge, 2017\nHar igennem en årrække været så heldig, at jeg har kunnet leje en eng ned til en større dansk sø, hvor jeg har stude gående sommeren over. Engen skråner ned til søen, så der er fri adgang til et lækkert stykke af bredden.\nEngen er delvist oversvømmet det meste af foråret og særligt dette forår stod der ekstra meget vand på marken.\nEn dag i starten af maj var jeg nede for at se om jeg kunne få et par Gedder i tale på fluestangen, her efter legen. Efter at have affisket et længere stykke af sivkanten, måtte jeg sande, at der ikke var nogen hjemme.\nStødte et par fisk i rørskoven, som var en del større end de mange legende brasen, jeg ellers vadede rundt imellem, troede først at det var gedder, men var lidt usikker på dette. Efter lidt tid spottede jeg pludseligt fire pæne skælkarper, som kom patruljerende mellem sivene på det lave vand. Første indskydelse var, at de var gået på leg, men blev stående lidt, for at nyde synet af de flotte fisk.\nKunne til min overraskelse konstatere, at de slet ikke viste “legeadfærd”, ikke noget plasken eller puffen til hinanden og da to af fiskene pludseligt begyndte at slubre insekter i vandoverfladen, fik jeg meget meget travlt.\nMaraton løb i neoprenwaders og maj-varme var tæt på at koste livet, men en halv time efter var jeg tilbage ved søen, geddefluen var byttet ud med en stor nymfe og wireforfanget skiftet ud med et kraftigt forfang i Fluorocarbon.\nFik umådeligt langsomt listet mig på plads, så jeg stod godt placeret i forhold til en af de stier, i den oversvømmede rørskov, som fiskene patruljerede på.\nEfter lidt ventetid kom der 5 karper svømmende direkte mod mig, med bævrende hænder fik jeg lagt et dårligt kast og fangede en stor sivtue et par meter foran fiskene. Bandende og svovlende fik jeg rystet fluen fri og troede egentlig, at det var dagens chance, men utroligt nok fattede fiskene ingen mistanke.\nNæste kast gik meget bedre og nymfen landede perfekt med et lille diskret plask et par meter foran fiskene. I det samme øjeblik nymfen ramte vandet, skød den største af karperne væk fra flokken, sitrede med finnerne og svømmede direkte hen mod min nymfe, som blev inhaleret uden tøven.\nTiden gik i stå, var fuldstændigt perpleks over det scenarie der udspillede sig i det klare vand kun et par meter foran mig, men fik fattet mig selv og satte et hurtigt modhug og så brød helvede ellers løs i rørskoven. Karpen gik helt amok på det lave vand og det endte i en meget hård og intens fight, hvor linen flere gange havde fat i siv tuer og andet vegetation.\nPludseligt besluttede karpen sig for at søge med søens dybe vand og satte gang i et 20 meters udløb, som pressede #9 stangen helt ned i håndtaget. Fik vendt fisken, hvorefter den valgte at svømme under en en overvømmet hegnstråd, så jeg måtte løbe ud og føre stangen under hegnet. Heldigvis gik det hele op i en højere enhed og efter små 5 minutter kunne jeg skyde nettet under en bamse af en skælkarpe.\nI stilheden der opstår efter sådan en situation, slår det pludseligt en, hvor meget hele ens krop sitrer, hvor tør man er blevet i munden og hvor heldig man egentlig er, at man lige i dette øjeblik befandt sig på præcis dette sted.\nFik sacket fisken, ringet efter vægt og kamera og satte mig ned, røg en smøg og nød foråret og bruset i kroppen. Lidt tid efter kom min ven forbi med vægten og efter to gange vejning kunne vi konstatere en kampvægt på 10,2 kg. Sikke en debut karpe på fluestangen!\nEfter at have sundet mig lidt oven på oplevelsen, samt bandet og svovlet over at kameraet gik død efter ét billede (som heldigvis blev acceptabelt), listede jeg igen ind i rørskoven, for at se om der var flere fisk, eller om den gruppe jeg havde fundet, blot var en enlig svale.\nJeg behøvede ikke at gå langt, før jeg igen spottede karper, en gruppe på tre mindre fisk stod med hovedet i bunden og halen fri af vandet, tydeligvis travlt optaget af at spise. Jeg prøvede at liste mig nærmere, men kom ikke langt, før jeg blev stoppet af fire andre karper, der kom svømmende ind fra siden, det her var jo for vildt!\nSyv karper inden for kasteafstand, det var sådan set bare at vælge den der så størst ud og vente til der bød sig en god mulighed. Efter lidt tid, brød den største af fiskene lidt ud af flokken og da nymfen landede med et lille plask foran den gentog scenariet fra før sig.\nEt resolut hug, hurtigt modhug og en kaotisk fight på det lave vand.\nKort tid efter lå en 7,5 kilos fisk sikkert i netmaskerne. Fisken blev hurtigt genudsat, krogen tjekket og jeg fortsatte jagten i rørskoven.\nI løbet af de næste 2,5 time havde jeg held til at overliste 4 fisk mere mellem 6 og 8,5 kg! Alle fisk taget på sightfishing på det lave vand mellem sivtuerne.\nTil dato det mest spændende og visuelle fiskeri jeg har oplevet i Danmark!\nfluefiskeri efter karperkarpefiskerimajfiskeri efter karpersøens hemmelighed


Den gamle by Slesvig - Rejsetip Schleswig-Holstein\n10.11.11: Steen Jensen\nI foråret var min kone og jeg sammen med et par venner på Madeira i 14 dage. Vores venner havde aldrig været der før, og de havde kun lidt kendskab til øen, og hørt vores rosende omtale heraf.\nVillefrance-de-Conflent, drypstenshuler og St. Martin du Canigou\nEn god heldagstur til spændende by og borg, flotte drypstenshuler og et kloster i fantastiske omgivelser.\nDen gamle by Slesvig\nI sommer var i Slesvig by, og hvis man er historisk interesseret er det en meget interessant by.\nByen har en flot historisk bydel, hvor byens gamle danske domkirke overstråler alt andet.\nHer er Kong Frederik den 1. begravet. Rundt omkring domkirken findes der mange flotte gamle bygninger.\nHvis man går ned mod vandet og østpå kommer man til en lille flot kirkegård, som ligger midt i en gammel bykerne (der hvor andre byer har gadekær) og videre østpå kommer man til Johannis Klosteret, som vi desværre ikke kunne komme ind og se.\nHvis man går nordøst fro domkirken, vil man komme til Slesvig bys gamle rådhus, som også er en flot bygning.\nLige vest for Slesvig by ligger Gottorf Slot, som er et gammelt dansk kongeslot. Her er i dag lokal-historisk museum.\nHedeby og Dannevirke\nOg lige ovre på den anden side af fjorden, omkring 7 km fra centrum ligger resterne af den gamle Hedeby, som er omkranset af Dannevirke. Her har man opført nogle gamle vikingehuse, så man kan få et indblik hvordan de boede for mere end 1000 år siden. Her findes der også meget interessant Viking Museum, hvor man får en fin forklaring på Dannevirke og Hedeby.\nMuseer/Udstillinger, Slotte og borge


Posters / Plakater / Naturmotiv / Jade Green Waves Plakat\nPlakaten trykkes med en hvid margen omkring billedet. 15858-5 Ramme medfølger ikke Plakaten trykkes på bestilling. Husk, at hvis du også bestiller andre varer, får du muligvis to leverancer, fordi de sendes fra forskellige lagre. Rammer i størrelse 100x150 forsendes som hjemmelevering lige til døren. Hvis du bestiller andre varer sammen med din 100x150-ramme, skal du være opmærksom på, at de vil blive leveret separat, da de sendes fra forskellige lagre.