Svar på tiltale... af Slagt en hellig ko\nNedenfor kommer et meget langt indlæg, som for de fleste måske vil være temmelig kedeligt at læse, men så spring det over.\nFie har reageret på et af mine tidligere indlæg med en kommentar i form af en lang post på egen blog. Den omhandler min familie og er på ingen måde repræsentativ for den virkelighed jeg lever i, hvorfor jeg synes det har været nødvendigt, at rette op på nogle af misforståelserne her.\nFies post kommer nedenfor (med fed skrift) – med mine kommentarer indsat undervejs.\nEt spark under bæltestedet….. døm selv.\nDet danske samfund er godt at leve i, men hvad er ret og hvad er rimeligt???\nDa den ovenstående blog udførligt og detaljeret beskriver enhver bevægelse i familielivet og dagligdagen, og især deres trængsler med en handicappet søn, hvor kravene til kommunen bliver skærpede igen og igen, til trods for at dette hjem får en kæmpestøtte i form af vederlag til at passe denne søn.\nJeg forstår ikke hvor du har opfattelsen af at kravene til kommunen bliver skærpede igen og igen Fie? Det mener jeg da bestemt ikke de gør. Hvis jeg skal forstå det således, at du mener vi anker en afgørelse, så er det tilfældet ja, men det handler dybest set ikke om et afslag, men om den manglende sagsbehandling. Det er klart, at vi gør det for at få medhold, men udgangspunktet er en mangelfuld sagsbehandling, som ingen i Danmark burde udsættes for uanset om de er handicappede, kontanthjælpsmodtagere eller på anden vis udfordrede og derfor i en situation, hvor de har brug for rådgivning og hjælp.\nOmkring den ???kæmpestøtte i form af et vederlag??? du anfører vi modtager for at passe Alexander, så kan jeg kun give dig ret. Det er da en kæmpe udskrivning at give en person lønkompensation, men jeg kan røbe her, at det beløb vi modtager, ligger i det vi alle sammen kender som lavtlønsområdet.\nJeg kan også betro dig, at havde vi et reelt valg, ville vi begge arbejde. Havde vi et fornuftigt alternativ, så vores liv ikke således ud, for ingen ønsker vist at være afhængige af et system og vil formentlig meget hellere klare sig selv. Sådan er vi i hvert fald indrettede og ud over det ønske, havde vi også karrieredrømme og ønsker for vores fremtid på arbejdsmarkedet, da vi fik Alexander. De er blevet pakket væk til fordel for behovet for at give Alexander et værdigt og rigt liv, men det koster både i hverdagen og engang ude i fremtiden, når Alexander flytter hjemmefra og hans far står uden store muligheder for at vende tilbage til et arbejdsmarked, som han i så mange år har været væk fra. Hans uddannelse vil være forældet og hans alder være en hæmsko. Han har ingen mulighed for at holde fast i arbejdsmarkedet ved at være tilknyttet en a-kasse, for de vil ikke have passive medlemmer i mere end 2 år, hvorfor han for længst er smidt ud. Systemet levner ikke plads til yderligere uddannelse eller dygtiggørelse, mens man er på lønkompensation.\nSystemet tilbyder 3 måneders lønkompensation fra den dato den unge mand flytter hjemmefra, så stopper udbetalingen, hvilket vel grundlæggende må siges at være rimeligt nok, men med de menneskelige og økonomiske omkostninger det har for den hjemmegående forælder, er det bestemt ikke attraktivt, at være modtager af lønkompensation på de betingelser vi er det herhjemme.\nVi synes ikke, at vi har et reelt valg, for alternativet er at placere Alexander udenfor hjemmet, hvilket vi ikke ønsker. Vi elsker ham højt og ønsker at give ham et familieliv, som ligner det de fleste andre børn i Danmark tilbydes. Vi ønsker at være hans far og mor på heltid og ikke kun i besøgstid.\nEn døgninstitutionsplads, som kan rumme Alexander og hans behov, koster alt mellem 3/4 og godt 1 million kroner om året. Vi koster ikke noget i nærheden af ovenstående beløb på årsplan, hvorfor kommunerne også er så vældigt glade for at tildele forældre denne lønkompensation.\nVi tager imod den, fordi vi ikke synes, at der er noget godt eller acceptabelt alternativ. Ikke fordi vi gerne vil.\nDet er helt sikkert ikke et let job at passe denne søn, og den øvrige familie er sandsynligvis afskåret for en hel del sociale relationer, hvis ikke moderen var en ivrig blogger, som får megen respons på sine trængsler.\nSkulle det at jeg blogger kunne kompensere for færre sociale relationer? Fie, det er under bæltestedet og langt under din værdighed, for det ved vi begge to ikke er sandt.\nUanset, at familien får hjælp i alle retninger, har bil, får installeret nyt køkken, har lejeindtægt og alle handicaphjælpemidler stillet til rådighed, så der INTET der tyder på mangel af materielle goder, og ikke at forglemme, er der også stillet en aflastningsfamilie til rådighed.\nVi får masser af hjælp og er meget taknemmelige for den. Jeg synes faktisk, at jeg er god til netop at fremhæve, at vi i Danmark lever i et samfund, som heldigvis er skruet sådan sammen, at der oftest er hjælp at hente.\nVi har bil. Jeg kan ikke se relevansen i at fremhæve det? Måske mener du, at vi så er heldigere stillet end så mange andre familier i Danmark og det er da sandt, men bilen er også en garanti for, at familien kan foretage sig ting sammen. Havde vi ikke den, havde vi ikke mulighed for at komme udenfor hjemmets fire vægge. Alexander tåler ikke træk, hvorfor en bybus ikke er anvendelig for os og taxakørsel har vi sandelig ikke råd til. Bilen betaler vi for øvrigt selv, så den eller så udbredte misforståelse, at en handicapbus er noget ???man får fra kommunen??? er altså slet ikke i tråd med virkeligheden. Jeg skal gerne uddybe, hvis det ønskes.\nVi installerer nyt køkken. Det har jeg også svært ved at se relevansen i at nævne. Så længe du ikke har bare den svageste ide om hvordan det er finansieret, kan det vel næppe have relevans for det her.\nVi har lejeindtægt, siger du? Øh… nej, det har vi ikke, men du læser tilsyneladende ikke specielt meget med her på siden, på trods af at det er det indtryk du forsøger at give. At have lejere er for øvrigt ikke nogen overskudsforretning her på matriklen, så det øger altså ikke familiens formue.\nDet er fortvivlende at se dig skrive, at vi får ??? alle handicaphjælpemidler stillet til rådighed???, for hvad i alverden har dog givet dig det indtryk. Hvis du mener dig kompetent til at udtale dig omkring Alexander og hans familie skylder du også, at du har læst med her og ikke bare baserer det hele på antagelser.\nDe sidste mange måneder har vi haft et besværligt liv fordi vi netop ikke har de hjælpemidler til Alexander, som er nødvendige. Vi mangler noget så basalt som en stol til ham. Vi ventede i 8 måneder på, at kommunen fik tid til at kontakte os angående samme. Nu venter vi, på 11. måned, på en stol til Alexander.\nVi mangler ikke materielle goder. Jeg klager bestemt ikke, men det er et spørgsmål om at prioritere. Jeg undværer ting, som du tager for givet og anser for uundværlige, fordi jeg vælger at prioritere anderledes end du, men det kan aldrig blive en indikator for hvor mange penge jeg har. Det kan afsløre mine prioriteringer, men aldrig min formue.\n???… og ikke at forglemme, er der også stillet en aflastningsfamilie til rådighed.???\nHvor i alverden læser du med henne, for det er sørme da ikke her. I dit indlæg bliver du meget personlig og det har jeg det okay med, men ikke når du ikke ulejliger dig med, at sætte dig ind i den virkelighed jeg ofte nok har beskrevet på bloggen her.\nVi har ingen aflastningsfamilie. Alexander er på aflastning på en døgninstitution, for der er nemlig ingen familier, som kan eller vil påtage sig det store arbejde og ansvar det er, at varetage hans behov. Alexander skal altså placeres 14 dage på en døgninstitution med skiftende personale og en normering, som umuliggør meget mere end dækning af de mest basale behov for hans vedkommende og det mens vi andre tager på sommerferie.\nHvilke andre familier kender du for øvrigt, som vælger at tage på sommerferie, men lader deres ene barn passe hjemme imens?\nMen dette er åbenbart ikke tilstrækkeligt, både til den kommende sommerferie, og sidste år, ønsker man sandelig osse at kommunen skal stille en handicapmedhjælper til rådighed i de 14 dage, man ønsker at rejse udenlands i sommerferien.\nHvor i alverden kommer det med den kommende sommerferie på banen? Vi anker sagen fra sidste år. Det er den du læser om, så mine sommerferieplaner for i år, har vist ingen relevans.\nJa, vi ønsker en hjælper med på ferie og det handler om, at de 2 uger om året skal være ferie for hele familien. Vi vil gerne, at hele familien får en god oplevelse. At alle familiemedlemmer oplever de 14 dage som det de er for andre familier også. Et åndehul, hvor fra man kommer glad og genopladet tilbage til hverdagen.\nEn hjælper er med til at garantere søvn til hele familien. En hjælper er med til at aflaste far, så han ikke skal være alene om at løfte under forhold, som aldrig bliver optimale. En hjælper er med, så det ikke nødvendigvis er mor eller far, som hver aften skal bruge 1½ time på aftensmaden med Alexander. En hjælper er med, så Alexander kan opleve at sende sine forældre ud for at spise en aften. En hjælper er med, så Alexander kan give sine forældre fri. Så det ikke er en arbejdsferie 24/7 de er taget af sted på, men en familieferie, hvor alles behov bliver tilgodeset.\nEn hjælper er med de 2 uger om året, fordi de 50 andre uger varetages af hans forældre, som nyder at kunne give slip på bare dele af de praktiske ting, som ellers optager hverdagen. En hjælper er med, fordi det vil give tilstrækkeligt med luft til, at der er overskud til at nyde og til bare at være en familie.\nDet er 2 uger om året vi taler om. De resterende 50 varetager vi alle hans behov for en ualmindeligt ringe løn.\nHar den familie aldrig hørt om prioriteringer???\nKunne man ikke ha’ undladt nogle af de materielle goder, hvis det er så magtpåliggende, at ha’ den handicappede søn med på ferie, og således selv ha’ bekostet 2 ugers løn for en medhjælper.\nFinder du det unaturligt at vi gerne vil have vores søn med på ferie? Det gør vi ikke. Vi kunne ikke drømme om at holde sommerferie uden vores børn. Dem begge altså. Vi er en familie og sommerferien er så absolut årets højdepunkt og det er i de 2 uger vi er sydpå, at Alexander kan deltage helt og fuldt i familielivet og på intet tidspunkt oplever sig selv som stopklods for de frie udfoldelser. Det er de 2 uger om året, hvor han kan foretage sig alt det, som resten af familien kan og hvor Alexander oplever, at vores aktiviteter ikke er bundet op på ham og hans fysik. Hvor vejret ikke er afgørende for, om familien kan have aktiviteter udenfor. Det er bl.a. også derfor vi prioriterer sommerferien så højt, som vi gør.\nVores familie beder om at få hjælp til dækning af de merudgifter der er i forbindelse med at rejse med et familiemedlem, som er handicappet. Altså hjælp til at dække de ekstra udgifter der er, når man f.eks. ikke kan benytte sig af nogle af de tilbudsrejser der ellers findes, men har anderledes behov, som skal dækkes hvad enten man befinder sig i Danmark eller udlandet.\nVi er i forvejen hårdt ramt økonomisk – når man får lønkompensation er der ikke noget der hedder lønstigninger ud over de i loven foreskrevne dyrtidsreguleringer, hvorfor min mand får stor set det samme i løn, som han gjorde for 10 år siden. Der er heller ikke muligheder for på anden vis at supplere indtægten, for det er ganske enkelt ikke tilladt, når man er aflønnet af kommunen, som han er. Han hverken kan eller må tage et aftenjob for at supplere vores indtægt, for han er ansat 24/7 365 dage om året for en løn som er mindre end de flestes.\nI Danmark har man forøvrigt et grundprincip som siger, at familier med handicappede børn ikke må stilles ringere end familier uden den udfordring. Det er bl.a. det vores skat går til. Det princip er vedtaget for bl.a. at sikre, at disse børn ikke flytter for tidligt hjemmefra og selvfølgelig kan man diskutere rimeligheden i det, men set med de flestes øjne er det nok ønskeligt, at børn vokser op i deres familier frem for på institutioner. Desuden er der i det lange løb en enorm økonomisk besparelse ved at bevare dette princip, som jeg tidligere har beskrevet og det er sikkert ikke gået politikernes næse forbi.\nStaten stiller dig overfor et valg, når du får en handicappet barn. Du kan vælge at sende det på institution eller tage imod tilbudet om, at få en kompensation, som gør det muligt for dig, at leve et liv, som modsvarer det du havde før.\nVi har valgt at tage imod tilbudet om kompensation. Det betyder også, at min ferie ikke kan være 3 gange så dyr som din ferie, hvis jeg skal have råd til at tage af sted på den, men selvfølgelig kan det i stedet ende med, at familien tvinges ud i en institutionsanbringelse, som i sidste ende vil koste samfundet meget mere, end denne løsning gør. Heri er slet ikke indregnet de menneskelig omkostninger ved sådan en løsning.\nTingene er sjældent så enkle, som nogle gerne vil se dem…\nSkal det ligefrem være god forretning ikke at sende sin søn på instution, men derimod bare kræve ind og lukrere på kommunen, siden man intet afsavn vil lide rent økonomisk, alt imens ‘grædekonerne’ i kommentarfunktionen lufter deres harme, og åbentbart ikke gør sig klart, at det er skatteyderne der bekoster denne families stadig stigende krav til deres påfund, og ønsker som ingengang et udearbejdende forældrepar på fuldtid kan tillade sig hvert år.\nFor slet ikke at tale om folk på overførselsindkomst af anden art.\nHvad i alverden får dig til at mene, at det er en god forretning ikke at sende sin søn på institution? Skal vi se lidt firkantet på det her, er den bedste økonomiske forretning for skatteyderne (det er for øvrigt også mig) sandelig så rigeligt, at kommunen aflønner den ene forælder frem for en placering på en døgninstitution og for familien er det er rigtig dårlig forretning, som koster økonomisk resten af livet.\nOmkring ønskerne som ikke engang et udearbejdende forældrepar på fuldtid kan tillade sig hvert år, så er det jo et spørgsmål om at prioritere.\nVi ved, at en ferie sydpå betyder alverden for Alexander. Det betyder, at han i 14 dage får lov til at føle sig som en del af familien i stedet for at føle sig som den der altid begrænser den. Vi ved også, at de år, hvor vi ikke er kommet af sted på ferie, har efterår og vintre været præget af kontinuerlige forløb med infektioner hvorimod infektionshyppigheden er væsentligt reduceret de år, hvor vi har været af sted på ferie. Vi er garanteret 2 ugers samvær, hvor ingen i familien er nødt til at stå op om natten for at give maske eller suge slim. Vi ved, at det er 2 uger, hvor vi alle sammen kun skal nyde hinandens selskab og de timer er der kun alt for få af i løbet af et helt år.\nVi prioriterer den sommerferie meget højt. Vi undværer andre ting hele året, for at sikre, at der er råd til sommerferien.\n???…der bekoster denne families stadig stigende krav til deres påfund,???\nHvad i alverden er det for stigende krav og påfund du hentyder til?\nOg den raske datter kunne måske også trænge til at få forældrenes fulde opmærksomhed i et par uger?!\nHvorfor i alverden skulle hun trænge til det? Hun er såmænd ikke i underskud hvad det angår og hun ville savne sin bror forfærdeligt, hvis hun skulle undvære ham i nogle af de bedste uger på hele året. Hun ville synes, at det var helt forkert, at han ikke også skulle være en del af hendes oplevelser.\nOg hvor meget har sønnen egentligt ud af, at blive flyttet ud af sine vante omgivelser, der også omfatter aflastningsfamilien, er det ikke bare rendyrket egoisme fra familiens side, og prioriterer de i virkeligheden sønnens behov først og fremmest???\nDet lyder for mig som om, at du ikke kan forestille dig, at Alexander også har lyst til oplevelser. Som om du tror, at hans liv er så rigeligt fuldt, når bare han ser de samme vægge og de samme mennesker hele tiden. Han er fysisk handicappet, men det betyder da ikke, at han ikke også nyder, at få nye oplevelser.\nAlexander lever højt på sine sommerferier og fortæller om dem igen og igen, så jeg er ikke det mindste i tvivl om, at de og alt det de omfatter af nye oplevelser og samvær på næsten ligeværdige betingelser er en meget vigtig del af hans liv. Han glæder sig enormt meget hvert eneste år, når vi begynder at snakke om den kommende ferie.\nEller er det virkeligt bare socialforvaltningen/kommunen, der er helt umenneskelige….og HVOR stor ‘menneskelighed’ skal samfundet/skatteyderne egentlig udvise?!\nDet sidste er jeg vist ikke kompetent til at svare på. Jeg synes, at vores familie betaler en meget høj pris for et af naturens luner, så jeg ville af naturlige årsager være frygteligt forudindtaget ligesom jeg synes du har været i dit indlæg. Fordømmende og på et grundlag, som på ingen måde kan retfærdiggøres af manglende viden, for har man ikke forstand til at tale kan man i det mindste gøre andre den tjeneste at tie.\nDet har været mig magtpåliggende at rydde nogle af misforståelserne af vejen, fordi de ellers nemt kunne komme til at fremstå som sandheden, hvad de langt fra er. Det håber jeg, at jeg har fået belyst i indlægget her.\n13. januar 2006 Af\n20. januar 2006 at 18:04\n20. januar 2006 at 15:21\nSidst jeg var her forbi havde vi en diskussion om Doman og om vores kamp med systemet for at få diverse hjælpemidler som kan gøre vores hverdag lidt lettere og forhåbentlig forhindre at vi skal invalidepension alt for tidligt pga. tunge løft.\nGu fanden skal i da på ferie (i betaler den jo selv) og selvfølgelig skal i have en hjælper med.\nDen tågesnak om at vi familier til handicappede er forkælede er en ekstrem enfoldig holdning.\nHar egentlig ikke et modsvar til Fie, det har du jo også gjort så glimrende.\n18. januar 2006 at 22:55\n@Mathias: Dejligt at høre, at jeg fik forklaret mig ordentligt. Ikke fordi du nødvendigvis er enig, men fordi du fik lidt ud af min forklaring :-)\n@Kimporator: Jeg mener at samfundets fornemste opgave er at hjælpe de svageste i samfundet – og herunder også Alexander. Og min holdning er, at vi må sætte skatten så vi har råd til dette – men når det er sagt, så synes jeg det er beskæmmende at så mange er imod at regulere skatten for at hjælpe andre. Det er her prioriteringerne kommer ind\n@Liselotte: Du har klart givet mig et mere nuanceret billede af situationen og jeg kan godt forstå dine argumenter for at få en hjælper med!\n15. januar 2006 at 22:53\nNæee lille anonyme De, det tror jeg ikke vi behøver lade os nøje med, selvom jeg da godt kan se at det for nogle (måske Dem selv?) er ubehageligt at få venstrefløjens fallit på tryk ;-)\n15. januar 2006 at 22:51\nTak skal du have Mathias og jeg forstår, at du kan se tingene sådan.\nJeg vil gerne prøve at forklare hvorfor en hjælper med på ferie er så attraktivt for os. Ikke at det nødvendigvis skal rokke det mindste ved din opfattelse af tingene, men blot for at uddybe yderligere.\nAlexander kan enten passes på institution mens vi holder ferie, eller han kan holde sommerferie sammen med os. (Institutionsløsningen er for øvrigt betragteligt meget dyrere end at bevilge os en hjælper, hvis vi skal snakke penge, men det er nu ikke mit ærinde her).\nEr det sidste tilfældet, vil en hjælper kunne give os et af de “åndehuller” vi nyder i løbet af året, hvor vi ellers er optaget af at give ham en god hverdag med alt hvad det indebærer.\nDe fleste forældre (også enlige) oplever, at der ind imellem er små åndehuller, hvor veninder, bedsteforældre eller andre tager sig af børnene. De oplever også, at deres børn vokser sig så store, at de begynder at tage med kammerater hjem eller i ungdomsklub og ad den vej frigør sig mere og mere fra dem. Både psykisk, men absolut også fysisk.\nDe har ikke længere behov for at få hjælp til at spise, gå på toilettet, skifte tøj, læse blade, lege med legetøj eller gå i seng. Det oplever jeg ikke. Jeg har i 16 år haft alt den praktiske omsorg, som normalt ophører indenfor en relativ kort årrække.\nDu må ikke misforstå mig, for det er ikke en beklagelse, men det er for at prøve at forklare, hvorfor vi synes det er dejligt, at have en hjælper med på ferie. Så bliver det nemlig også ferie for os og ikke hverdagen med alle de praktiske opgaver, som blot flyttes ind i andre fysiske rammer.\nVi har heldigvis aflastning. Alexander er i aflastning med omtrent 20-25 overnatninger på årsbasis. Han er tildelt flere aflastningsdøgn, men fordi han så ofte er syg, kan han ikke komme på institutionen (han kunne smitte en frygtelig masse andre børn og har det også bedst hjemme), så i løbet af et år, er det ikke mange døgn, hvor vi ikke er i fuldt sving med alt det praktiske omkring ham. Derfor er sommerferien dyrebar for os, men jeg forstår sagtens, at du kan anskue tingene, som du gør – jeg havde bare lyst til at prøve at forklare noget, som naturligvis stadig kan forekomme urimeligt luksuriøst.\n15. januar 2006 at 22:50\n1) Hvem er det der står foran dem i køen til hjælp? Hvilke normale familier er det der skal hjælpes på ferie og hvilket handicap er det der berettiger at denne hjælp gives til dem før den gives til en multihandicappets feriemulighed?\n2) Synes du middelklassefamilierne, 1 skolelærer og en håndværker med 2 børn eksempelvis, hvor hvert barn har eget tv, mobil, pc og meget meget mere, skal spytte mere i bøssen – eller har de bare “tjent deres ærlige penge selv” og bla bla (vi kender vrøvlet fra de ååååh så normalitetsramte stakler)\nNår det er sagt, vil jeg bare sige at dit input var meget interessant ;o)\n15. januar 2006 at 21:27\nMed hensyn til diverse hjælpemidler og lign. kan jeg absolut ikke være uenig i, at det skal være et minimumskrav. MEN,\nfor mig at se, er der mange i de svageste sociale grupper som ikke kan komme på sommerferie, så selvom det er nok så godt for Alexander synes jeg det virker uanstændigt at bruge skatteydernes penge til at sende en hjælper med Jer, når der er “ganske” normale familier der heller ikke har råd til at tage på ferie.\nMen når det så er sagt vil jeg sige, at du skriver en rigtig interessant weblog, LL, som jeg nyder at følge med i.\n15. januar 2006 at 17:45\nDiskussioner om offentlige nedskæringer og udvisning af asylsøgere og lignende bliver pludseligt meget ubehagelige, når det drejer sig om nogen, man har sympati for eller kender personligt. Personligt ville jeg betragte det, som at vinde i (Lise)lotteriet at få LL som mor, hvis jeg var multihandikappet – og jeg er ikke misundelig på lidt tilskud til adspredelse i en hård hverdag, uanset om det foregår i Padborg eller Provence.\nMen jeg ville ønske at alle, der deler denne sympati med mig, vil huske den når vi skal stemme næste gang….. og Fie, mon ikke hun har lært lidt om makro- og mikrokommunikation ;o)\n15. januar 2006 at 13:06\nkunne hr. kimporator og fru møller evt. ikke henlægge deres diskussion til egne blogs – eller private emails?\nden virker ikke længere relevant for andre ;-)\n15. januar 2006 at 11:40\nFr. Møller: Nu du hiver klicheen “borgerlig/liberal regering” frem og ligesom antyder at DEN har ansvaret, så vil jeg da lige pege på, at det store skred i behandlingen af samfundets udsatte, aktiveringspsykopatien, fratagelses af det vi ofte opfatter som velerhvervede rettigheder og laveste standard, kom under Nyrup-regeringen. I Schlüters tid var det næsten en svir at være arbejdsløs ;o)\nDu skal huske på at den kollektivistiske tankegang ligger til venstre i salen. Det er SF og S der sætter systemet over mennesket og højrefløjen der sætter individets rettigheder øverst. En ofte misbrugt kliche, ja, men med en del sandhed i sig. En af grundene til at Fogh fortsætter Nyrup-linien med en Arbeit-macht-Frei-slavepisker-minister, er netop at de er blevet socialdemokrater, kollektivister.\nEt radikalt bud på historien.\n“Til gengæld er den tid også forbi, hvor man kaldte en spade for en spade. Nu hedder det ikke længere tvangsarbejde, men “aktivering”. Aktiveringen gives som et “tilbud”, bistandsklienten har pligt til at tage imod (i modsat fald kan der blive lukket for kontanthjælpen).”An offer you can’t refuse”.”\nFru Møller! De kan lige så godt indløse partimedlemskab hos Dansk Folkeparti, for det er det eneste parti der blot tilnærmelsesvist varetager Deres interesser. Den muslimske masseindvandring er dyr og de tiltag der skal afhjælpe deres undergravning af samfundet rammer alle i bunden, for som Deres radirøde kammerater vil have det: Der må ikke diskrimineres mod musserne, så alle der falder i samme socialgruppe, skal kanøfles. De, Fru Møller, betaler 2 regninger: Dels den muslimske, og dels for middelklassens egoisme. Under Sclüter betalte folk af Deres slags kun een.\n15. januar 2006 at 11:00\nJeg er enig med dig Lotte og diskussionen havde været interessant taget på et generelt plan, men ikke vendt som en udlevering af min familie. Det er sølle.\n15. januar 2006 at 10:44\nHmm…en kommentar fra en blogger i eksil.\nJeg føler mig overbevist om, at Fie har fanget pointen for nuværende. Om ikke andet fordi det hermed er bevist, at en af Danmarks mest læst bloggere har mange læsere og mange sympatisører.\nJeg tror også, at man NU skal passe på med ikke at gøre sig skyldig i det samme som Fie tilsigtet eller ikke tilsigtet gjorde sig skyldig i som udgangspunkt.\nFor så vidt Fie havde magtet at hæve debatten til et generelt niveau, havde hele denne streng sikkert set anderledes ud. Principielt set skriver hun ikke noget, der ikke kan læses på mange andre blogge, hvis pointerne hæves til generelle betragtninger.\nFies ord er ikke sølle. Fies ord er Fies ord, og for nuværende er der ingen der ved, hvad hendes intention i udgangspunktet egentlig var. Nuvel, der kunne være tænkt/skrevet anderledes, ord kan mange ting. Men kollektivt ansvar og omsorg for næsten er ikke kun vendt mod den forudrettede (i dette tilfælde Liselotte) hvis der skal kunne tales om medmenneskelighed.\nHvis Fies intention var at begå cyberselvmord eller få en masse mennesker vendt mod sig, så er det lykkedes.\nJeg tvivler på, at det var hendes hensigt.\nJeg tror, Fie har fanget pointen.\n15. januar 2006 at 02:43\nNej, many – du har beklageligvis ikke fattet noget som helst! Det handler overhovedet ikke om, hvad jeg måtte have råd til eller ikke råd til… For det handler ikke om mig!\nVi har valgt en borgerlig/liberal regering, og det er nu engang god, borgerlig/liberal politik, at så meget som muligt er den enkeltes eget ansvar. Ikke mindst økonomisk.\nKommunerne har bl.a. fået pålagt en større del af udgiften til førtidspension. Så det er logik for begyndere, at der må spares andre steder i socialforvaltningerne. Jeg siger ikke, at det er i orden – bare at det er logisk! Og det kan man, sødeste many, godt synes uden at lide af skyggen af misundelse!\n15. januar 2006 at 01:52\nJeg kan bare slutte meg til de fleste her; All respekt til deg for din fattede og kloke måte å håndtere dette på!\n15. januar 2006 at 00:10\nJeg bliver nødt til………jeg kan ikke sidde dette overhørigt. Jeg må kommentere. Bare lidt. Sorry. Jeg kan ikke lade være….\nJeg kan på det helt personlige plan konstatere at Fie formentligt har ligget temmeligt lunt i svingene på livets landevej indtil videre, og at skulle hun en dag skride i et af svingene og ved dette komme til at kysse virkelighedens kantede ansigt, ville hun muligvis efterfølgende være i stand til at se noget mere forstående og nuanceret på andres levevilkår.\nUnderligt som nogle først virkeligt forstår tingene, når de selv har stået midt i dem et stykke tid.\nForagt er et stærkt ord at bruge, og er noget jeg sjældent gør mig i. Men foragt er præcis hvad jeg føler når jeg læser Fie´s indlæg. Mage til uintelligent og hadefuldt klamp skal man lede længe efter.\n(Jeg tør vædde 5 flasker god whisky på at du læser med her. Især da du sletter kommentaterne på din egen blog – hvilket siger en hel del om din – absolut manglende – seriøsitet).\nSølle……så sølle er dine ord at du skulle skamme dig langt ind i næste årtusinde. Jeg kan sgu ikke finde ud af om jeg skal have ondt af dig, fordi du er så fattigt et menneske så jeg væmmes, eller om jeg skal forhåndsreservere en plads på Bloksbjerg til dig så den er rede til dig når vi rammer Skt. Hans.\nSkrev du for at få plads på opmærksomhedens alter (?), for så lykkedes din mission. Blot burde du i bekræftende fald ikke bruge andres ulykke på en så respektløs måde, – nærmest som trædepude – for at komme højt nok til vejrs for at blive set. Bvadr!\nJust for the record, nu hvor ferien er under luppen: Ifølge min bedste overbevisning er ferien ikke en luksus. Den er i lige så høj grad en forebyggelse af infektioner hos Alexander, sådan som jeg har forstået det.\nAt få en hjælper med er kun rimeligt, da der formentligt ikke er nogle hjælpemidler til at løfte Alexander fra seng til stol, fra stol til bad osv. osv., der hvor i er på ferie. Altså, må det være ødelæggende for ryg osv. kun at være en person om de løft der er på en dag.\nHvad et det der gør at det er så svært at unde familien en familieferie med medhjælper hvor de kan tanke op på hygge, oplevelser og ja…ferie (som i: nu holder vi ferie og slapper HELT af fra den daglige trummerum)?\nJeg betaler med glæde min skat og helt ærligt? Jeg vil med lige så stor glæde skæppe i kassen med nogle ekstra kroner, så de svagere skæbner i samfundet kan få mere værdighed og kvalitet i deres liv.\nDit svar til Fie gør dig stor ære. Respekt for det og for dig, samt for resten af familien du er så heldig at være en del af.\n14. januar 2006 at 22:16\nJeg forstod den godt, Fr. Møller.\nNår du ikke har råd til ferierejser, skal andre heller ikke have.\n14. januar 2006 at 20:18\nKimpo – ja, vel er der penge nok i samfundet. Imidlertid bestemmer jeg ikke, at de skal bruges på at forgylde prioritetsbestyrere fremfor på at give handicappede et så rigt og værdigt liv som muligt! Og så gider jeg helt konsekvent ikke blande hverken muslimer, asatro, katolikker eller hinduer ind i dén diskussion – vi har, som du måske ved, religionsfrihed her i landet…\nDet er muligt, du mener ferie – gerne i udlandet – er standard for velfærdssamfundet. Tillad mig at gøre opmærksom på, at vi er mange, der ikke lever i dette velfærdssamfund.\nOg nej, det er ikke noget decideret handicap at være enlig forsørger. Imidlertid er det sådan, at udgiftsniveauet i dagens Danmark reelt kræver to indtægter. Enlige forsørgere får en vis kompensation fra det offentlige bl.a. i form af muligheden for ekstra børnetilskud – men tro mig – der er et godt stykke vej op til, at det på nogen måde modsvarer to regulære indkomster! Du bør også være intelligent nok til at vide, at det ikke er alle enlige forsørgere, der kynisk har valgt den livsmodel…\nMin pointe er – stadig – at med så mange, der hutler sig ignnem dagligdagen, har vi valgt, at der ikke er råd til at give ekstra penge til, at nogen kan komme på ferie. Det må de selv klare – rimeligt eller ej.\nMon den fes ind nu ;-) ?\n14. januar 2006 at 19:20\nLiselotte, jeg er tom for ord ang. denne sag! Hold da op. Mage til dumhed og faktisk direkte ondskab skal man lede længe efter. Nå lad nu det ligge. Ville bare lige skrive et par ord til dig. Jeg synes du og familien gør det bedste I kan for Alexander, og for jer selv. Og som mange andre respekterer jeg dig enormt for din kærlighed, engagement og viljestyrke. Især fordi du kan give Fie et svar som det der er kommet. Jeg tror sgu´jeg var flippet skråt på et meget lille menneske der går i så små små sko, men det får så være. Repekt for dit svar og for din måde at håndtere sagen på. Og Fie, måske du burde overveje at grave dig ned? Det ville jeg nok gøre….\n14. januar 2006 at 18:56\nPS, der er jo penge nok i samfundet, Fru Møller, lyt til medierne og tænk på de 30 mia årligt ved hjemsendelse af samtlige muslimer ;-)\n14. januar 2006 at 18:53\nNej, Fru Møller. Det handler næppe om respekt, men om logik og konsekvens. Læs evt. min indlæg igen.\nMeningen er at afhjælpe et handicap. Man kan vælge at spare, så hjælpen ikke bliver fuldstændig, eller man kan vælge at respektere valget konsekvent, sådan at hjælpen er gennemført. Til en konsekvent økonomisk hjælp hører hjælp til ferie, hvis man anerkender afholdelse af ferie som standarden for velfærdssamfundet. Men du kan da argumentere for at det at afholde ferie er en særlig luksus. Det giver bare ikke mening i mine ører, når det er normalen.\nSå kommer vi til situationen enlig forælder. Her er samfundets norm klart at det ikke er et decideret handicap som skal kompenseres. Det er ikke en sygdom at være enlig! (At der så er forskellig støttemæssig kompens i praksis, er en anden sag.)\nJeg synes godt om at enlige kvinder har det hårdt. Det manglede bare. Mænd har et mere akut sexbehov, og magtbalancen er de seneste 30 år forrykket faretruende til kvindens fordel med al den støtte til enlige mødre. Vi får statsbørn, og fremtidens familie er uden far.\nKvindens behov for tryghed, materielt og sikkerhedsmæssigt, er dækket af Moder Stat. Det er ødelæggende for mændene, og vel også for kvinden. Kvinder bør tilskyndes til at søge en mand, så deres afhængigheder kan opveje hinanden.\nPå med læbestift og maskara (tilgiv stavningen med dette ord), du må bare ud og gøre dig lækker!\n14. januar 2006 at 18:03\nKimpo – jeg bekæmper sandelig ikke nogen – og da slet ikke Fr. Weller ;-). Jeg siger absolut heller ikke, at nogen kræver “fri gavebod” – er du sikker på, du ikke forveksler mig med Fie?\nDet, jeg siger, er, at som der er skåret ned alle vegne, forstår jeg udmærket, at der ikke kan bevilges ekstra penge til, at en familie holder ferie med et handicappet barn. Om det er rimeligt eller ej? Hvis udgangspunktet er, at “samfundet” skal holde handicappede skadesløse i forhold til det, vi kalder “et normalt liv”, er det ikke rimeligt.\nMen hvis vi sætter det i forhold til, at en del enlige forsørgere, der hverken har råd til hus eller bil, kæmper en daglig kamp for at få de økonomiske ender til at nå sammen, er det yderst rimeligt, at der ikke ydes tilskud til hjælp under sydens sol og palmer.\nSynes jeg – og jeg er selvfølgelig parat til at tage de klø, den holdning måtte indbringe. Det handler ikke om misundelse overhovedet – blot om respekt for dem, der virkelig sidder hårdt i det.\n14. januar 2006 at 15:41\nSelv tak Kirstine – for dine ord, som varmer ligesom alle andre ord herover har gjort det. I skal allesammen vide, at jeg og min familie sætter stor pris på jeres lyst til at bruge tid på at skrive her.\nJeg er altid villig til at indgå i dialoger omkring stort set hvadsomhelst også Alexanders støtte fra det offentlige, men på et overordnet og generelt plan. Misforståelser og fejlagtige opfattelser af min virkelighed kan jeg ikke sidde overhørig og derfor ovenstående indlæg, som har afstedkommet enorm respons og en fin mulighed for at forklare hvordan lidt af vores liv er skruet sammen.\nJeg havde mange overvejelser omkring offentliggørelsen af de meget private ting omkring vores økonomi, fordi jeg prøver at være personlig, men ikke privat og derfor aldrig har ønsket dette. Jeg fortæller ting om Kenneths liv, som på ingen måde havde været skrevet her, hvis ikke han havde billiget det. Han er spurgt og det har været svært for os begge, for ingen af os har ønsket det, men vores familie blev taget som gidsler og løsesummen var at blive privat.\nDerfor har det her været barskt for os, for det er en udstillen af noget, som kunne misfortolkes i retning af et forsøg på at angle efter medlidenhed og støtte. Det skal ingen spilde kræfter på. Vi skal ikke ynkes, for vi har et fantastisk liv, men I skal alligevel have tak allesammen.\n14. januar 2006 at 15:14\nJeg er nybagt førtidspension, og dermed blandt de “ugunstigt stillede”, som Kimporator kalder det. Før det bouncede jeg i nogle år rundt i systemet, og ved om nogen, hvor tilfældigt det er om man får en god og saglig behandling, eller havner hos en kommunalt ansat som bare har siddet på den pind alt for længe, og kun kan sige ting som “det plejer vi ikke” og “det kan man ikke”, og bliver mistænksom hvis man er proaktiv og sætter sig ind i hvilke pligter og rettigheder man har. Jeg ved også, at det i mange socialforvaltninger er rutine at give afslag på alt hvad der kan koste dem penge. Jeg kender ikke til forholdene i Aalborg, men min egen kommune er så berygtet for den fremgangsmåde, at jeg brugte en uge på at rende rundt om mig selv og skrive og ringe til diverse mennesker og spørge om de nu var helt sikre sikre på at det var gået i orden, for de havde jo ikke givet afslag først! Fjollet, ikke? :-)\nNuvel, min sag er afsluttet. Det er Alexanders ikke, og bliver det sikkert heller aldrig – der vil altid være noget nyt der skal diskuteres, søges om, ankes… Jeg fatter ikke hvor du og resten af familien henter det overskud som skinner igennem på disse sider, men det smitter i hvert fald. Hvis jeg er sur og selvmedlidende, har solgt ét par øreringe på en hel måned og græder snot over at det aaaldrig skal lykkes mig at tjene penge nok til at kysse pensionen farvel – så er et besøg her en fantastisk modgift. En kærlig lektion i, hvordan man også kan tackle livet, selv om det ikke er som man havde håbet og forestillet sig.\nOg tak for det, du :-)\n14. januar 2006 at 10:58\nFr. Møller skriver\nMen man kan ikke anlægge den betragtning, at fordi I har truffet disse valg, må I kunne få nogle af de penge, samfundet sparer på den manglende institutionsanbringelse til noget andet.\nDet er ikke just det der tales om. Der tales om at hjælpe en familie til så vidt muligt at gøre det, “normale familier” gør. Du får det til at lyde som om der kræves fri gavebod, og det er da usagligt og fordrejende.\nDer er heller ikke tale om at betale familiens ferie. Der er tale om at kompensere særlige udgifter for et handicappet barn. Hverken mere eller mindre.\nDet er rigtigt at kontanthjælpsmodtagere i et vist omfang er fraskåret ferie. Dog ikke al ferie, men udlandsferier. Når bare de har mobiltelefonen med, kan de tage på ferie så længe de holder sig indenfor landets grænser. Hvor folk på det officielle arbejdsmarked skal stå til rådighed ca. 11 måneder om året, hvad enten de er i regulært arbejde eller de er i a-kasse, skal de såkaldte kontanthjælpsmodtagere stå til rådighed 12 måneder. Som straf for at være fattige, eller noget..\nDebatten har været i folketinget, se her: http://www.ft.dk/?/Samling/200.....9_6_27.htm – den er faktisk meget afslørende for det hykleri der præger den politiske debat.\nDet er naturligvis en skændsel at træde på dem der ligger ned, men det er formentlig lavet for at imødegå, at utilpassede muslimer tager til moderlandet på statens regning og henter endnu en klient som ægtefælle. Enhedslisten kæmper flot for kontanthjælpsmodtagernes ret til udlandsferie, men glemmer selvfølgelig at ændre deres udlændingepolitik, så det kan realiseres uden undergravning af samfundet. De andre partier (til højre for SF) hykler løs om at det er sundest for kontanthjælpsmodtageren at blive i Danmark alle 12 måneder! (læs selv debatten)\nTil at brække sig over, men det bør ikke få Fru Møller til at bekæmpe Fru Weller. Hvilket er hvad hun gør – foranlediget af denne fie, der sikkert har sine problemer og altså, som fru Møller, føler trang til at gå i rette med andre ugunstigt stillede..\nMen så længe småfolk slås indbyrdes, kan middelklassen jo tage det roligt..\n14. januar 2006 at 10:40\nWell, jeg er jo et af de “blødsødne” mennesker, som synes, at reglerne for mennesker på kontanthjælp og i aktivering er temmelig hårde. Jeg synes faktisk også, at det ville være helt rimeligt, hvis de også havde mulighed for nu og da, at komme på ferie eller hjemmefra. Det skal nævnes, at jeg har denne holdning uagtet, at jeg aldrig selv har modtaget kontanthjælp eller lignende – min karriere i “systemet” begrænser sig til 50 uger på barselsdagpenge. resten af mit voksenliv har jeg været selvforsørgende og bidraget med egne tjente skattekroner.\nJeg kender idag ikke lovgivningen godt nok til at vurdere, hvorvidt det er muligt at få tilskud til løn til handicaphjælper under en ferie. Men som Liselotte beskriver det andetsteds, virker sagsbehandlingen rent faktisk mangelfuld – kommunen nægter nærmest at indhente de relevante lægelige oplysninger til behandling af sagen. Og derfor har de anket afgørelsen. Det kan jeg godt forstå, for sagsbehandlingen skal altså være i orden, både for Liselotte og familie, men også for andre borgere som henvender sig til systemet.\nJeg gør mig intet begreb om, hvordan det er at leve med et handicappet barn på fuld tid. Men da jeg for 12 år siden var under uddannelse, foregik min sidste praktik på en institution for yngre svært fysisk handicappede. Jeg var i en perode på 3 måneder kontaktperson for en pige på 20 år, hvis situation mindede meget om Alexanders, så vidt jeg kan vurdere.\nJeg kan forsikre jer alle om, at efter at have tilbragt 37 timer om ugen med at varetage hendes daglige behov og pleje, vil jeg aldrig nogen sinde kunne få ondt i bagdelen over ønsket om at medbringe en ekstra handicaphjælper på en ferie, om den så går til Vesterhavet eller sydpå.\nJeg tror ganske enkelt ikke mange fatter, hvor hårdt det kan være – det er fysisk et meget hårdt og krævende arbejde, selvom det også er et arbejde der er mange glæder ved. Det er et job, som slider ufatteligt på kroppen, fordi det bla indebærer så mange tunge løft og jeg kan såmænd udemærket forstå ønsket om en handicaphjælper under en ferie. Kenneth er jo ansat af kommunen til at passe Alexander. Hvornår får han ellers en “pause” og muligheden for at restituere sig lidt?\nDet her kunne godt blive en interessant debat – for det er egentligt væsentligt at debattere faktiske forhold i sager, hvor den “indre svinehund” så ofte stikker sit grimme hovede frem.\nPersonligt ville jeg ikke selv bytte for en million eller tre.\n14. januar 2006 at 10:34\nFru Møller – der er så ufatteligt mange mennesker i Danmark, som hver eneste dag må leve med, at samfundet ikke er godt nok skruet sammen og derfor betaler en pris, som er langt højere end noget jeg nogensinde kommer til at finde rimeligt. Du er bl.a. en af dem og du har beriget mit liv med dine beskrivelser af en tilværelse, som er overordentlig vanskelig og aldrig nogensinde kan komme til at synes rimelig, men vi skulle nødig nå derhen hvor solidariteten forsvinder, fordi man ikke selv kan få.\n14. januar 2006 at 09:45\nDet eneste jeg vil sige er at jeg håber at Fie ikke har nogke børn eller får nogle og slet ikke et handicappet får sølle børn…….. –\nNu venter jeg bare på noget nyt på bloggen fra dig – det er altid spændende at komme her ind og læse hvad du har at fortælle.\n14. januar 2006 at 09:42\nTouché Liselotte – det var sgu godt brølt! Som alle andre seriøse medlæsere og medbloggere nærer jeg den allerstørste respekt for den beslutning du og manden tog for mange år siden. En af de største beslutninger, mennesker kan tage – og beundring for hvor godt I klarer det. I er da ihvertfald en familie sammentømret, som noget man aldrig før har set – og I står last og brast med hinanden. Dét, kan jeg ikke forstå, at noget som helst menneske i verden kan få ondt af. Som de andre vil jeg afholde mig fra at skrive noget meget grimt og æreskrænkende til Fie. Det har forhåbentligt givet hende en meget dårlig smag i munden at læse dit svar samt kommentarer fra andre, mere rummelige (nej FY, Anja!!) mennesker :)\nKeep up the good work, jeg kunne ikke undvære din blog! Vid, at du lærer os andre utroligt meget!\n14. januar 2006 at 08:57\nDe mange andre sagde det før mig; Jeg kan derfor kun gentage du er for sej og en anden er for fej, at hun bruger dig og din familie til at udstille sine holdninger med.\nJeg havde egentligt skrevet en kommentar hos Fie, men ser nu, at den er slettet. Og ved du hvad… Det siger mere om din opponent end om dig, at hun ikke er i stand til at håndtere de reaktioner hendes indlæg har affødt.\nLiselotte, jeg håber at du fortsætter din blog med samme nærvær og nerve, som du har gjort hid til.\n14. januar 2006 at 08:32\nJeg elsker at læse din blok. Elsker din lyst til livet. Elsker din livsglæde. Du gør en forskel for mig. Du gør mig i bedre humør. Du er et forbillede for mig som mor, og jeg bliver så glad, når din kærlighed til dine børn skinner igennem i dine indlæg.\nDu er en knag, og du gør en forskel. Både for os læserer, for dine børn, og for så mange andre. Hvis bare flere var som dig.\nAlle gode tanker, og alt godt til dig og din familie.\n14. januar 2006 at 07:43\nHej søde Liselotte,\nJa, JEG havde ikke kunnet svare så fattet og velovervejet som du svarer Fie… men det er jo også én af grundene til at vi læser med hos dig, fordi du er noget ganske særligt! Dét er Fie også, men det hun er, virker ikke særlig positivt, bare dumt. Og ondt.\nJeg kommenterer normalt ikke dine indlæg, læser bare med dagligt (og altid flere gange dagligt) og her lørdag morgen, hvor jeg finder dig usædvanligt stille, er jeg nødt til at skrive min første kommentar.\nMage til frækhed hun udviser hende Fie! Men man kan nok ikke stille noget op overfor hendes ondhed… udover hvad du allerede har gjort. Joh, vi kunne sende et tæskehold og banke fornuft ind i hende. Men okay, så ville vi være ligeså lave som hende. Og hvem vil være dét? Tssss… Næhh du. Men hun har da i det mindste givet os noget nyt. Et nyt ord. Når nogen er RIGTIG dumme, rigtig lede og ondskabsfulde kan vi sige: “Ihhh altså din lede FIE!” eller…”SÅ stopper du din klamme Fie!!!”\nNå… nu bliver jeg vist revet med ;-) Men respekt til dig og en varm hilsen til hele din familie!\nKærligst fra Pia i København!\n14. januar 2006 at 05:33\nLiselotte – jeg er helt med på, at I sparer samundet – og hermed også mig – for mange penge med den løsning, I har valgt omkring at leve med et handicappet barn. Og det er klart, han skal have alle de tekniske hjælpemidler, der overhovedet findes for at lette hans hverdag.\nHvis det var så enkelt, ville jeg slet ikke behøve betale skat! Jeg har nemlig slet ikke børn af egen avl – har ikke belastet samfundet med udgifter til pasning og skolegang – så hvis jeg kunne få de penge til nogle ferierejser, ville det være fint… Men sådan spiller klaveret ikke – og det synes jeg faktisk heller ikke, det skal.\nDet kan godt være, “I” mener, ferie er en meneskeret. Det er det måske også – i hvert fald er den overenskomstsikret. Men… Folk, der af en eller anden grund befinder sig udenfor arbejdsmarkedet, har ingen indbygget ferieret! Nok har kontanthjælpsmodtagere ret til én aktiveringsfri måned om året – men forlader de hjemmet i den periode, får de bare ikke en øre imens!\nI kan jo selv gætte, hvor meget ferie det bliver til på de vilkår. Ét er, at der ikke rigtig er råd til selv at købe en rejse – skulle man være så heldig at få den som gave, må man sige nej, fordi man ikke kan betale sin husleje derhjemme i den uge eller to…\nPensionister må gerne rejse ud – men det var vist kun i Farum, det var et offentligt anliggende at give dem råd til det…\nJeg har fuld forståelse for, at et handicappet menneske skal have alt det, der kan gøre hverdagen så tålelig som mulig, finansieret af vores allesammens midler. Men jeg fastholder, at ferie er en luksus, der langtfra er alle beskåret.\nMedmindre vi bare snakker om at være fri for hverdagens pligter. Men ligefrem komme hjemmefra – er en luksus.\nJeg finder det skandaløst at måtte vente næsten et år på en brugbar kørestol til en, der ikke kan gå! Men i orden selv at skulle betale for at have ekstra personale med for at rejse på ferie. Det uanset om det er inden- eller udenfor landets grænser.\nJeg vil se anderledes på det, den dag Alexander er flyttet hjemmefra, og man ikke længere\nkan forvente, at hans forældre tager dét ansvar!\n14. januar 2006 at 02:54\nJeg har fulgt diskussionen hele dagen, og jeg fatter det stadig ikke. Nuvel, jeg fatter at Fie synes er Liselotte er en værre én, men hvorfor eller på hvilket grundlag? Pffft, lige hen over hovedet på mig. Jeg har læst indlægget på Fies blog, og hendes svar på nogle af de kommentarer det afstedkom, og stadig? Nada. Hvor al den sammesparede galde kommer fra, det fremgår ikke. Måske ville hun bedre kunne li’ Liselotte, hvis denne græd snot og bandede verden og det onde, onde samfund ad helvede til på sin blog, hver gang en ny forhindring dukkede op? Er Fie selv så falstlåst i en offerrolle, at hun får kvalme af en kvinde der gør noget aktivt for at komme i godt humør igen, går en tur i haven, ta’r et billede af en blomst, bager en kage?\nPuha, det må være et fattigt liv, sådan at gå og spejde efter om der er nogen der formaster sig til at have det liiidt mindre dårligt end en selv.\nPS: Tak til Therese og Many for afklaringen omkring kommentarer på Fies blog. Jeg ville også gerne vide hvad hendes baggrund var – synes kun at det er rimeligt, når man nu gerne vil brokke sig. Det holder ikke at skrive “nåår, hmm, hmm, jeg ved hvor meget I små svin scorer, fortæl os nu hvor meget det er, hentydning, surt opstød, hentydning”. Hvis hun mener at vide “noget”, så må hun da sige det lige ud! Anyway, det ville jeg gerne ha’ spurgt hende om, men det havde tydeligvis været spild af tastetryk.\n(Og nu er tasterne så blevet trykket alligevel. Ih ja, smarte mig :-)\n14. januar 2006 at 02:53\nAltså, jeg har intet fornuftigt at bidrage med, som ikke er blevet sagt allerede. Ville egentlig holde mig fra at skrive en “jeg-er-helt-enig-med-flertallet”-kommentar, men dit og Fies indlæg har rumsteret for meget i mit sind i løbet af idag, til at jeg kan holde ud ikke at give min tilkendegivelse med.\nDu har klaret ærterne til UG, Liselotte. Det er såmænd blot hvad jeg har på hjerte. Jeg havde ikke været i stand til at holde hovedet ligeså koldt.\n14. januar 2006 at 01:18\nNej, Therese. Fie har ikke lukket for kommentarerne, hun sletter bare de som ikke er enige med hende og i særdeleshed de, som spørger om hendes baggrund for at have så rabiate holdninger til forvaltningen af vores velfærdsstat.\n… meget rimeligt at få afklaret IMHO.\nMen ok – hvis der er tale om et menneske med en månedshyre på +50K og en trækprocent på 68, så burde der stadig være en sjat til en årlig mallorcatur.\nVi er nok snarere ude i misundelsens grimme fjæs på kronisk overførselsindkomst og alt for meget tid til at tøffe rundt i de små sutsko.\n14. januar 2006 at 01:08\nFie har nu lukket for kommentarer og slettet de mange henvendelser til hende på sin blog. Lan åbenbart ikke klare presset.\nHvor er jeg rørt over at se kommentarerne blive ved med at tikke ind, og endnu engang vil jeg bare sige – Liselotte du er for sej (uden at lyde alt for 80 ´er…)\n14. januar 2006 at 00:04\nHenrietteB – du formår at sætte ord på mange af de tanker, jeg tror mange har gjort sig. Som Liselottes svar, bør også din kommentar indgå i pensum for uddannelse af kommunalt ansatte, læs socialrådgivere. Og nej – det var ikke til at holde ud.\n13. januar 2006 at 23:38\nJeg må indrømme, at jeg fortsat er vred efter at have læst Fies Blog-indlæg.\nJeg er ikke vred på Liselottes vegne – for mig at se er hun udmærket istand til at forsvare sig mod disse angreb på en ordentlig og sober måde.\nJeg er vred på Alexanders vegne. For den hån, den ringeagt og det nedvurderende menneskesyn Fie i sit indlæg lægger for dagen, bør intet menneske – og slet ikke et menneske, som ikke er i stand til at forsvare sig selv – udsættes for.\nVi kan altid debatere det sociale system, serviceloven, tilskuds- og ankemuligheder, – det kan såmænd være rigtig interessant – men efter min mening bør denne debat så være saglig og uden personangreb.\nI dette tilfælde er det faktisk flintrende ligegyldigt om Alexander bor på institution eller ej eller om sommerferien går til Kreta eller Vesterhavet.\nAlexander er i en situation hvor hans fysiske handicap gør, at enhver aktivitet kræver hjælp fra andre døgnet rundt. Sådan vil det altid være, uanset om han bor på institution eller hjemme. Det er en økonomisk meget udfordrende situation, for enhver aktivitet koster derved meget meget mere for ham end for os andre – både i form af hjælpen og hjælpemidlerne. Alexander hopper ikke bare på den nærmeste bus og suser til f.eks. svømning, som vi andre – han er nødt til at blive transporteret i et særligt køretøj og have hjælp til at få tøjet af og på og højst sandsynligt også have en hjælper med sig i vandet.\nSådan vil Alexanders liv altid være – både nu og i fremtiden.\nHeldigvis lever vi i et samfund, som generelt har det menneskesyn, at fordi man er handicappet og ikke kan selv, skal man ikke nødvendigvis berøves de sanseoplevelser og sociale aktiviteter som hører til et normalt og rigt menneskeliv. Heller ikke selv om det koster flere penge at gøre det. Derfor kan man søge det offentlige om hjælp til disse ekstra udgifter et sådant menneske har – og man kan anke afgørelsen, hvis man er uening i denne og finder sagsbehandlingen mangelfuld.\nJeg er stadig vred på Alexanders vegne. Og det er jeg fordi Fie med sit perfide indlæg og småtskårne menneskesyn angriber hans ret til have en så normal tilværelse som muligt til trods for at han er handicappet. Hun angriber de menneskerettigheder, vi alle i hverdagen tager for givet.\nOg hun angriber et menneske, som ikke selv kan forsvare sig – men heldigvis har en mor, som hedder Liselotte og kan!\nFor hvor ville Alexander – og andre i samme situation være – hvis Fies holdninger og menneskesyn fik magt?\n13. januar 2006 at 23:03\nHatten af for et så sobert svar!\nJeg kan tilslutte mig koret af læsere som jævnligt opmuntres af dine velformulerede, selvironiske, humoristiske indlæg, som giver et lille indblik i en anderledes hverdag.\nJeg håber for jer at I får en hjælper med på ferie, og at I i det hele taget får en *seriøs* sagsbehandling næste gang.\n13. januar 2006 at 22:59\n13. januar 2006 at 22:58\nJeg synes, at du viser en forståelse både for de kommunale medarbejdere og for systemets svagheder, hvoraf en altså er at man er nødt til at “plage” for at få retmæssige hjælpeforanstaltninger m.v.\nDesværre kender jeg det selv. Det er endog meget vanskeligt at holde fanen højt og det er nødvendigt at være stolt af sig selv og sit arbejde.\nDet synes jeg du har grund til.\nOg det er der jo heldigvis også andre, der synes. Ved at støtte dig kan jeg mærke at jeg selv får det lidt bedre med vores situation med søn på 31, som egentlig godt kunne bruge noget mere “distriktspsykiatri”.\n13. januar 2006 at 22:54\nFies kommentar er simpel og grov efter min mening. Hun kan have præcis den opfattelse hun vil af grænsen mellem fornødenheder og luksus.\nI vores samfund er det forhåbentlig sådan, at der er nogle forholdsvis gennemskuelige regler for hvornår en ansøgning skal tages op til behandling og hvornår den kan afvises. Så vidt jeg har forstået, er det blot disse regler Liselotte +familie henholder sig til – det er regler som er fastsat fra politisk side, og altså ikke er op til individuelle betragtninger om luksus.\nBortset fra det er det vel ikke luksus at støtte en familie med et handicappet, mindreårigt, hjemmeboende barn i at gøre så mange ting som muligt sammen, på en måde som de ville gøre, hvis barnet havde sin fulde førlighed. Det er vel sund fornuft?!?!\nLiselotte – godt gået at du kunne gennemgå punkterne i Fies indlæg så sagligt!\n13. januar 2006 at 22:17\nJeg læser din blog, flere gange dagligt. Jeg elsker dine indlæg, dit positive livssyn, dine sjove tanker og kreative streg. Jeg missunder din positivitet, din skrivegave, din glæde for livet og din måde at takle denne Fie på.\nJeg ville ikke kunne holde hovedet så koldt som du gør, og jeg er sikker på at din profesionelle måde at svare på, vil bringe hendes sind i kog og få hende til at kaste med flere sten.\nUanset er jeg på din side, ligesom de 44 andre der har skrevet her i dag.\n13. januar 2006 at 21:49\nLiselotte… jeg er sg bange for at Fie har set sig sur på dig og din blog.\nJeg ville egentlig ikke bruge mere energi på hendes indlæg, hvis jeg var dig.\nDet synes klart og tydeligt, efter at jeg har læst kommentarer både her og hos hende, at Fie ikke rigtig ved, hvad hun snakker om. Hun er bedst til politiker-floskler a la: ‘hvad siger skatteborgerne til at deres penge… bla-bla-bla’\nDen slags spørgsmål kan enhver idiot finde ud af at stille og på den måde er hendes indlæg blot et små-perfidt kvæk, pyntet med et par floskler, som det egentlig er bedst blot at overhøre.\n13. januar 2006 at 21:09\nStakkels, stakkels Fie, som er så svag, at hun kan finde på at skrive sådan.\nOg lykkelige Liselotte. Du har den styrke og varme, der kun nåes ved løse store opgaver uden at glemme kærligheden og livet.\nJakob K. Svendsen » Opr?r i blogland\n13. januar 2006 at 20:38\n[…] Da jeg kom hjem fra arbejde tog jeg lige en tur rundt i “blogland”. Jeg blev overrasket da jeg klikkede forbi et af de faste steder. Her var der for alvor kommet svar p? tiltale. […]\n13. januar 2006 at 20:26\njeg aner jo ikke hvem du er, men min lillesøster Patricia læser jævnligt din blog. Vi skrev sammen over msn i dag og kom til at snakke om hvor vigtigt det er at man er positivt indstillet til tingene her i livet, og at det er vigitgt at man arbejder med dette, for ikke at virke negativt her i livet. Hun nævnte bl.a dig, fordi du altid er i godt humør hun fortalte mig om dit evige glade humør du er i besiddelse af trods dine/jeres bekymringer i hverdagen.\nJeg sidder her med en klump i halsen, efter at have læst Fie´s indlæg og din kommentar, til det hele. Jeg må sige, jeg er så ked af at læse at der virkelig findes mennesker som åbenbart ikke er istand til at tænke jeres situation igennem, inden de kommer med sådanne udtaleser.\nRos til dig, for det flotte svar.\nLiselotte jeg vil blot ønske dig og din familie medvind og alt godt for fremtiden.\nDe varmeste hilsner fra Manuela & familien\n13. januar 2006 at 20:25\nDu hvem du end er..Fie…Du skulle prøve at være i familien Wellers sko bare en weekend..så villedu tage hatten af og være yderst flov over dine kommentare..jeg er glad for at jeg kun skal læse omdig..men tænk at skulle leve resten af livet og være dig..skam dig\nLiselotte godt svaret igen..du kan tillade dig at være vred og skuffet over andres dumhed..det her var dog det værste jeg længe har hørt ..god aften\n13. januar 2006 at 19:52\njeg har ikke tid nu, men skal lese i morgen.


Se masser af tennis med et tennis live stream - Chart.dk\nDu kan se masser af tennis på nettet året rundt. I denne artikel går vi i dybden med hvordan du kan se alle verdensstjernerne i aktion med et tennis live stream. Det er nemlig supernemt, at få adgang til toptennis naturligvis inklusiv de fire Grand Slam-turneringer.\nSådan live streamer du tennis på nettet\nHvis du er på udkig efter et tennis live stream, er du kommet til rette sted. Det er nemlig sådan, at spiludbyderne live streamer alverdens tennis, og du kan se med uanset om du ligger i sofaen eller er på farten med din mobil. Sådan får du adgang til tennis live streaming:\nFørst og fremmest skal du have en spilkonto hos en spiludbyder. Det er langtfra alle spiludbydere, som har tennis live streaming på programmet, så det gælder om at finde en der har. Du kan besøge spilportalen Oddsfan.dk og tjekke ud hvilke spiludbydere, der tilbyder live streaming af tennis. Der er specielt to spiludbydere, som har et langt bedre udvalg af tennisturneringer end gennemsnittet.\nDernæst skal du foretage en indbetaling til din spilkonto. Spiludbyderen kræver nemlig, at der altid står penge på din spilkonto, eller at du har sat et spil indenfor 24 timer før du vil live streame. Det er et ganske fair krav, da spiludbyderen typisk har betalt en mindre formue for at kunne live streame tennis og alskens anden sport til kunderne. Du kan tilmed slippe afsted med en minimumsindbetaling på 50 kr.\nNår du har oprettet en spilkonto og foretaget en indbetaling, kan du gå i krig med at live streame al den tennis du overhovedet orker. Der er ingen skjulte regler og vilkår så længe du overholder ovenstående krav.\nHvilke tennis-turneringer kan man se?\nSom udgangspunkt er det næsten nemmere at liste de tennisturneringer, som du ikke kan live streame hos spiludbyderne. Dem er der ganske få af, og måske er det faktisk ikke til at finde en interessant turnering som spiludbyderne ikke streamer.\nDu kan derfor se frem til et overflødighedshorn af tennisturneringer. Du kan naturligvis live streame alle sæsonens fire Grand Slam-turneringer (Australian Open, French Open, Wimbledon og US Open). Du har måske din helt egen favorit blandt årets fire store turneringer. Er du mest til tungt baglinjespil på Roland Garros i French Open eller foretrækker du ”serve and volley” på Wimbledons fintklippede græsbaner? Uanset hvilken Grand Slam du er mest til, kan du se frem til masser af tennis live streaming.\nMed et tennis live stream fra spiludbyderne kan du også se frem til turneringerne lige under Grand Slam-niveaet. Det vil sige ATP Masters 1000 (Indian Wells, Miami, Monte Carlo, Madrid, Rom, Montreal, Cincinnati, Shanghai og Paris), ATP 500 (Rotterdam, Rio, Dubai, Acapulco, Barcelona, Queens i London, Halle, Hamborg, Washington, Beijing, Tokyo, Wien og Basel) og de små 40 turneringer som udgør ATP Tour 250.\nHvis du er tennis-connaisseur vil du sikkert også glæde dig over, at du kan se kampe fra de lidt mindre profilerede ATP Challenger Tour og ITF Men’s Circuit. Det er her du bl.a. støder på danske kvalifikationsspillere, og alskens talenter som lige mangler det sidste i at nå verdenseliten.\nNogle gange kan du også være så heldig at du kan live streame tennis fra nogle af de mere specielle turneringer – f.eks. Davis Cup, ATP Cup (tidligere Hopman Cup) og Billie Jean King Cup (tidligere Fed Cup).\nDer er som du ser noget for enhver smag – uanset om du er til herre- eller dametennis. Eller double-turneringerne for den sags skyld.\nHer finder du et tennis live stream\nNår du er logget ind hos din spiludbyder, skal du gå til live betting-sektionen. Det er nemlig her det sker. Du lokaliserer den kamp du gerne vil live streame, og så klikker du på det lille streaming-ikon – og BUM, så er der åbnet op for tennis-herlighederne. Det skal gå helt galt for at du ikke kan finde dit stream, men ellers kan du kontakte spiludbyderens kundesupport. De vil hellere end gerne hjælpe dig.\nDu kan tilgå tennis streaming på din mobil, desktop eller tablet. Det er helt op til dig hvilken device du foretrækker. Hvis du er mest til live streaming på farten, kan vi anbefale at du downloader spiludbyderens app til mobilen. Den fås både til Android og Apples iOS, så langt de fleste danskeres behov er dermed dækket. Hvis du gerne lige vil se det hele an først, så kan du også blot starte ud med at live streame i din browser – på både mobilen og desktop. Det skulle gerne give dig et overblik om tennis live streamingen er noget for dig eller ikke.\nNår du har gang i tennis live streaming’en, kan du naturligvis skifte kamp som det passer dig. Hvis du benytter en app, er det nemt at skifte kamp. I de store turneringer kan du shoppe rundt efter den mest spændende kamp, da der spilles flere kampe på samme tidspunkt. I en kamp fra en mindre profileret turnering – det kunne f.eks. være grusturneringen Nice Open – er du lidt tvunget til nu at se de kampe der er på programmet. Antallet af tennisturneringer er eksploderet de seneste år, så oftest er der flere turneringer skemalagt i de samme uger, og så kan du nærmest se tennis i døgndrift. Så vidt håber vi nu alligevel ikke det går!\nNår du live streamer tennis hos spiludbyderne må du oftest undvære kommentatorlyden, så hvis det er et must, er denne løsning nok ikke noget for dig. Det er kun i de absolut største turneringer, at du kan se frem til kommentatorer – og i det tilfælde taler de engelsk.\nVi håber at du har fået mod på tennis live streaming. Nu ved du i hvert fald, hvor du relativt nemt kan følge alle verdensstjernerne. Live streaming af ikke bare tennis, men også en masse anden sport, er det helt store indenfor spillebranchen, og udvalget er derfor blevet helt enormt. Du kan følge Novak Djokovic, Rafael Nadal, Roger Federer, Dominic Thiem, Alexander Zverev og alle de andre verdensstjerner uge efter uge fra første parket. På kvindernes WTA-tour kan du også se frem til at følge stjernerne; Ashleigh Barty, Serena Williams, Simona Halep, Naomi Osaka og forhåbentligvis også det unge danske stjernefrø Clara Tauson.


Indeholder reklame. Sikke et dejligt sensommervejr vi. Man må næsten knibe sig i armen, for at fatte at der her gode vejr fortsætter på 3. måned. Varmen er dejlig, men også svær at have som medspiller i et varmt klasselokale med måske 15- 20 unge og voksne på gymnasiet. Skolestarten er VARM og udfordret her i familien. Jeg kan ikke skrive i detaljer, hvad der især har udfordret skolestarten for min datter med aspergerssyndrom, da det er hendes privatliv…\nSådan har jeg det de her dage. Solen stråler og bøgeskoven står så smukt, at jeg bare smiler over hele ansigtet. Sanserne påvirkes i den grad af de duftene vinde. I går havde vi dog gang i et større detektivarbejde, for vi kunne især i køkkenet lugte en fæl lugt af “kloak/gylle”. Undskyld hvis du sidder og spiser når du læser dette. Vi gennemsøgte hele køkkenet for det var især i den ene 1/2-del af huset det lugtede. Først sent…\nIdag er dagen efter Dagen. Jeg fik igår lavet en M-lagkage til min datter efter samme princip som Blomsterkagen her. Lagkagebundene blev selvfølgelig hurtigt rørt sammen på min nye Kenwood køkkenmaskine og den vakte lykke – kagen- sammen med en kop varm chokolade med flødeskum og kardemommeboller, som du finder opskriften på HER, kunne vi ikke spise mere den dag næsten. Lige før vi skulle køre i skole idag, kom postbudet og afleverede et håndskrevet fint brev til mig. Jeg nåede…


Sammen med 8 andre billedkunstnere har jeg værksted i kunstnerfællesskabet i Barakken, Bispevej 9 i Stavtrup. Jeg er uddannet socialrådgiver og familieterapeut. Jeg har malet gennem mange år, gået på utallige kurser og undervisning, jeg er- og har været medlem af flere forskellige inspirations-og læringsgrupper igennem mange år.\nFlere af billederne gemmer på en hverdagshistorie fra det virkelige liv, omsat til farver og former, en skæv vinkel eller udtrykker en drøm eller en forandring. Jeg er fascineret af menneskelige relationer, styrker, overlevelseskraft i det evigt foranderlige og ofte overraskende menneskeliv. Udover mennesker er naturen og musik en konstant inspirationskilde. Lyset, lyden, stemninger, farver, former, små detaljer og smukke udsigter. Jeg tager mange fotos, som direkte eller oftest indirekte inspirerer mig med en stemning eller en ide til et billede.\nOftest genspejler billederne den optimisme, som jeg oplever findes hos de fleste mennesker, selv når vanskeligheder i perioder forsøger at spærre for udsigten. Billederne skal helst gerne tale videre til fantasien og fortælle deres egne historier. Hvis de bare skaber positiv energi og glæde, er det også ok, da jeg ved , at positivitet har en iboende selvforstærkende kraft. Jeg har truffet et valg om at det primært er den vinkel, som kommer til udtryk i mine billeder. Hvor der ikke er angivet andet, er de udstillede billeder malet med akryl på lærred og mange lag ovenpå hinanden.Jeg maler med pensler, udtjente kontokort, pinde, papstykker, svampe, meget ofte fingrene og alt muligt andet.\nUdstilling i Monaco- Expo Metro Monaco fra den 29. juni til den 25. juli. Fælles poster udstilling i Monacos gader.\nÅbne døre 2021 er desværre aflyst og udsat til den 25. og 26. september, hvor vi har åbent i " Barakken" i Stavtrup. Når verdenssituationen igen er mere normal, genoptager i ideen med en månedlig fælles udstillingsdag . I mit "hjemmegalleri" er der altid åbent efter aftale.\nArt Expo Paris Opera maj 2020\nWidex kunstforening oktober 2020\nåbne døre i Aarhus - galleri Parnasse i september 2020\nUdstilling i Trehøje, Vildbjerg 24.10 – 10.11 2019\nKunstmesse i Horsens , nov. 2019\nVP Securities, Kbh\nÅbent hus og arbejdende værksted i Barakken, Bispevej 9, Stavtrup den 21. og 22.9. 2019 – i forbindelse med Brabrand kulturuge- som ” på den anden side af Brabrand søen”\nNogle af de Tidligere udstillinger\nDigital udstilling, Ulm, Tyskland, april 2019\nAlessandro Berni Gallery, New York, april 2019\nNyborg Rådhus, januar 2019\nMark Information, august og september 2018\nGalleri Colorida,i Lissabon, maj 2016\nHaas-Meinicke, juni og juli 2018\nSPX Kunstforening i Søborg maj 2018\nÅbne Døres præsentationsudstilling på Godsbanen, Århus, 1.3-28.3\n2018 Åbne Døre i Århus den 17. og 18. marts på Godsbanen og i eget værksted\nViArt, Campus Nord, november\nLindpro, oktober • Caverion, Fredericia\nteam Rynkeby, kunstauktion for børnecancerfonden febr. 16\nDifko, Holstebro •\nKunstforeningen Vennelyst, Aarhus universitet •\nÅben hus og have i Barakken, 2. weekend i september 2015 • T


Plejehjemsbeboere fik ikke den ordinerede medicin\nEmbedslægen har ved et uanmeldt besøg på plejecentret Margrethelund påpeget alvorlige fejl og mangler ved medicinhåndteringen\nHØRSHOLM: En del af beboerne på plejecentret Margrethelund har ikke fået den medicin, som deres læge har ordineret. Embedslægen var på et uanmeldt besøg på plejecentret i midten af juni og fandt, at kun i en ud af tre stikprøver var der givet den korrekte medicin. I et tilfælde var der doseret en tablet for lidt i samtlige doseringsæsker, i en anden æske manglede to tabletter og i et tredje tilfælde var der tabletter fra ugen før i doseringsæsken. I det ene tilfælde skyldtes de manglende piller, at præparatet var bestilt for sent på apoteket, mens det ikke fremgår af journalerne, hvorfor nogle beboere havde piller til overs fra ugen før. Plejepersonalet skal signere, hvilken medicin de giver beboerne og i flere tilfælde manglede signeringen. Embedslægen konkluderer i sin rapport, at "plejecentret Margrethelund på en række områder ikke fungerer tilfredsstillende" og kommer med en række anbefalinger for at rette op på tingene. Handlingsplan Også kommunens og plejehjemmets ledelse ser meget alvorligt på sagen, men fæster sig dog ved, at embedslægen ikke kritiserer den omsorg personalet yder overfor beboerne. "Samme dag som embedslægen var på besøg gennemgik vi samtlige beboeres medicindocering, inden vi gik hjem og jeg har efterfølgende udarbejdet en handlingsplan, hvor vi først og fremmest skal have skal have indført elektroniske journaler, som vi ved fungerer fint på kommunens øvrige plejehjem", siger leder af plejecentret Margrethelund, Bente Solgaard Sørensen. Social- og sundhedsudvalget blev orienteret om sagen umiddelbart efter embedslægens besøg og fik tirsdag eftermiddag forelagt den detaljerede handlingsplan, der skal sikre, at Margretelund næste gang slipper gennem embedslægens nåleøje uden anmærkninger. Udlicitering Kommunen overtog i februar driften af plejecentret Margretelund efter det i to omgange været udliciteret og styrkede straks efter overtagelsen det sygeplejefaglige arbejdet på centret ved at ansætte to sygeplejersker. "Vi har lært af forløbet omkring Margrethelund, at ældreplejen ikke egner sig til at blive udliciteret over en kort årrække. Det kunne måske fungere med en udlicitering på 15 år, men et af problemerne på Margrethelund er, at historikken med den samme ledelse over en længere årrække mangler, siger formanden for social- og sundhedsudvalget, Thorkild Gruelund (K). Ifølge udvalgsformanden er det også forklaringen på, at embedslægen hvert år siden 2002 har kritiseret medicinhåndteringen på plejecentret Margrethelund uden der er sket forbedringer. Også sidste år kritiserede embedslægen centrets dokumentation og medicinhåndtering og kunne ved besøget i juni konstatere, at ingen af sidste års anbefalinger er blevet fulgt. De pårørende er orienteret om embedslægens kritik gennem pårørenderådet. Sundhedsstyrelsen har bedt om en skriftlig redegørelse for, hvordan plejecentret vil afhjælpe manglerne og en tidsramme for tiltagene.


Bliv en akutmedicin - træning som en akutmedicin - Christina Cherry\nParamediciner / i\nNår ambulancen for alarmtjenester, der koster 160.000 euro, rejser gaderne i hastigheder på over 100 kilometer i timen, er paramedicinerne på jobbet: De arbejder nøjagtigt i det 7 kvadratmeter store behandlingsrum på fire hjul og behandler patienter – uanset om det er er en cirkulationsfordeling eller et hjerteanfald. Hvert minut tæller for dit arbejde, for i Tyskland er det lovligt fastsat, at hvert sted skal nås inden for maksimalt tolv minutter.\nDet paramedicinske erhverv erstattede paramedicinen i 2014 og er nu den højeste ikke-medicinske kvalifikation inden for ambulancetjenesten. Paramedikere skal fortsat kvalificere sig inden 2021.\nHvad gør en akutmedicin??\nAccepter missioner: Så snart en mission er modtaget af redningskontrolcentret eller redningsstationen, kører paramedicin ambulancen til stedet. Hvis missionerne involverer ulykker eller akutte nødsituationer, bliver Martinshorn og blinkende lys indsat for at blive bedre opfattet af andre trafikanter og for at komme til nødstedet så hurtigt som muligt.\nSørg for primær medicinsk behandling: Ankom til ulykkesstedet giver paramedicinerne førstehjælp og vurderer patientens akutte helbredstilstand: Er tilstanden livstruende? Har du brug for at ringe til en akutlæge eller andre nødhjælpstjenester med specielt udstyr? Hvis det er nødvendigt, at en akutlæge kommer til akutten, tager paramedicinerne sig af personen indtil ankomst. Afhængig af situationen, ventilerer de patienter, stopper blødningen og administrerer medicin.\nIndsamle information: For den rette pleje er det ekstremt vigtigt at vide, hvad patienten mangler. Med henblik herpå spørger akutmedicinere patienterne eller de tilstedeværende, hvad der er sket. Hvad klager personen over? Hvilken smerte føler han eller hun? Det er ikke kun medicinsk viden, der tæller, men frem for alt forhold: paramedicinere kan ofte udlede fra den kontekst, hvor for eksempel en bestemt smerte kommer fra.\nGennemfør patienttransport: Et af de vigtigste spørgsmål, der opstår på nødsituationen, er, om personen er egnet til transport. Hvis tilstanden for eksempel er så kritisk, at patienten ikke kan føres til det nærmeste hospital uden risiko, skal den først stabiliseres og gøres egnet til transport. Så snart dette er tilfældet, bruger paramedicinerne bårer til at placere patienten i køretøjet. mens Under rejsen overvåger de livsvigtige tegn – dvs. åndedræt og cirkulation – dokumenterer dem elektronisk og overfører dem direkte til hospitalets personale, så de kan forberede sig på deres ankomst. I tilfælde af en nødsituation kan for eksempel operationsstuen allerede være klar.\nDesinficere køretøj og udstyr: For at sikre de strenge hygiejniske forskrifter og dermed befolkningens helbred skal alt rengøres grundigt efter hver rejse med ambulance: ved hjælp af desinfektionsmidler og damprensere rengør akutmedicinsk personale transportkøretøjet fra top til bund.\nOvertager telefontjenesten ved redningskontrolcentret: Som nødmedicin udfører du ikke kun aktiviteter i nødsituationskøretøjet, men tildeles også telefontjenesten. Derefter modtager du nødopkald i redningskontrolcentret eller redningsstationen og informerer – også kaldet afsendt – alarmtjenesterne, så de kører til nødstedet.\nRedningsarbejdere skelner mellem to typer operationer: primære missioner og Sekundære missioner. En primær mission drejer sig om nødredning, dvs. akut pleje af mennesker på nødstedet, for eksempel i tilfælde af en ulykke. Ved en sekundær mission forstås transport af mennesker med ambulance.\nKort over dine opgaver\n– Overlever patienter og dokumenter til hospitalets personale\n– Kontroller køretøjer, og sørg for reparation\n– Påfyld medicin og medicinsk tilbehør\nHvorfor skulle du blive en EMT??\nDer vil altid være et behov for sundhedspersonale til at yde førstehjælp i nødsituationer. Så som en akutmedicin, du har fremragende fremtidsudsigter. Hvad er også afgørende: Jobprofilen betyder den højeste ikke-medicinske kvalifikation i den akutmedicinske service. Derudover er der en række yderligere træningsmuligheder til rådighed, der bringer udsigten til bedre indtjening.\n… er forkortelsen for nødmedicinen Not San?\nHvor kan jeg arbejde som en akutmedicin??\nEmergency paramedics arbejder for nødhjælp, ambulance og brandvæsenet. Efter det tyske Røde Kors er brandvæsen den næststørste udbyder på dette felt. I Tyskland er der også forskellige hjælpeorganisationer og også private redningstjenesteselskaber, der beskæftiger sig med den såkaldte jordbaserede redningstjeneste eller er specialiserede i særlige områder som luft-, bjerg-, hule- eller vandredning. Samarbejdet mellem de forskellige tjenester koordineres i forbundsstater og distrikter.\nKort over dine placeringer\nHvordan er arbejdstiden som beredskabsparamedikere?\nEmergency paramedics er på vagt døgnet rundt, hvilket betyder, at de er i skifteholdsarbejde arbejde hverdage og weekender. De har også vagt, hvor de venter på deres operationer i redningsvagter og kontrolcentre.\n– Ugedage, weekender\nHvilket arbejdstøj har paramedikere?\nI dette erhverv er iført arbejdstøj ekstremt vigtigt: redningsarbejdernes uniformer er bevidst i signalfarver holdes så de bliver genkendt og bemærket af andre mennesker. Foruden robuste bukser og jakker er robuste sko som støvler også en del af arbejdstøjet.\nEnheder, som du støder på i hverdagen\nHvilken fyr skal jeg være for at være EMT?\natleter: Da erhvervet Not Sans kan være udmattende, skal du have god fysisk form – uanset om du vil bevæge syge mennesker op ad flere etager med en båre eller genoplive en person, dvs. for at genoplive dem.\nTeam Player: I bilen arbejder du ikke kun tæt sammen med dine kolleger fra redningsstationen, men hjælper også akutlægerne. Holdånd er derfor en forudsætning for denne aktivitet.\nassistent: Du har bogstaveligt talt ikke frygt for kontakt, at være i tæt kontakt med andre mennesker og passe på de sårede eller syge. Din følsomhed hjælper dig endda med at vurdere situationer og berolige andre.\nerhvervet nødmedicin har erstattet paramedicinen siden 1. januar 2014?\nMartinshorn kaldes faktisk Folgetonhorn i teknisk jargon? Martinshorn refererer til det selskab “Den tyske signalinstrumentfabrik Max B. Martin”, som i et stykke tid producerede eksklusive opfølgende horn.\nen redningshelikopter kan ankomme til næsten ethvert sted i Tyskland inden for 15 minutter?\nEt gennemsnit på 1 minut passerer mellem modtagelsen af et nødopkald og alarmeringen af alarmtjenesterne i nødetaterne?\nforkortelsen for nødmedicinen NotSan?\nHvordan fungerer træningen som nødmedicin??\nUddannelsen som en akutmedicin er en treårig skoleuddannelse, der leveres i hele Tyskland af Emergency medicinsk lov er reguleret. I modsætning til andre skolebaserede erhverv findes den ikke kun i særlige erhverv erhvervsskoler i stedet inkluderer det også praktisk træning – nogenlunde sammenlignelig med praktikpladser – i alarmtjenesterne og i forskellige afdelinger på hospitalet.\nFaktisk bruger praktikanterne mere end halvdelen af deres træning i praktisk service. Uddannelsen begynder med uges lange teoretiske læringsenheder i skolen, før praktikanterne understøtter redningsarbejderne på en undervisningsstation.\n… nødopkaldet er alarm 30.000 gange om dagen i Tyskland?\nHvad lærer en akutmedicin på erhvervsskolen?\nI særlige erhvervsskoler lærer paramedicinerne det grundlæggende for deres fremtidige arbejde, der er opdelt i ti læringsområder. Den medicinske viden, som inkluderer placering af venekanyler, udføres først på træningsproteser, så de ikke skader mennesker. Gruppearbejde og simuleringer ligger højt på læseplanen i fagskolerne.\nAnerkend og vurder livstruende forhold og udfør enkle livsunderstøttende foranstaltninger\nDen grundlæggende viden om praktikanterne inkluderer vurdering af nødsituationer: Hvordan har patienten det? Hvad kan der gøres for at forbedre tilstanden? Hvilke foranstaltninger skal der træffes for at stabilisere patienten??\nEtablere og opretholde driftsberedskaben til forskellige redningsredskaber\nFor at sikre, at opgaverne løber problemfrit, lærer praktikanterne, hvad de skal overveje, når de forbereder og følger op: Er alle nødvendig medicin i ambulancen? Hvilken tilstand er bilen i? De kontrollerer udstyrets tilstand og udskifter dem om nødvendigt.\nHjælp til nødoperationer og udfør avancerede akutte medicinske foranstaltninger\nI teamwork analyserer praktikanterne patientens tilstand og vurderer, hvilke skridt der tages. I klassen diskuteres det såkaldte ABCDE-skema, der illustrerer processen med nødhjælp: luftvej (Enirway) kontrol, vejrtrækning ( Breathing) se cirkulation (C irculation) check, neurologiske underskud (Disability) og andre faktorer (exposure) analyse. De udfører også instruktionerne fra nødslæger eller praksisinstruktører.\nStøtte og rådgive patienter, pårørende, kolleger og tredjepart\nKommunikation er en afgørende faktor i arbejdet for akutmedarbejdere: af denne grund praktiserer praktikanterne på erhvervsskolen, hvordan man skal tale ordentligt med patienter og pårørende for at berolige dem og informere dem om medicinske procedurer.\nArbejd uafhængigt i komplekse intertjenestesituationer\nI det tredje træningsår er praktikanterne forberedt på eventuelle ekstraordinære vagtsituationer og lærer, hvordan de skal opføre sig, når for eksempel en katastrofe opstår. I sådanne specielle tilfælde arbejder forskellige nødhjælpstjenester og myndigheder derefter sammen og skal koordineres, og det er derfor, de håbende paramedikere lærer, hvilke roller de spiller i overensstemmelse hermed.\nHvad lærer en akutmedicin i praksis??\nDa paramedicinen er et ekstremt praksisorienteret erhverv, handler den praktiske del af uddannelsen kort sagt om en ting: at omsætte fagområderne fra erhvervsskolen til praksis. I den akutmedicinske tjeneste eller i forskellige afdelinger af hospitalet er de spirende akutmedicinske paramedikere indsat og hjælper på redningsstationen eller en akutmedicinsk servicestation og er involveret i nødhjælpsoperationer.\nDeltidsuddannelse som underviser er muligt på nogle tekniske skoler, og ud over den klassiske skoleuddannelse er den fuldtids…\nUden skolefritagelse for uddannelse – hvordan det fungerer!\n45.000 skolebørn – det handler ikke om antallet af gymnasier, men antallet af dem, der gik i skole i år…\nSpændende rejse ferie med-børn-in-the-eifel


Alkoholfrie øl kap. 2: Beck’s – Blue / Clausthaler – Extra Herb / Dithmascher – Alkoholfrei – Rookiebeers\nPosted on 28. august 2016 29. august 2016 5 kommentarer\nKasper og jeg har været på photoshoot. Vi har ikke selv poseret foran kameraet, men det har øllene. Og aftenens stjener er Beck’s – Blue, Clausthaler – Extra Herb og Dithmascher – Alkoholfrei.\nI første kapitel smagte jeg på BrewDog – Nanny State og Svaneke Bryghus – Greenlight. Øl, som jeg på en eller anden måde havde sat mine forventninger op til. De blev dog overhovedet ikke indfriet, og det endte desværre ud med, at jeg måtte give en af øllene 1 kapsel.\nJeg håber at disse tre øl har lidt mere at byde på. Kan en alkoholfri øl smage godt, og kan de snydes os til at tro, at vi drikker en helt almindelig pilsner?\nBrauerei Beck: Beck’s – Blue\nBeck’s – Blue dufter ikke af meget. Kasper siger at den lugter, som når man slår dørene op til at værtshus.\nJeg nikker, men slår tanken fra mig, og kommer i stedet til at tænke på duften af øllebrød. Kasper holder op med at snakke om værtshuse og måden de lugter på, og siger, da jeg nævner kanel, at øllen nu dufter af rabarbergrød.\nMalten hænger tungt i duften, og minder mig om, når maltenfabrikken i Thisted er i gang. Den her søde duft af malt, lidt lige som når man brygger øl.\nHvor duften var en samsurium af værtshus, øllebrød, kanel og rabarbergrød, er smagen væsentlig anderledes.\nMundfylden er vandet og øllens følelse halvfærdig. Øllen er utrolig maltet og smager som mæsken, som når man brygger øl (vand og malten koges, inden humlen tilsættes).\nSmagen hænger på tunge og gane, og eftersmagen bliver klæg og kvalmende.\nEndnu en gang ligger vi og roder rundt på 2 kapsler. Det er desværre en nødvendighed, da Beck’s – Blue bare ikke smager at noget, der overhovedet behager os.\nØllen kan til nød drikkes, den skal dog var iskold, og egentlig så kold at man ikke kan smage den.\nBinding Brauerei: Clausthaler – Extra Herb\nBinding-Brauerei bryggeriet bag Clausthaler har været så flinke at skrive extra herb (ekstra krydderurt) på flasken. Derfor skal vi vel også forvente os, at øllen er lidt ekstra krydret.\nClausthaler holder hvad de lover, da vi helt klart kan dufte noget ekstra. Dette ekstra dufter sødt – det dufter af malt ligesom Beck’s – Blue, bare uden værtshus, heldigvis.\nYeah, råber vi begge to, og smider både high-fives og low-fives efter hinanden. Endelig en øl, der smager bare tilnærmelsesvis af humle.\nMundfylden er blød og vi kan fornemme bitterheden.\nClausthaler – Extra Herb minder i høj grad mere om en almindelig pilsner end Beck’s – Blue.\nVi konkluderer at det ekstra de har puttet i øllen, giver en bedre smag, og gør en lille forskel for os.\nDithmascher Brauerei Karl Hintz: Dithmascher – Alkoholfrei\nHvem har puttet en skive citron i vores alkoholfrie øl? Dithmascher – Alkoholfrei dufter vitterlig af citron. Duften er frisk og frejdig.\nDithmascher – Alkoholfrei er en kulsyrebombe og det er langt fra behageligt.\nEftersmagen er utrolig tør, og den bitterhed øllen har at byde på bevirker ikke med noget godt. Det minder os faktisk om at have dårlig ånde.\nDithmascher – Alkoholfrei er den syrligste og mest kulsyreholdig øl af de tre vi har smagt. Det er bare ikke nogen god oplevelse.\nDette var slutningen på kapitel 2. Det er spændende at smage på de forskellige øl, men det er også en prøvelse.\nDog kunne vi give Clausthaler – Extra Herb, 3 ud af 5 kapsler, og det giver os troen på at alkoholfrie øl muligvis kan smage godt.\nI næste og tredje kapitel kan du læse om fire alkoholfrie hvedeøl: Erdinger – Alkoholfrei, Franziskaner Weissbier – Alkoholfrei, Krombacher Weizen – Alkoholfrei og Maisel’s Weisse – Alkoholfrei.\nPrevious Entry Syndikatet – Mekanikeren\nNext Entry Syndikatet – Spionen\nPingback: Alkoholfrie øl kap. 1: Brewdog – Nanny State / Svaneke Bryghus – Greenlight – Rookiebeers


Den islandske instruktør Baldvin Zophoníasson debuterede overbevisende med homofilmen "Jitters" ("Órói") i 2012. I sin seneste film LAD MIG FALDE ("Lof mér ad falla") fokuserer han i stedet på forholdet mellem to unge kvinder.\nDen ganske lovende Elín Sif Halldórsdóttir har hovedrolle som teenagepigen Magnea, der kæmper med et stofmisbrug. Samtidig prøver hun at finde ud af, hvem hun er og hvad hun vil. Kristín Þóra Haraldsdóttir tegner et skræmmende portræt af den voksne Magnea, en indsats der udløste en Edda-pris, den islandske Oscar.\nFilmen klipper effektfuld mellem fortid og nutid, men da de unge og de ældre versioner af samme karakterer slet ikke ligner hinanden (ligesom i den i øvrigt glimrende "Moonlight"), kan det undervejs være lidt uklart, hvem vi rent faktisk er i stue med.\nMen efterhånden samler filmen sig dog til en bevægende og velspillet udviklingshistorie, og havde den blot været en halv time kortere, kunne den have fortjent betegnelse fremragende.\nNu er LAD MIG FALDE endt med at blive en god og rørende film, og et langt stykke af vejen instruktørens hidtil mest ambitiøse værk. Så selv om træerne ikke vokser ind i himlen, må man endnu engang fastslå, at der er grøde i islandsk film i disse år.


Sommerhuspriserne stiger i hele landet | Berlingske Business\nSommerhuspriserne stiger i hele landet\nFredag d. 07. juli 2017, kl. 09.00\n”Vi ser prisstigninger i samtlige af landets regioner på mellem tre og 5,3 procent. Siden sidste år er salgspriserne steget 2,3 procent på landsplan, og i Region Sjælland kan man tale om et decideret prishop, da stigningen lyder på hele 7,5 procent,” siger Birgit Daetz, der er kommunikationsdirektør hos Boligsiden.dk.\n”De nye regler har gjort det billigere at låne penge til et sommerhuskøb, og det betyder, at gruppen af potentielle købere vokser. Samtidig har mange, der måske allerede gik med købstanker, pludselig råd til at byde mere i en sommerhushandel end tidligere. Det vil, i kombination med det overvældende salg i maj og en generel øget efterspørgsel i juni måned, alt andet lige få priserne til at stige,” siger Birgit Daetz.\n”Salgstiden er faldet 6,8 procent i forhold til maj måned, hvor den faldt tilsvarende fra måneden før. Det betyder altså, at der er tale om et fald fra et i forvejen lavt niveau. Og særligt i Region Hovedstaden, der dækker nogle af landets mest populære sommerhusområder langs den nordsjællandske kyst, er salgstiden i bund. Niveauet ligger nu på 179 dage, som er den absolut korteste salgstid for regionen siden Boligsiden.dk begyndte at måle i 2010,” siger Birgit Daetz.\n“2017 har indtil videre været sommerhusenes år på boligmarkedet. Allerede inden Folketingets realkreditændring trådte i kraft 1. maj, så vi et sommerhusmarked på vej op. Med regelændringen har salget nu fået et boost, og selvom der traditionelt bliver solgt flest sommerhuse i årets sjette måned, kan vi godt regne med pæne salgstal i juli,” siger Birgit Daetz.\nØvrige nøgletal – Boligsidens Markedsindeks juni 2017:\nDen gennemsnitlige salgstid på ejerlejligheder lå i juni på 100 dage. Region Hovedstaden har den korteste på 61 dage, mens Region Syddanmark ligger i den anden ende af spektret med 155 dage.\nPriserne på både huse og ejerlejligheder steg fra maj til juni med henholdsvis 1,2 procent og 0,9 procent, således at de i juni lå på 13.407 kroner og 25.398 kroner pr. kvadratmeter. Den gennemsnitlige kvadratmeterpris på ejerlejligheder i Region Hovedstaden er steget 9,2 procent det seneste år.\nNedslaget på solgte boliger i juni lå på niveauer under 500 kroner pr. kvadratmeter for både huse og ejerlejligheder. Siden samme tidspunkt sidste år er nedslaget faldet 5,5 procent for huse og 4,1 procent for ejerlejligheder.\nHver måned udsendes Boligsidens Markedsindeks, der giver et aktuelt billede af udviklingen på priser, salgstid og nedslag på boligmarkedet. Tallene er baseret på afsluttede bolighandler. Boligsidens Markedsindeks for juli bliver udsendt 9. august 2017.


Tilt kontrol – Få styr på din poker tilt! (del 1) | PokerNews\n2009 September 30 RaSZi\nDet er nogen tid siden, jeg sidst tiltede, men det uundgåelige fandt sted, da jeg sad ved et 5-5 bord i Holland Casino i Rotterdam og spillede hyper-LAG. Jeg kompenserede lidt ved at hæve 8-10x BB preflop for at få nogle folds. Ofte endte jeg heads-up, og så kunne jeg stadig udspille min modstander eller være heldig. Hvis det gik galt med monsterhånden, og der blev kaldt på grund af situationen på bordet, gik det dog ned af bakke.\nDet er naturligvis et scenario, der forekommer en gang i mellem. Det er en kalkuleret risiko, og du bliver nødt til at lære at håndtere de udsving, der kommer, når man spiller på denne måde. Men det var ikke, hvad jeg gjorde denne gang. Efter at have tabt et par gange med den bedste hånd, blev jeg ikke engang vred; jeg var bare ligeglad. Men det er selvfølgelig også en slags tilt. Jeg spiller poker som erhverv, og her er der ikke plads til at tilte. Hvis jeg kunne gribe alt i poker lidt mere professionelt an, men tilte med andre ting, der koster penge, ville jeg have det fint med det. Det var især irriterende, fordi jeg ønskede at gribe det hele en smule mere professionelt an dette år, så det var ikke ligefrem et selvtillids-boost.\nAftenens højdepunkt krævede en all-in mod en meget venlig herre med . Jeg fortjente ikke floppet mod hans . Jeg vandt en fuld buy-in pot med denne hånd, men det gjorde mig ikke gladere. At vinde en hånd som denne hjalp ikke rigtigt. Jeg begyndte faktisk at tilte endnu mere, efter at jeg vandt den hånd. Den eneste måde, at pots som disse gør dig gladere er, hvis du går i nul med sådan en hånd, eller måske endda sørger for lidt profit, men de tidspunkter, hvor det sker, kan tælles på én hånd.\nHvad skaber denne trang til at tilte? Det er faktisk ren selvmedlidenhed. Buhu, se mig, jeg mistede en hånd, hvor jeg var favorit. Jeg er altid så uheldig, jeg taber altid. Esserne nakker mig, jeg er inde i en mere uheldig stime end andre. Det er nogle af de kommentarer, du kan klistre på spillere med den forkerte poker-tankegang. Jeg siger ikke, at jeg har den perfekte tilgang til poker, men jeg håndterer generelt at tabe og dårlige stimer ganske godt. Hvis tingene bliver for meget kan jeg godt blive vred og frustreret, men jeg forsøger ikke at lade det blive til et game tilt. Jeg tilter i det virkelige liv, bliver vred og smadrer knytnæven ned i tastaturet. Der er intet galt i at blive vred en gang i mellem, så længe du spiller dit A-spil.\nHvis du bliver vred, men spiller dit A-spil, tilter du ikke. Selv hvis du begynder at smide med ting og sager, men du stadig spiller godt og træffer fornuftige beslutninger, tilter du ikke. Dit hoved er måske tiltet men med hensyn til spillet, er der ingen grund til bekymring endnu. Jeg plejer at fortælle andre spillere, især begyndere, at fordi der er held med i spillet, giver det dem muligheden for at vinde penge i det hele taget. Hvis poker var et rent skill-spil, ville der ikke være penge i spillet. Kun for de absolut bedste, der lige har det der ekstra. Og fisk ville højst sandsynligt ingen chancer have. Hvis du spiller skak mod Kasparov og taber 20 gange i træk, spiller du så mod ham igen? Det tror jeg ikke. Den omstændighed, at fisk, der vinder en gang med sin 88 mod dine AA, sørger for, at han vil være tilbage ved bordet næste dag. Hvor mange mennesker tror, at de har et trick til at vinde på rouletten? Det er udelukkende, fordi de havde en god stime (normalt en af de første gange de overhovedet spillede). Det ligner den tankeproces tabende pokerspillere har. Det faktum, at de i det mindste har en CHANCE for at vinde, gør, at de kommer tilbage.\nI morgen præsenterer vi den anden del af strategi artiklen 'Til-kontrol'.\n(Översättning: Daniel Dyrbjerg)


05.06.2020 20:13 | 3F Superliga | 13 kommentarer\nYouBet 2,55 3,55 2,80\nFC København-direktør Lars Bo Jeppesen roser regeringen, men mener, at der hurtigt bør tillades mere end 500 tilskuere på stadions i 3F Superligaen.\nRegeringen har smidt et forslag om 500 tilskuere på landets stadions i 3F Superligaen på bordet.\nDet skriver flere medier fredag og tilføjer, at forslaget i givet fald bliver vedtaget i næste uge.\nFC Københavns direktør Lars Bo Jeppesen glæder sig over regeringens arbejde, men mener også, at der snarest bør tillades flere tilskuere end de 500.\n- For det første skylder vi en stor anerkendelse til de danske politikere og ikke mindst statsminister Mette Frederiksen, der har stået med en af de vanskeligste opgaver i nyere dansk historie. Vi er fulde af beundring over, hvordan det er lykkedes at navigere os alle til et sted, hvor vi nu kan diskutere tilskuere til fodbold igen. Det er vi imponerede over, siger Lars Bo Jeppesen til fck.dk og fortsætter:\n- I dansk fodbold sætter vi stor pris på, at vi har fået muligheden for at genoptage kampene, og vi er meget glade for, at vi er kommet så langt, takket være danskernes store disciplin, at vi nu igen ser frem mod at genåbne vores stadioner.\n- Når alt det er sagt, så mener vi dog også, at 500 tilskuere på et stadion som eksempelvis Telia Parken er et meget lavt tal. Vi har et stadion med 38.065 siddepladser, syv opdelte tribuner med mulighed for yderligere sektionering og mere end 30 indgange.\n- Med 500 gæster har vi mere end 75 sæder per gæst, mens man i en biograf har krav om et enkelt sæde mellem hver gæst indendørs. Derfor er det klart for os, at antallet kan og bør hæves hurtigt. Det mener vi er både sundhedsmæssigt sikkert og ganske et logisk næste skridt.\nFCK skitser herunder, hvordan én tilskuer per 75 sæder tilskuere i Parken vil se ud.\n— F.C. København (@FCKobenhavn) June 5, 2020\nHaha, meget fedt med den illustration af nedre C :) Så kommer capoen på overarbejde for at skabe stemning.\nNår det så er sagt er sammenligningen med en biograf ikke helt på sin plads, da fodbold med spontane følelsesudbrud er en helt anden risiko end en biografoplevelse\nDet er da en mærkelig beslutning. Netop fordi det er udendørs ift. antal indendørs i haller, biografer mv. Jeg forstår det heller ikke, når der er tale om et stadion med 30.000 pladser. Luk for boderne eller hvert fald alkohol og sid kun på hver 2. eller 3. række med 2 sæder mellem hver. Fx. Række 1 med to sæder mellem folk. Samme på 4. række, 7. række osv.\nSteve Highway-61 23:48\nMon ikke 75 sæder er ret god plads til følelsesudbrud.\nPep Guardiola 23:51\nNej, det er ikke 1:1, det er ting sjældent, men mener du at forskellen er så stor at du skal have 75 sæder pr person til en udendørs fodboldkamp kontra 2 i en indendørs biograf? Sammenligningen giver mening i den kontekst at det udstiller en mangel på logik i åbningen. At han så fletter det ind efter en ros af Mette Frederiksen er jo blot sådan man skal kommunikere efterhånden for ikke at få skåret hånden af som en der ikke udviser "samfundssind".\nSpartan: til gengæld sidder man udenfor. smittespredningen er 100 gange større i buffeten på arbejdet eller køen i Føtex\nJa eller bussen og toget på vej til stadion. Eller køen til at komme ind på stadion. Eller toiletterne på stadion.\nProblemet er jo nok ikke kun på selve stadion, men mere før og efter hvor man jo ofte ser at de gerne vil samles på godt og ondt.\nLampard: Der er pres på i hver eneste kamp