Drømmen om tonga\nDokumentarfilm om en vismand, der boede på en øde ø i Tonga. Den ide indbragte Leif Møller en check på 60.000 kroner. Nu får andre freelancere mulighed for støtte til ideudvikling.\nFor at sætte fokus på ideudvikling, har Dansk Journalistforbund (DJ)igen udskrevet pitching-konkurrence. Her kan freelancere inden for den elektroniske medieverden få mulighed for at præsentere såkaldte pitches. Det vil sige korte præsentationer af programideer, til radio, tv eller internet.\nFor DJ er det vigtigt at sætte fokus på branchens vilkår. Freelancere i den elektroniske verden oplever ofte, at de må levere nærmest færdige programmer for at få dem godtaget af produktionsselskaberne.\n"Vi ved, det er noget, der optager folk, og derfor vil vi gerne forsøge at påvirke en udvikling i retning af, at der bliver oprettet udviklingsafdelinger i DR, TV2, TV3, etc.," siger Lone Amtrup, faglig sekretær i DJ.\nFor sidste års vinder, freelance journalist Leif Møller, betød de 60.000 kroner, at han fik mulighed for at lave en dokumentarfilm om en eneboer på Tonga. Leif Møller har foreløbig været på Tonga i fire uger for at researche.\n"Jeg fandt faktisk nogle kilder, efter at tv-Tonga havde fortalt om mit projekt," siger Leif Møller.\nHan fandt frem til en mand, som kunne bekræfte myten om en vismand, der havde boet alene på en af de øde øer med udsigt til Stillehavet.\nLeif Møller arbejder nu sammen med Deluga-film i Århus, men han mener selv, at uden de 60.000 kroner ville projektet ikke være kommet i gang.\n"Jeg vidste godt, det var en god historie. Men jeg vidste ikke, hvordan jeg skulle få den ud," fortæller Leif Møller.\n"Det er min første film, og jeg har fundet ud af, at det tager tid. Uden de 60.000 kroner havde jeg nok ikke fået det gjort," fortæller Leif Møller.\nNæste skridt i processen er et møde med Det Danske Filminstitut, som måske vil støtte projektet.\n"Vi kan forhåbentlig få penge til at udvikle en speciel form, så det ikke bare bliver en traditionel dokumentarfilm," forklarer Leif Møller.\nHvis Leif Møller kan få skaffet pengene, skal han tilbage til Tonga til sommer med et filmhold. Men allerede nu har han fået mod på at lave flere film.\nSidste frist for deltagelse i pitching-konkurrencen er den 15. november. Den 19. november sætter juryen sig sammen og læser de indsendte forslag igennem for at vælge de fem bedste.\nDet er så op til de fem udvalgte at fremlægge forslagene (pitchene) mundtligt for jury og publikum den 26. november i Dansk Design Center, hvor vinderen også vil blive kåret.\nJuryen består af: Bjarne Bo Berthelsen, TvDanmark, Mette Davidsen-Nielsen, DR2, Troels Rasmussen, TV3 og Bente Troense, TV2.\nDJ har gennem de seneste to år ydet en speciel service for freelancere, der forsøger at sælge programkoncepter. Ideen er, at freelanceren laver to kopier. En til fremlæggelse for produktionsselskabet og en forseglet version, som DJ opbevarer i en bankboks.\nPå den måde undgår freelanceren at komme i klemme, hvis produktionsselskabet lader sig friste til at lave et program, der minder om freelancerens forslag.


Lad os lige tale om Trump og CNN – og fire andre samtalestartere til weekenden\nHver uge samler redaktionen den bedste journalistik, de har set, læst og lyttet til, og anbefaler den i en favoritliste. Denne uge har vi udvalgt en masse stof til debat: Virker dialogkaffe? Var CNN’s journalistik måske mindre end eksemplarisk, da tv-stationen for nylig udfrittede Trump? Og hvad ville Stauning egentlig sige til Mette Frederiksen, hvis de mødtes i dag? Blandt andet.\nInterview. Lad os lige tale om CNN og Trump\nEt intermezzo mellem CNN-journalisten Jim Acosta og præsident Donald Trump til et pressemøde er blevet genstand for en del virak, fordi præsident Trump har besluttet at forbyde Acosta adgang til Det Hvide Hus på baggrund af optrinnet, som jeg her vil anbefale at se. Man kan mene, hvad man vil om dét skridt, men lad os lige for en stund fokusere på selve interviewet: For dælen, hvor er Acosta og hans NBC-kollega bare lange i spyttet. Selv hvis ikke de var blevet afbrudt, sidder jeg med fornemmelsen af, at de ikke ville være nået frem til et skarpt spørgsmål i denne uge. Måske pressemødet for CNN handlede mere om tv-iscenesættelse end om at få et ordentligt svar?\n‘Exchange between President Trump and CNN’s Jim Acosta (C-SPAN)’ – YouTube\nLæk. Fodboldverdenens beskidte undertøj luftes igen\nEn stribe medier med tyske Der Spiegel i spidsen har fået adgang til millioner af lækkede dokumenter fra international topfodbolds magtelite. De viser blandt andet, hvordan nuværende FIFA-præsident Gianni Infantino som formand for det europæiske fodboldforbund, UEFA, hjalp de rigmandsejede topklubber Manchester City og Paris Saint-Germain med at omgå regler om finansiel doping. Der skulle også være afsløringer om skatteunddragelse og doping på vej. Hvis man vil følge de danske historier fra lækken, så er Politikens sportssider stedet, men Der Spiegel leverer her et forbilledligt overblik over de nye afsløringer, og hvad det hele handler om.\n“A Guide to the New Football Leaks Revelations” – Der Spiegel\nPodcast. Elon Musk taler Twitter-vanvid, Teslas fremtid og om at arbejde 120 timer om ugen\nDet har været et vildt, vildt år for den farverige iværksætter Elon Musik, der ud over at ville revolutionere biltransport med Tesla-elbiler også bygger raketter for SpaceX, som han vil flyve os til Mars i. Op til frigivelsen af Teslas Model 3-bil tidligere i år var Musk presset af, at han arbejdede 120 timer om ugen, led af søvnmangel og desuden bekrigede amerikansk presse på Twitter og fik sig selv afsat som Teslas bestyrelsesformand. I interviewet her med min yndlings-tech-podcastvært Kara Swisher åbner Musk op for det hele for første gang.\n‘Elon Musk on Tesla’s crazy year, dying on Mars and taking Saudi money’ – Recode Decode, hosted by Kara Swisher\nBoganmeldelse. Stauning eller socialdemokratisk kampagne?\nSocialdemokratiets Dan Jørgensen har skrevet en bog. Den handler om den socialdemokratiske kæmpe Thorvald Stauning. Og om partiet i dag. Dan Jørgensen er langtfra den eneste socialdemokrat, der skriver bøger i disse dage, og det er nærliggende at se dem som en slags kampagne. Det gør Atlas i denne kritiske anmeldelse, som er ganske underholdende. Især da anmelderen ser nærmere på Dan Jørgensens tanker om, hvad Stauning ville sige til Mette Frederiksen, hvis de mødtes i dag (“du skal samle Danmark igen,” ville Stauning sige). Hvilket tilfældigvis viser sig at være Socialdemokratiets nuværende kampagneslogan, som lyder: “Lad os samle Danmark igen.”\n“Historieskrivning som politisk kampagneværktøj” – Atlas\nFNIS MED HER\nTED Talk. Hvad dialogkaffe kan udrette\nFor et par måneder siden blev tidligere folketingsmedlem Özlem Cekic hentet til USA for at holde en af de prestigefyldte TED Talks (altså et videoforedrag) om al den kaffe, hun de seneste otte år har drukket med folk, der har sendt hende hademails. I tirsdags blev hendes ‘talk’ lagt på nettet, og den er allerede blevet set af næsten en halv million mennesker. Cekic er både sjov, karismatisk, fuld af selvindsigt (“er jeg en naiv idealist?”) og relevant, synes jeg – måske i særlig grad i USA, hvor befolkningen virker mere splittet end nogensinde.\n‘Why I have coffee with people who send me hate mail’ – TED Talk


##### Far og søn dater samme kvinde – Analyse af Dronningen: Når Trine Dyrholm spiller en kvinde, der.\nHan vil have sin smukke datter Berit gift med Gjermund, søn af den rige Berger.\nCall Us : (3)698 782 625\nOfte ses navne med endelsen -datter skrevet i to ord, f.eks. Så hvad driver selvstændige kvinder ud i et mor/søn forhold, når de i. Vi er alle sammen i samme båd hernede fordi vi er alle langt væk hjemme fra og vi har ikke mor og far lige om hjørnet.\nHalvsøskendetest afgør om to personer har snsd rygte dating fælles biologisk far, mor eller ikke er biologisk i familie med hinanden. En Halvsøskendetest afgør, om to børn har samme biologiske far eller mor. Nu går det også ud over forholdet til datterens far og søn dater samme kvinde. Den 15. januar 2008 fik Preben Povlsens ældste datter, Joan. Andre enlige fædre har samme udfordringer som dig selv, og vi vil gerne have dig.\nMor og datter oversvømmet med henvendelser fra mænd efter TV 2-program. Helge Sune Nymands datter vidste fra hun var helt lille, at hun var født i den forkerte krop. En Megafon-måling lavet for Politiken viser, at hver 8.\nDet samme gælder for den mand, en kvinde falder for, men for kvinden hænger. Komiker Far og søn dater samme kvinde Høgsted troede i mange år, at hans far vidste alt. Saras søn blev slået ihjel af sin egen far: Hver dag er en kamp til at gøre noget, det er mit barn, og i samme øjeblik ringer politiet, og jeg.\nDet kan siges her, at disse voksne sønner af kontrollerende mødre deler det samme problem med deres døtre. Onkel, tante (probandens fasters/mosters mand og farbror/morbrors kone).\nMor og far same for at få 21-årig til at flytte hjemmefra - men han har. Ada, datter af hittitten Elon, og Oholibama, datter af hivvitten Sibons søn Ana. Hos pigen findes det kvunde kompleks med ombytning af faderens og. Du online dating 45+ lige så godt far og søn dater samme kvinde det samme lave en liste over ting, som hun ikke må. Kvinde min-kæresten Hanne Quist, som han samme år fik sønnen Sylvester sammen med. Lars Høghs datter om sin far: Han er så sej Senere var det en 62-årig kvinde, som fik samme dom for at have fremsat trusler i den højreorienterede.\nSig fx “det far/mor gjorde var ikke ok, jeg kan godt forstå du blev ked af”. Gad vide, hvem, der glæder sig mest til at komme på tur far eller søn? Min datter er 12 år. Til at starte med, var hun 7 dage hos os begge. De blev begge fundet i far og søn dater samme kvinde område.\nEller søn/datter af din far? Familietest er for tre personer: far, mor og barn. Den, som får en god svigerdatter, har både søn og datter. Der har været skiftende mænd i Christine. Søgning på “far” i Den Danske Ordbog. Når mor er til kvinder, og far er til mænd Min far blev boende sammen med os i et par måneder, men vi var ikke den samme familie. Esau var ældste søn af Isak og Rebekka og tvillingbror til Jakob.\nUanset kombinationen så handler denne terapiform. Alle ved hvordan det er, når man ikke længere er to voksne under samme dota 2 rangeret matchmaking score som børnene.\nMaria var en smuk, charmerende, ung kvinde, der ikke var bange for at sige sin. I denne artikel fortæller far og søn om episoder og følelser, som de aldrig har talt om før. Ifølge Megafon-undersøgelsen er der lige mange mænd og kvinder, der.\nOm udfordringen er størst mellem mor og datter, far og søn eller bonus mor og bonus søn er underordnet. Læs flere artikler far og søn dater samme kvinde samme emne.\nSiden opstart af disse grupper har min mand ikke haft samvær med sin datter. Da jeg havde født min søn, David, syntes jeg, han var det matchmaking t-25 på. Nikolaj Øris spillede VM-kamp mod Saudi-Arabien, under et døgn efter at far og søn dater samme kvinde blev far til sit andet barn.\nHvad er matchmaking i borderlands 2 eksempel på en god dating profil hvorfor. Forestil dig, at man har boet 40 år det samme sted. Samme person kan have flere slægtskabspositioner. Tisvildeleje og døde senere samme aften.\nJakob i den tro, at han var sin tvillingbror. Illusionen brast, og det samme kommer sikkert til at ske for min søn om en. Tidligere mandag blev det oplyst, at en mand var blevet fundet druknet nær byen Nakke, der ligger ud til. Børn i sorg har brug for flere ting på samme tid. Mandag eftermiddag blev en 35-årig mand og hans to børn fundet. Alle børn og unge under 25 år, der har en far eller mor, søster eller bror med et misbrug, kan. Hvis din far er ejer eller medejer af huset, så kan din mor ikke sælge det uden hans tilladelse.\nGår en kvinde til psykolog, er det usædvanligt, hvis hendes mor ikke kommer på tale. Jeg fulgte efter hende, og fandt hende.\nKim Larsen var far til i alt seks børn med tre forskellige kvinder. På sidstnævntes Instagram opslag kan man se far og søn smedet sammen i tæt samspil hjemme i stuen, hvor der. Det skal være en rigtig tøsetur, når mor og datter skal på oplevelse, men der må.\nGrogar on Lille rock arkansas dating service\nSamull on Hvad er nogle gode spørgsmål at spørge en fyr du er dating\nMagis on Avanceret krigsførelse færdighedsbaseret matchmaking fjernet\nDating en kvinde med multipel sklerose Dating websites budapest Speed dating greenock\nDen slags ved Marina ikke det store om, men da en fremmed mand kommer til byen, får hun. Tanja Andersen forestillede sig med det samme, at han lå på hospitalet, De ledte efter Marcus Elias Andersens ven, som var blevet meldt savnet af sin far. ...\nMin søn ser sin far hver weekend, da vi bor 45 km fra hinanden har vi løst det på. Alexis Arquette [7.22] -- en servitrice i Las Vegas Bar, hvor Chandlers far. Landmand inviterer på romantisk date på den afrikanske savanne. ...\nMen ikke. Alfies far gjorde to kvinder gravid - på samme tid. Far: Jens Hansen Mor: Maren Petersdatter Søn: Hans Jensen Datter: Lene Jensdatter Sønnesøn. Hvis man mister sin kone eller mand, kan man godt leve videre og. Sebastian Jessen glæder sig helt vildt til at blive far til sommer.\nTræplantning hastighed dating\nSagor on Afhængig af homoseksuelle dating sites\nTokora on Ted data dating\nTojalrajas on Dating scene singapore\nOtte børn, og en mor, far og mors eks-kæreste, der bor under samme tag. Det er vildt, at du er blevet så vellykket en mand counterintuitive dating de tossede forældre, siger mor Anna i Sammme. Hvordan lever en søn, der går tidligt i seng, sammen med en far, der går på druk i hverdagene og scorer. Faderen blev samme dag kvvinde død efter at være blevet ramt af et tog. Far og søn dater samme kvinde er der ingen afsmitning mor-søn og far-datter, viser et studie af 226.\nKan du mærke, at din søn eller datter har det svært? Politi, at man havde fundet en død mand i vandet ved Lynæs Havn.


Mangfoldighed i bestyrelsen hos Himmerland Forsikring\nBestyrelsen i Himmerland Forsikring gs. har vedtaget følgende politik for mangfoldighed i bestyrelsen i medfør af lov om finansiel virksomhed § 70, stk. 1, nr. 4.\nI henhold til reglerne i lov om finansiel virksomhed har bestyrelsen vedtaget politik for mangfoldighed i bestyrelsen.\nPolitikken skal fremme tilstrækkelig diversitet i medlemmernes kvalifikationer og kompetencer. Politikken indeholder således oplysning om, hvilke krav der stilles til medlemmernes kvalifikationer, viden og erfaring for at få den rette sammensætning af bestyrelsen.\nSelskabet skal ledes af en bestyrelse på 5-7 medlemmer, der som udgangspunkt vælges blandt selskabets medlemmer på den ordinære generalforsamling. I henhold til vedtægternes § 21 kan der dog vælges ét medlem til bestyrelsen med særlige kvalifikationer inden for selskabets virkeområde, uanset om valgbarhedsbetingelserne i vedtægternes §§ 9 og 13 er opfyldt, forudsat at det pågældende medlem opfylder kravene til bestyrelsesmedlemmer i forsikringsselskaber, jf. lov om finansiel virksomhed.\nBestyrelsen vælges for 3 år ad gangen med mulighed for genvalg.\nBestyrelsen søges bredt sammensat både i forhold til medlemmernes kvalifikationer, viden og erfaring, men også i forhold til den kønsmæssige sammensætning. Bestyrelsen har således allerede vedtaget retningslinje for evaluering af bestyrelsens sammensætning samt politik for den kønsmæssige sammensætning.\nKrav til bestyrelsens kvalifikationer, viden og erfaring\nEthvert medlem af bestyrelsen skal ved indtræden i bestyrelsen opfylde kravene om egnethed og hæderlighed (fit & proper) i lov om finansiel virksomhed. Vurderingen heraf foretages af Finanstilsynet på anmodning af selskabet og på baggrund af oplysninger om det tiltrådte bestyrelsesmedlem.\nPå baggrund af selskabets forretningsmodel, risikoprofil og kompleksitet har bestyrelsen vurderet, hvilke kvalifikationer, viden og erfaring bestyrelsen samlet set skal besidde i tilstrækkeligt omfang. Det er således bestyrelsens vurdering, at bestyrelsen samlet set skal have tilstrækkelig viden, kvalifikationer og erfaring inden for følgende områder:\nGenerel skadeforsikring, herunder produkttilsyn og -styring samt markedsforhold\nInvestering og investeringsstrategi\nØkonomi, regnskab, budgettering, økonomistyring og finansiel rapportering\nBestyrelsesarbejde, ledelse og strategi\nIT og teknologi ift. forretningsmodel\nRisikostyring og risikokontrol\nRelevant lovgivning og compliance\nDet enkelte bestyrelsesmedlem skal afsætte tilstrækkelig tid til at varetage sit hverv som bestyrelsesmedlem i selskabet. Ligeledes skal medlemmet løbende foretage vurdering af, om den pågældende har afsat tilstrækkelig tid til varetagelse af sit hverv set i forhold til selskabets størrelse, organisation og kompleksitet.\nBestyrelsens sammensætning, medlemmer og disses kompetencer skal løbende og mindst én gang årligt evalueres med henblik på at sikre, at bestyrelsen lever op til og afdækker de krav, der stilles til optimal ledelse af selskabet. Retningslinjer for evalueringen fremgår af bestyrelsens retningslinje for evaluering af bestyrelsens sammensætning og kompetencer.\nVed ændring af selskabets forretningsmodel og risikoprofil skal bestyrelsen foretage vurdering af, hvorvidt bestyrelsen samlet set fortsat lever op til det fornødne, eller om de foretagne ændringer nødvendiggør ændringer af bestyrelsens sammensætning eller yderligere uddannelse af bestyrelsen.\nDet er selskabets ansvar at sikre de personalemæssige og økonomiske ressourcer, der er nødvendige for at sikre tilstrækkelige muligheder for uddannelse af selskabets ledelse, herunder bestyrelsen. Dette såvel ved introduktion som ved løbende uddannelse. Bestyrelsen foretager løbende og mindst én gang årligt vurdering af behovet for yderligere uddannelse, herunder afholdelse af seminarer med fokus på særligt udvalgte områder. Eventuelle seminarer medtages således i planlægningen af bestyrelsens årshjul, hvormed der ligeledes afsættes de nødvendige ressourcer hertil.


Onom Agemo & The Disco Jumpers (DE) + Dj Søren Skov - Global\npsychedelic afrofunk // fredag 24 februar\nAfrofunk spillet på el-orgel, analoge synthesizere og blæsende saxofoner? Gør dig klar til en vidunderlig rejse med det syrede berliner-ensemble Onom Agemo and The Disco Jumpers\nNår de grænsesøgende Disco Jumpere gæster Global har de et sprit nyt album, ”Liquid Love”, med i bagagen. Her tages gruppens psykedeliske afrofunk i endnu mere udsyrede retninger.\nDeres repetitive gentagelser, anført af el-orgel og analoge synthesizere, fører tankerne tilbage til 70ernes krautrock, men Onom Agemo and The Disco Jumpers integrerer et harmonisk virvar af genrer i deres afrofunkede musik – fra afrobeat over funk til den rituelle gnawamusik.\nVekslende mellem fængslende groove, trancedannende rytmer og futuristisk computermusik, skaber gruppen et medrivende lydunivers, som det er svært ikke at vugge med til, når bandet med saxofonisten Schleiermacher i front, tager os med på en vidunderlige rejse.\nOnom Agemo and the Disco Jumpers er baseret i Berlin, hvor de har spillet sammen i årevis. Og det mærkes i deres live-optrædende, hvor lange legende numre med funky basgange slår over i festlige improvisationer.\nSøren Skov fra Debre Damo Dining Orchestra vender plader før og efter koncerten.\nJohannes Schleiermacher – saxofon, fløjter, samples\nJörg Hochapfel – orgel og analog synths\nKalle Zeier – guitar og vokaler\nKalle Enkelmann – bas\nBernd Oezsevim – trommer\n“Tranceforskning i stedet for traditionspleje: De unge musikere betragter jazzen, ikke som en ramme, men nærmere som en affryingsrampe mod det uvisse. I en stadig balance mellem groove og ekperiment, udvider de grænser, de absoberer etiopiske, marokkanske og vestafrikanske indflydelser og mikser det med DIY-attituden fra den tidlige hip-hop.” – Süddeutsche Zeitung


Chefkonsulent til informatik, Orbicon A/S, Taastrup - Aarhus | Jobfinder\nJobbet "Chefkonsulent til informatik" er udløbet.\nVær med til at drive den digitale udvikling af Danmarks vigtigste fysiske infrastruktur.\nTaastrup - Aarhus\nLedelse* (22), Energi, forsyning & miljø* (52), IT* (107)\nSoftware (3), Forsyning (5), Database (0), SQL (1)\nVi søger en dygtig chefkonsulent til vores kontor i Aarhus eller Høje-Taastrup. Du får produktansvaret for vores Asset Management løsninger til danske forsyninger.\nVi er 25 konsulenter og udviklere, som i tæt parløb med kunder og samarbejdspartnere, arbejder på at skabe digitale løsninger til danske forsyninger. Vores løsninger udgør i dag fundamentet for mange forsyningers planlægning, drift og økonomi.\nDu bliver en del af en afdeling, der vægter kunder, faglig udvikling og daglig trivsel højt. Vi ved, at vores fag er komplekst men vigtigt, og afsætter derfor tid til sparring, videndeling og faglig fordybelse.\nSom produktejer vil du, sammen med vores dygtige it-udviklere, sikre den fortsatte udvikling af Orbicons Asset Management-løsninger.\nSom chefkonsulent er du projektleder på kundeprojekter og løser større og mindre produktrelaterede opgaver for vores kunder.\nSom domæneekspert er du vores repræsentant i forskellige fora og interesseorganisationer - eksempelvis DANVA.\nDu er sandsynligvis ingeniør med flair og interesse for it. Du kan også have en it-uddannelse og har herefter arbejdet for eller i forsyningsbranchen.\nDu har mindst 10 års erfaring og kender forsyningsbranchen indgående.\nSom person er du nysgerrig. Du er fagligt ambitiøs og arbejder koncentreret med at drive digitalisering frem i en branche med stort potentiale, hvor kunder og samarbejdspartnere er motiverede medspillere.\nDu kender DANVA’s datamodeller indgående.\nDu er dygtig til at arbejde med SQL-databaser.\nDu har erfaring med at arbejde med ESRI- og/eller Bentley-produkter.\nDu nyder kundedialog og forstår deres behov indgående.\nDu kan programmere på et grundlæggende niveau.\nEnestående mulighed for at sætte en digital dagsordenen for Asset Management i forsyningsbranchen.\nOptimale muligheder for personlig udvikling.\nMulighed for at gøre en reel forskel i forhold til klimaudfordringerne.\nEr jobbet noget for dig, så send os en ansøgning med cv senest den 24.november. Hvis du vil vide om stillingen, er du velkommen til at kontakte Alan Nissen på 51625760 eller alan@orbicon.dk.\nOrbicon | WSP er en rådgivningsvirksomhed med ca. 450 medarbejdere i Danmark, Grønland og Island. Vi er eksperter i bl.a. miljø, byggeri og klimatilpasning. Orbicon blev i 2019 en del den internationale rådgivningsvirksomhed WSP med ca. 50.000 medarbejdere og kan derfor trække på et internationalt netværk af eksperter. Vi leverer bæredygtige løsninger, der giver værdi for vores kunder og for omgivelserne. www.orbicon.dk www.wsp.com


Biografi af Corydon slagtes: 'Et sylespidst karaktermord' | BT Samfund - www.bt.dk\n19. feb. 2020 - 22.25\nBiografi af Corydon slagtes: 'Et sylespidst karaktermord'\nBjarne Corydon får massiv kritik i en biografi, der skrives af en kritisk gymnasielærer. Foto: Mads Nissen\nEn biografi af Danmarks tidligere finansminister Bjarne Corydon modtager massiv kritik.\nDet gør den af Politikens anmelder Kristian Madsen.\nHan giver nemlig biografien 'Bjarne Corydon og nødvendighedens politik' et hjerte og et hav af kritikpunkter med på vejen.\nBogen er skrevet af Mikael Busch, der er lektor i tysk, fransk og mediefag på Kolding Gymnasium.\nLektoren har, som han selv fortæller i biografien, et anstrengt forhold til Bjarne Corydon.\nMikael Busch mener nemlig, at den tidligere finansminister 'har gjort en konkret negativ forskel i undervisernes arbejdsliv' under sin tid som finansminister.\nDette skinner igennem i det, der betegnes som en ensidig kritisk beretning om Bjarne Corydon.\n'Et sylespidst karaktermord kan også være læseværdigt, men Mikael Busch er som en politisk attentatmand bevæbnet med en dejskraber. Det er ikke engang polemik, bare fraser, der bliver gentaget i harme over mediernes, samfundets og Corydons behandling af lærerne,' lyder det i Kristian Madsens anmeldelse.\nForfatteren i centrum af det hele, Mikael Busch, afviser blankt kritikken fra Kristian Madsen og Politiken.\n»Det, man har svært ved at acceptere, er tilsyneladende, at jeg tillader mig at have den synsvinkel, lærernes synsvinkel, og at lærerkonflikten og gymnasielærernes normalisering er omdrejningspunktet,« udtaler Mikael Busch og fortsætter:\n»Anmelder viser en personlig krænkelse og forholder sig ikke til bogen. Det undrer mig, at han kan komme med disse påstande og konspirationer. Det er underligt ukonkret.«\nKristian Madsen skriver desuden i anmeldelsen, at forlaget People's Press, der har udgivet biografien, bærer et ansvar for at udgive noget så ensidigt kritisk, der kaster enhver form for kildekritik over styr.\nFaktisk skriver han, at det sætter stort spørgsmålstegn ved forlagets troværdighed.\nB.T. har forsøgt at få en kommentar fra Tine Smedegaard Andersen, der er administrerende direktør i People's Press.\nDirektøren er dog ikke vendt tilbage på avisens henvendelser.\nBjarne Corydon arbejder nu som administrerende direktør og chefredaktør på erhvervsavisen Børsen.


Riv Brøndby Stadion ned - Folkebladet\n6. nov 2018, 08:10 - Sidst redigeret 7. okt 2020, 14:28\nRiv Brøndby Stadion ned\nDEBAT. Af Ole Drøhse, Kisumparken 91, st tv, 2660 Brøndby Strand\nAf Ole Drøhse, Kisumparken 91, st tv, 2660 Brøndby Strand\nPå baggrund af at der gentagne gange har været uroligheder og slagsmål samt vold mod politiet i forbindelse med eller under fodboldkampe på Brøndby Stadion, mener jeg, at Brøndby Stadion skal rives ned. Herved løser man alle problemer med utilpassede fodboldtilskuere, der ikke kan finde ud af at opføre sig ordentlig i det danske samfund. BIF skal i øvrigt selv betale for nedrivningen.\nI alment boligbyggeri, hvor jeg bor, er det en kendt metode til at ordne den slags problemer.\n1 kommentar om “Riv Brøndby Stadion ned”\nSå skal man straffe dem som godt kan finde ud af det? Ej den holder ikke, Brøndby Stadion er et sted fyldt med gode stunder også, men det er vel svært at se når man kun kan se skyggerne! Brøndby Stadion er en del af Vestegnen og husk lige at der er stor forskel på roligans og hooligans!


Idékatalog: Vær med til at få Bibelen 2020 ud i landet | Bibelselskabet\nLæg papir ud på kirkegulvet og lad børnene kreere en kæmpe tegning. Foto: Shutterstock.\nVil du være med til at sætte fokus på hele Danmarks nye bibel? Her finder du idéer til arrangementer du kan stable på benene om Bibelen 2020\nKlik her for at downloade pressemateriale til Bibelen 2020\nHele Danmarks nye bibel – sådan lyder sloganet for den nye bibeloversættelse, Bibelen 2020. For at vi kan leve op til det, så har vi brug for jeres hjælp, til at lave arrangementer, læseaftner, gåhold osv. Derfor har vi lavet et idékatalog, hvor I kan lade jer inspirere til forskellige aktiviteter. Når I har fået et arrangement i kalenderen, så send os gerne en mail, så vi også kan reklamere for det. Skriv til: bibelselskabet@bibelselskabet.dk\nPaulus’ breve er en af grundstenene i den kristne teologi, og med Bibelen 2020 har de fået et sprog og et udtryk, som gør dem nemmere at forstå. Idé: Lav en aften eller flere, hvor I sætter fokus på Paulus’ mest ikoniske breve og diskuterer indholdet og hvorfor de stadig er aktuelle i dag.\nAt blive forældre er mildt sagt en eksistentiel rutsjetur. Når man står med det lille mirakel i armene, kan livets store spørgsmål pludselig presse sig på: Hvordan bliver jeg en god forælder? Hvilke værdier er vigtige at give videre? Og hvor er Gud henne i alt dette her? Idé: Arrangér en mødregruppe i kirken, hvor præsten inviterer på en kop kaffe og en snak om livets store spørgsmål.\nSpis jer gennem Bibelen\nKalvesteg a la Abraham eller Jakobs linsesuppe? Hvis man kigger godt efter, så er Bibelen et spisekammer, hvor mad ofte har en central rolle i fortællingerne. Idé: Gå i køkkenet sammen og kreér en ret, der er inspireret af en af Bibelens mange fortællinger, og brug dét som en alternativ indgang til Bibelen (fx Gud besøger Abraham i Mamre (Første Mosebog kap. 18) eller Jakob, Esau og førstefødselsretten (Første Mosebog kap. 25).\nLæs hele Bibelen på en time\nI den amerikanske delstat Virginia formåede en kirke at læse hele Bibelen på en time. Hvordan? De samlede en stor flok, som alle fik 10 forskellige sider fra Bibelen. Hver især kom de gennem Første Mosebog og helt hen til Johannes’ Åbenbaring. Idé: Inviter til maratonlæsning og giv hver deltager 10 sider fra Bibelen (Bibelen 2020 lander på cirka 1600 sider, så I skal bruge 160 læsere. Kan det ikke lade sig gøre, kan I give folk lidt flere sider at læse). På én time, har I så sammen læst hele Bibelen. Det er da alligevel noget.\nTre i én er tænkt som en samtalesalon, som er bygget op af tre elementer: andagt, samtale og traktement. Idé: Inviterer en kulturperson / en debattør til en samtale om tro, hvor I for eksempel tager udgangspunkt i personens yndlingsfortælling fra Bibelen eller et smukt vers. Dette kan bruges som afsæt i den indledende andagt. Samtalen afsluttes med et glas vin, hvor alle indbyrdes kan snakke videre.\nBibelen i det fri\nDe seneste par år, er det blevet mere og mere populært med lokale gåhold, hvor man går sammen. Idé: Arrangér et gåhold, hvor I mødes og starter med at få læst en bibeltekst op (for eksempel fra Salmernes Bog), hvorefter I går sammen og snakker om teksten.\nBilfri søndag lugter af oliekrise og 70’erne, men fænomenet er blevet moderne igen: På Nørrebro i København lukkede man af for al trafik på Nørrebrogade, og omdannede herefter asfalten til et stort lærred, hvor man kunne tegne med kridt direkte på vejen. Idé: Inviter de mindste indenfor i kirken, omdan gulvet i kirkeskibet til et stort stykke tegnepapir, og fortæl dem om fx Noas skib eller Babelstårnet, mens børnene tegner én stor fællestegning.\nDin kærlighed er bedre end vin\nHøjsangen, eller Kærlighedssangen, som den hedder i Bibelen 2020, er fuld af saft og kraft, hvor de to unge elskende synger til hinanden om kærlighed, nydelse og lidenskab. Idé: Invitér til en aften om kærlighed (for eksempel på valentinsdag), fyld kirken med stearinlys og rosenblade, og læs op af denne smukke poesi, mens menigheden får hjerter i øjnene.\nFlere og flere kirker arrangerer halv- eller helmaraton, som er kirkens svar på en læseklub. Der er ikke én rigtig måde at gøre det på: Man kan vælge et læse sammen eller hver for sig (for så at mødes bagefter og diskutere teksten), man kan læse det hele, springe Krønikebøgerne over, læse udvalgte passager osv. Idé: Invitér til Bibel(halv/hel)maraton og udforsk Bibelen i fællesskab.\nLectio Divina betyder ”hellig læsning” og er en særlig form for bibelmeditation, der er bygget op af fire elementer: Læsning, meditation, bøn og betragtning. Lectio Divina er ikke en teologisk undersøgelse af teksten, men er en personlig og refleksiv læsning, hvor man fokuserer på enkelte aspekter af teksten, som taler direkte til én. En guide til Lectio Divina kan findes via Google.\nLigger du selv inde med en god idé eller har du været til et arrangement, som er værd at dele? Så hører vi meget gerne fra dig. Du kan sende os en mail med din ide til: bibelselskabet@bibelselskabet.dk


Vores Juli-Bryllup er aflyst – Line Hoffmeyer\nOkay, så jeg lod jer hænge lidt på, at Lasse droppede mig i foråret 2015 (Læs om det lige her) Og historien om hvordan vi gik fra det og til at være forlovede, og om hvordan jeg afslørede min lækre interview-løgn, må i altså stadig vente på.\nI oktober måned spurgte Lasse mig nemlig om vi skulle giftes. Jeg er egentlig ikke typen har troet synderligt meget på konstellationen ægteskab, for jeg synes nu engang at det er lidt af en mundfuld at skulle love nogen, at jeg vil elske dem for evigt. Men hvis der er noget jeg livet igennem aldrig har rejst tvivl om, så er det altså en fest. Endnu mindre tvivl har jeg haft til et brag af slagsen. Så jeg sagde ’ja, jeg har et par ledige dage i juli’. Og så tog fanden ved Lasse, og før vi havde set os om, var der sgu planlagt et lækkert juli-bryllup for en hundrede mennesker.\nNu hvor I sådan sidder og håber på historien om det romantiske frieri, der fandt sted skal i selvfølgelig snydes for det. Ikke fordi jeg ikke vil fortælle om det, men fordi der ikke er noget at fortælle om.\nDet hele foregik så hypotetisk og praktisk som noget kan gøre det. Vi sad og snakkede lidt om, at vi jo nok desværre hang pænt meget på hinanden, da det forholder sig således at på trods af utallige skænderier og bump på vejen, der omfangsmæssigt bedst kan sammenlignes med Himmelbjerget, ikke har præsteret at opgive hinanden og ikke rigtigt kan stoppe det der med at elske hinanden vanvittig højt. Og jeg havde måske droppet et par hints om, at mine veninder jo havde holdt nogle ret grineren bryllupper, og det jo egentlig ikke var verdens allerværste idé sådan at få papir på hele kærlighedssituationen.\nSå ”HVIS nu vi en dag skulle blive sindsforvirrede nok til at gifte os”, sagde Lasse, ”kunne vi jo holde det dét her sted” og viste mig et vanvittig lækkert venue. ”Ej, OMG, total overdrevet kodylt fedt”, svarede jeg. ”Lad os gøre det, man!” For sådan taler jeg.\nEt kvarter efter havde vi skrevet til stedet og spurgt på ledige datoer til den kommende sommer (den her sommer), og to dage efter havde vi booket det til d. 14. juli, den eneste sommerdato, de havde tilbage med så relativt kort varsel, og jeg ringede og skreg i røret i alle mine veninders telefoner.\nMen mit liv er en lang kavalkade af ting, der ikke går som planlagt, så selvfølgelig skulle vores forestående bryllup ikke være nogen undtagelse.\nSagen er den, at jeg har (lidt for) mange veninder, og gerne ville have dem alle med. Gæstelisten blev derfor lettere ubalanceret med cirka 70% af min omgangskreds og 30% af Lasses.\nDa vi får invitationerne ud, går det jo hverken være eller bedre end at lidt for mange af Lasses venner har booket ferie den dato. De har af uforklarlige årsager ikke lyst til at brænde et femcifret beløb af bare fordi vi måske var utroligt sent ude med invitationer.\nOg nu er jeg jo ikke nogen udpræget matematiker (læs: jeg bestod kun lige C-niveau i gym med et dejligt to-tal), men et slag på tasken vil være at gæstelisteregnskabet nu mere lignede 82% af mine og 20% af Lasses. Ja, slap af, jeg har LIGE sagt, at jeg ikke er god til matematik.\nDerfor tog vi for nylig beslutningen om at rykke dagen med de alt for store løfter et år ud i fremtiden. Og truth be told, så tror jeg min frysefrit-ramte maveregion har pænt godt af et ekstra års hård træning, før den skal mases sammen i en hvid kjole. Heldigvis ser vores venue ikke bare lækkert ud, det er også drevet er ret lækre mennesker, som var piss’ sø’e, da vi spurgte om en pris på at rykke det hvide kjole-arrangement til en dato i 2019, der burde kollidere med langt færre menneskers ferieplaner.\nSå nej, EB og BT, vi skal ikke giftes til sommer, som I ellers så flittigt har fortalt de interesserede danske læsere. Vi må se om I får ret, hvis I trykker at vi skal giftes næste sommer. Det regner vi stærkt med, og skyder da også chancerne for at det lykkes til at være en 92%, men det betyder selvfølgelig også, at der er en risiko på 20% for at det ikke sker, fordi vi igen får invitationerne sendt ud for sent.\nMen vi satser som sagt hårdt på at vi kan lave vores helt egen udgave, om cirka et år, at det her super kreative og nytænkende stock-photo jeg har fundet til jer:\n24. juni 2018 at 15:14\nLine du er priceless <3\nDu er!<3 Og også Iens Peter.\n24. juni 2018 at 16:10\nDet er så ægte skrevet!\nDejligt med en som dig\nDejligt med en kommentar som din 😉 <3\n25. juni 2018 at 7:39\nElsker dig Line, elsker jer, og glæder mig allerede til at fejre jer næste sommer. Og så er det en alletiders blog du har allerede har fået skabt dig. Knus\nSkriv et svar til Linedansen Anuller svar


Dishonored byder på flere sværhedsgrader – Playstadium\n12. januar 2017 Thomas Frederiksen 0 Comment bethesda, dishonored, gamepatch, opdatering\nBethesda har meddelt at de er klar med en ny, større opdatering til Dishonored fra Arkane Studios den 23. januar. indholdet betyder blandt andet at du får mulighed for yderligere indstillinger på sværhedsgrad (som nogen vil være taknemmelige for) samt at man kan genstarte missioner.\nDu kan læse meget mere om indholdet i opdateringen herunder, det skal bl.a. blive interessant at se hvor “live” man kan ændre sværhedsgraden, via de beskrevne “sliders” som man løbende kan indstille i spillet ift. sværhedsgrad.\nUddrag af pressemeddelelse fra Bethesda:\n← På med VR-headset og kør Dirt Rally\n1 milliard spillede kampe i Rocket League →


Et nødvendigt og uomgængeligt værk - Nordic Women's Literature\nEt nødvendigt og uomgængeligt værk\nOm modtagelsen af Nordisk kvindelitteraturhistorie i Danmark.\nAf ph.d. Benedikte F. Rostbøll\n”Tid, lyt til min sang!” skrev den finlandssvenske digter Edith Södergran – en af de helt store og afgørende skikkelser i Nordisk kvindelitteraturhistorie – indtrængende i et digt forfattet i 1918. Hendes egen samtids anmeldere lyttede kun modvilligt og med vantro til dette ”overspændte fruentimmer” og hendes grænsesprængende, modernistiske digte. Men da Nordisk kvindelitteraturhistorie udkom 75 år senere, i perioden 1993 – 1998, blev der lyttet anderledes nysgerrigt og imødekommende til kvinders litterære udtryk og også til den litteraturhistoriske behandling af dem. Og da femte bind af kvindelitteraturhistorien så dagens lys i 1998, havde en meget omfattende anmelderskare diskuteret, problematiseret og vurderet værket i både de store hovedstadsaviser, i lokalaviser og i en række kultur- og litteraturtidsskifter. Set i sammenhæng giver anmeldelserne et interessant indblik i, hvilke stridende teoretiske og metodiske retninger, der prægede 1990’erne.\nTrods tydelige tilfælde af verbal vrede og skarpe indvendinger fik Nordisk kvindelitteraturhistorie set under et en positiv modtagelse. Anmelderne anfører, at der er problemer og paradokser forbundet med at skrive kvindernes egen litteraturhistorie, men stort set alle anmeldere er enige om, at Nordisk kvindelitteraturhistorie er et nødvendigt og uomgængeligt pionerværk, et ambitiøst og nyskabende pragtværk, både hvad angår form og indhold. Kritikerne anerkender nødvendigheden af, at gøre ”de kvindelige forfattere til hovedpersoner i en historie, hvor de hidtil har været marginale”, som det hedder i hovedredaktør Elisabeth Møller Jensens forord til værkets første bind. Nu er den nordiske kvindelitteraturs hus rejst og synliggjort, og efter denne imponerende forskningsindsats vil det ikke længere være muligt at udelukke kvinder, når der skal skrives litteraturhistorie, og når der skal uddannes og undervises i litteratur.\nAnmelderne er også enige om at fremhæve tre andre store gevinster ved værket. For det første lykkes det de 100 forfattere til Nordisk kvindelitteraturhistorie at anlægge et nyt blik på litteraturen. Når der fortælles ud fra kvinders litterære ytringer, er det en anden historie, der fortælles, end den autoriserede mandlige litteraturhistorie. ”Vi har med Nordisk kvindelitteraturhistorie fået et helt nyt blik på litteraturen. Ikke et strengt faderligt, men et lystent” skriver Anna Skyggebjerg begejstret i tidsskriftet CekvinaNyt 3/1993. Og Susanne Bjertrup sekunderer i Weekendavisen d. 16.4.1993: ”Projektet har været at læse kvinders tekster uafhængigt af den mandlige tradition i håb om, at der hen ad vejen ville dukke nye strukturer op. Og det er lykkedes”. Kvindesynsvinklen opløser de gængse litteraturhistoriske periodeinddelinger og indbyder til en ny kanon: ”Det er forfriskende og lærerigt at se de forskellige traditionelle litteraturhistoriske perioder demonstreret på og med helt andre navne og tekster, i et vist omfang endogså andre mærkeår, end de vante”, sammenfatter Flemming Lundgreen-Nielsen i Danske Studier 6/1996. Og i Berlingske Tidende d. 5.12.1996 slår Jens Andersen fast, at kvindelitterturhistorien forrykker ”den konsensus og samstemmighed man kalder ”den litterære kanon””.\nFor det andet har Nordisk kvindelitteraturhistorie en uvurderlig værdi som kulturhistorisk dokumentation for kvindelige forfatteres liv og kunstneriske virke fra middelalderen til i dag. Værket ”har stor historisk værdi som udtryk for kvinders tanker, erfaringer og livsomstændigheder”, skriver Anne Mørch-Hansen i Kultur og Klasse 2/1994, og i Kristeligt Dagblad d. 11.6.1993 karakteriserer Lars Arndal bind 1, som ”et habilt, omfattende og ambitiøst stykke dokumentationsarbejde”.\nFor det tredje fremhæves værkets tværnordiske perspektiv næsten enstemmigt. Sammenstillingen af stof fra de nordiske lande åbner for helt nye overraskende sammenhænge og hidtil usete paralleludviklinger og korrespondancer mellem nordiske forfattere. ”Det hører til kvindelitteraturens forcer, at den finder sammenhænge, fælles nordiske tendenser: Victoria Benedictsons »Pengar«, Amalie Skrams »Constance Ring« og Adda Ravnkildes »Judith Fürste« kommer alle midt i 1880’erne. Ønsket om at smide »det aandelige Snøreliv« fremgår, når de kvindelige forfattere placeres skulder ved skulder og betragtes under en engageret kvindebevidst synsvinkel”, fastslår Eva Pohl i Berlingske tidende d. 11.9.1993 i en anmeldelse af bind 2, og Jørn Erslev Andersen istemmer: ”En af de helt store og spændende muligheder, kvindelitteraturhistorien har bragt for dagen, er muligheden for at læse på tværs af de nordiske landes nationallitteraturer” (Information d. 27.11.1997).\nOverordnet mødes anmelderne også i henført fryd over værkets indbydende og delikate billedside og hele æstetiske udformning. Generelt hersker der også enighed om, at værket er velskrevet, og at det er båret af et smittende engagement, der stimulerer til lystlæsning og videretænkning. En lang række anmeldere, også de mere negative, priser værkets kvalitet som opslagsværk – ofte frem for dets kvalitet som sammenskrivning og overblik. Jørn Erslev Andersen konkluderer om bind 2 i Information d. 9.11.1993: Det vil ”fremover tjene som et provokerende, oplysende og nødvendigt opslagsværk”, og i Politiken d. 27.11.1997 skriver Marie Tetzlaff: ”Denne litteraturhistorie udmærker sig for mig at se mindre som sammenskrivning og syntese end som opslagsværk”.\nSå langt er anmelderne overordnet enige, men ellers er receptionen af Nordisk kvindelitteraturhistorie præget af polarisering i den forstand, at man ofte finder både positive og negative vurderinger af det samme fænomen. Eksempelvis betoner Lise Præstgaard Andersen i Nordica 11/1994, at værkets eksklusive kvindesynsvinkel virkelig er berettiget og betyder nye indsigter, mens John Chr. Jørgensen, en af oversigtsværkets mest ihærdige modstandere, fastholder en grundlæggende modvilje mod værkets programmatiske udelukkelse af mandlige forfattere. Det er kunstigt at holde mænd og kvinder adskilt i litteraturens verden, pointerer han, og under overskriften ”Kvinde-akvariet” finder han det en ”ufrugtbar handling” at ”indfange samtlige kvindelige forfattere og proppe dem ned i et og samme akvarium” (Ekstra Bladet d. 6.12.1996).\nSer man på kønsfordelingen i anmelderskaren over de fem år, hvor værket udkom, er der nogenlunde lige mange mænd og kvinder blandt avisanmelderne – dog en lille overvægt af mænd. Derimod er kvinderne langt i overtal i tidsskriftanmeldelserne, her optræder kun to mænd (Flemming Lundgreen-Nielsen i Danske Studier 6/1995 og Finn Hauberg Mortensen i Kultur og Klasse 1/1995). De kendte mandlige universitetsprofessorer og -lektorer melder sig først for alvor på banen i forbindelse med bind 3, 4 og 5. Efter udgivelsen af bind 1 optræder en række anmeldere, som tilhører en yngre generation end Nordisk kvindelitteraturhistories skribenter og redaktører. Den generelle tendens er, at disse yngre anmeldere, bl.a. Marianne Stidsen, Charlotte Engberg, Marianne Raakilde Jespersen og Lars Bukdahl, er mere kritiske over for de grundlæggende teroretiske og metodiske greb i Nordisk kvindelitteraturhistorie end de anmeldere, der deler generation med værkets forskere.\nUdgivelsen af bind 1, I Guds navn 1000-1800 (1993), var breaking news, og værket blev hilst velkommen af et kor af begejstrede anmeldere. Blandt værkets fem bind fik bind 1 den bedste modtagelse. Forskerne prises for deres evne til at præsentere nyt stof og for deres vilje til at kommunikere bredt, og værket fremhæves for sit kulturhistoriske nysyn og sin letlæste, charmerende og veloplagte stil. Værket roses også for sin åbne struktur og sine mange utraditionelle og perspektivrige læsninger. Helt særligt berømmes værkets forfatterskabsportrætter. Her lever værket virkelig op til sin titel af litteraturhistorie. Adskillige kritikere fremhæver – også i forbindelse med værkets øvrige bind – at det er værkets styrke, at det ikke dirigeres af en overordnet teori om kvinders litteratur. Kvindelitteraturen fremstår udogmatisk og på stoffets præmisser.\nMidt i begejstringen udeblev de kritiske spørgsmål og indvendinger dog ikke. Kritikpunkterne samler sig om to aspekter: Litteraturhistorie som disciplin i sammenhæng med spørgsmålet om litterær kvalitet, og derudover kvindeforskningens grundlæggende dilemmaer. Mange kritikere påpeger, at bind 1 i lange passager mere har karakter af kulturhistorie og socialhistorie end af litteraturhistorie. Anne Mørch-Hansen præciserer: ”Nordisk kvindelitteraturhistorie handler ikke udelukkende om de kvindelige forfatteres tekster. Når det gælder det ældre stof og den mundtlige (forfatteranonyme) fortælletradition, handler det ikke blot om litteratur, men i lige så høj grad om kulturhistorie” (Kultur og Klasse 2/1994). Nogle kritikere glæder sig over denne udvidelse af det litteraturhistoriske perspektiv. Således mener Jørn Erslev Andersen, at værket ”på storslået vis udvider det felt, man altså kalder litteraturhistorie” (Information d. 16.4.1993). Og Anne Fastrup mener, at også som kulturhistorie har bind 1 sin fulde berettigelse: ”Alene som blotlæggelse af sider af Nordens kulturhistorie, der hidtil har ligget mere eller mindre hen i mørke, er dette kvindelitteraturhistorie-projekt mere end velkomment” (Kritik 102/1993). Men adskillige kritikere ligger på linje med Tania Ørum, der mener, at Nordisk kvindelitteraturhistorie har ”teoretiske problemer med at afgrænse litteraturhistorie fra kulturhistorie” og, som det mest eksplosive, også har problemer med at bestemme ”forholdet mellem litterær kvalitet på den ene side og sociologisk eller kulturhistorisk interesse på den anden side” (Kvinder, køn og forskning 3/1993). Med andre ord efterlyser disse kritikere en åben diskussion af, hvorfor de enkelte kvinder er indlemmet i Nordisk kvindelitteraturhistorie. Er det på grund af deres litterære kvalitet, eller er det snarere af kulturhistoriske og kønspolitiske grunde? Disse kritikere savner også mere fokus på de litterære tekster, de savner nærlæsninger – og i samme åndedrag efterlyser de også, at de kvindelige forfattere bliver set i sammenhæng med deres samtidige mandlige forfattere.\nEnkelte kritikere gør opmærksom på, at kvindelitteraturhistorien ikke kan undgå at løbe ind i nogle af kvindeforskningens grundlæggende dilemmaer. Med Nordisk kvindelitteraturhistorie bliver kvindeforskningen for alvor etableret, og dermed fortaber den sin mulighed for at være subversiv, en egenskab, der ellers har været dens adelsmærke og eksistensberettigelse: ”Det er ikke helt let at både at markere sig som etableret og bevare sin rolle som subversiv, på én gang at indgå med selvfølgelighed og at holde sig på kritisk afstand” påpeger Tania Ørum i Kvinder, køn og forskning 3/1993. Og Flemming Lundgreen-Nielsen mener tilsvarende, at bind 1 indledes med ”det kvindelige paradoks”: ”umuligheden af at forene integration i mandsverdenen med opretholdelse af kvindelig identitet – et vilkår, der altid har været kvindelige skribenters” (Danske Studier 6/1995 ). Flere kritikere påpeger, at man ved at tildele kvinderne deres egen litteraturhistorie paradoksalt nok kommer til at fastholde kvinden i rollen som ”Det Andet”, det særegne og marginale.\nVærkets andet bind – Faderhuset – om 1800-tallet (1993) bliver en mere blandet modtagelse til del, og det gælder også de resterende tre bind i rækken. Begejstringen er stadig tilstede, og en del anmeldere finder, at bind 2 ligger fornemt i forlængelse af bind 1 i kraft af sin opsporing af glemte eller oversete kvindelige forfattere i romantikkens og det moderne gennembruds tid, og i kraft af sin vedkommende og underholdende stil. Som en styrke fremhæves værkets sammensathed og brede kulturhistoriske perspektiv. En anden styrke er igen det tværnordiske perspektiv, der vurderes som særligt frugtbart i forbindelse med 1800-tallets litteratur: ”Åndelig frigørelse fremstår i andet bind om 1800-tallet som fælles nordisk tendens”, påpeger Eva Pohl i Berlingske tidende d. 9.11.1993. Blandt de begejstrede anmeldere af bind 1 og 2 er Poul Borum i Ekstra Bladet. Han glæder sig over, at bind 1 er båret af ”viden og kunnen og velskrevenhed”, og han tildeler værket fire anerkendende stjerner (Ekstra Bladet 16.4.1993 ). I sin anmeldelse af bind 2 forhøjer Poul Borum til fem stjerner, og han slår fast, at Nordisk kvindelitteraturhistorie udgør et kæmpe fremskridt i den litteraturhistoriske genre, bl.a. fordi værket fokuserer på de kvindelige forfatteres selvforståelse, mens fx Gyldendals marxistiske danske litteraturhistorie på ufrivillig komisk vis mest handler om digternes manglende selvforståelse (Ekstra Bladet 16.4.1993). Poul Borum fremhæver, at i Nordisk kvindelitteraturhistorie har de kvindelige forfattere på smukkeste vis fundet ”ligeværdige partnere”, idet de kvindelige forskere, der behandler forfatterskaberne, på deres felt er af lige så stort format som forfatterinderne.\nTrods de anerkendende udsagn begynder en række indvendinger mod værkets grundlæggende metodiske og teoretiske greb at presse sig på. Med en artikel i Kritik 106, 1993, tegner Marianne Stidsen sig for det nok hårdeste og mest polemiske udfald mod Nordisk kvindelitteraturhistorie. Artiklen er et interessant vidnesbyrd om et skift i teoretisk og metodisk orientering, et skift, der finder sted i værkets lange tilblivelsestid. Stidsen drager hele kvindelitteraturhistorie-projektet i tvivl og anklager værket for en ensidig tematisk og mentalitetshistorisk betragtningsmåde. Det lykkes trods løfter ikke at præcisere, hvad der skulle være det særlige ved netop kvinders skrift. Stidsens løsning er en formorienteret, tekstnær og kønsneutral tilgang til litteratur. Jo før jo bedre! Generelt opfatter kritikere kvindelitteraturhistoriens metode som en udvidet tematisk og biografisk tilgang i kombination med en ”arkæologisk” og dokumentarisk kvinde- og kønsforskning. Efterhånden som udgivelsen af værkets bind skrider frem, stiger utålmodigheden hos bl.a. Marianne Raakilde Jespersen i CekvinaNyt 1/1998 og Jørn Erslev Andersen Information d. 9.11.1993 med at få denne metode suppleret med postfeministiske og formorienterede indfaldsvinkler.\nAnmelderne anerkender bind tre – Vide verden 1900-1960 (1996) – som en medrivende og triumferende fortælling om skabelsen af et nyt ekspansivt kvindeligt jeg i begyndelsen af det 20. århundrede. Værket opfattes stadig som en inspirerende nyskabelse i den litteraturhistoriske genre. Men nu intensiveres anmeldernes efterlysninger af kvalitetsvurderinger og tekstnære læsninger. Her er det Charlotte Engberg, der konkluderer, at ”denne litteraturhistorie ville vinde ved at fastholde synsvinklen på værket og i forlængelse heraf, at turde udstede nogle æstetiske domme” (Kvinder, køn og forskning 3/1997). I Weekendavisen d. 6.12.1996 beklager en ellers positivt stemt Søren Schou værkets tendens til en vis nivellering, og han eksemplificerer ”Således får man ingen fornemmelse af den betragtelige kvalitetsforskel, der består mellem f.eks. en Thit Jensen og en Sonja Hauberg”.\nI forbindelse med bind 4 – På Jorden 1960-1990 (1997) – bliver polariseringen i receptionen af kvindelitteraturhistorien meget markant. Her behandles de litterært set stærkt omdiskuterede 1970’ere – et årti, som en stor del af forfatterne til Nordisk kvindelitteraturhistorie er stærkt involverede i, fordi kvindeforskningen har sine rødder i 1970’erne. Nogle anmeldere finder behandlingen af 1970’erne udogmatisk og oplysende, mens andre mener, at værket mangler distance og kritisk sans i forhold til dette årti. Jørn Erslev Andersen fastslår i Information d. 27.11.1997, ”At de forkætrede 70’ere beskrives nøgternt og dog heroisk”, mens Lars Bukdahl i stærkt polemiske vendinger giver udtryk for det helt modsatte: Værket opholder sig på patetisk vis alt for meget ved 1970’ernes litterære ”holocaust” og alt for lidt ved 1990’erne, hvor de gode kvindelige forfattere er i overtal (Weekeendavisen d. 28.11.1997).\nFlertallet af anmelderne opfatter det afsluttende leksikonbind – Liv og værk – (1998) som et nødvendigt og veludført dokumentationsarbejde. Hans Hertel repræsenterer anmelderne fint, når han om bindet konkluderer: ”(…) hvad man ikke får, af fuldstændighed og detaljer, bør aldrig skygge for, alt det man får, af nyopdagelser og overblik (Politiken d. 19.11.1998).\nVed udgivelsen af værkets sidste bind er kritikerne enige om, at takket være Nordisk kvindelitteraturhistorie er udgangspunktet for at skrive litteraturhistorie ændret for altid. Hans Hertel udnævner læsningen af værket til ”en oplevelse”, og han konkluderer: ”bagefter vil man(d) skrive litteraturhistorien anderledes” (Politiken d. 19.11.1998). Anmelderne glæder sig også samstemmende over, at kvindelige forfattere ikke længere står i skyggen af mandlige forfattere, og at vejen nu er banet for en ny litteraturhistorie. Det fleste kritikere slår fast, at det skal være en fælles litteraturhistorie for begge køn. Tania Ørum foreslår en litteraturhistorie, der ikke beskæftiger sig med forfatterens køn, men i stedet for med ”kønnet i teksten, de måder hvorpå kønnet markeres og skanderes i tekster gennem litteraturhistorien” (Kvinder, køn og forskning 3/1993), mens Marianne Stidsens alternativ, er en tekstnær ”litteraturens litteraturhistorie”, højt hævet over alle stereotype kønsopfattelser og alle diskussioner om køn (Kritik 106, 1993). Stafetten er givet videre til nye litteraturhistorikere. Der er allerede mange nye forfatterstemmer at lytte til.\nHvorfor en kvindelitteraturhistorie?\nLitteraturens mange køn


Om at åbne op | Fertilitetsklinikken Trianglen\nOm at åbne op\nJeg tænker at jeg vil skrive lidt om, hvordan det kan føles endelig at åbne op og fortælle folk omkring én, at man er i fertilitetsbehandling. Det vil jeg fordi jeg ved, eller føler mig ret sikker på, at der sidder rigtig mange derude, som ikke deler det at være i fertilitetsbehandling med nogen, og det synes jeg er synd.\nHvis jeg skal være ærlig, så kan jeg faktisk ikke huske hvornår vi fortalte venner og familie, at vi var gået i fertilitetsbehandling, men jeg kan huske der gik et stykke tid før jeg fortalte det til mine kunder (jeg er frisør). Både over for vores venner og familie, og over for mine kunder, var det for mig en befrielse, at få det fortalt.\nMed vores venner og familie var det bare rart, de vidste det, også fordi vi i længere tid, havde hørt på spørgsmål om hvornår vi skulle have børn, og det gør bare ondt når man prøver og det ikke går som man ønsker.\nI forhold til mine kunder, var det mere det her med aftalerne på klinikken. Det er jo ofte kun med få dages varsel man får tid til undersøgelser og behandlinger, hvilket betød jeg jo ofte skulle, og skal også denne gang, flytte på kunder der er booket ind. Inden jeg fortalte, at jeg var i fertilitetsbehandling, måtte jeg finde på andre undskyldninger, hvilket jeg slet ikke kunne lide. Så derfor var det nemmere at kunne sige sandheden.\nSelvfølgelig er der også en bagside til at åbne op. Når nogle spurgte hvordan det gik følte jeg ofte de kun spurgte til behandling. Eller når der blev spurgt direkte til behandlingerne og jeg ikke havde lyst til at snakke om det, kunne jeg da godt ind i mellem ønske jeg ikke havde sagt det. Til gengæld gjorde det, det nemmere at være i følelserne, fordi jeg kunne være åben omkring hvordan jeg havde det. Hvilket også var en stor hjælp på arbejdet, især når jeg havde en dårlig dag.\nEn anden bagside, kunne også være de råd de fleste kommer med når man fortæller, at man er i fertilitetsbehandling. Eller historier om nogle de kender, som gjorde dit og dat og så blev de gravide. Og nu når vi prøver at få nummer to, så er det historier om par der skulle have hjælp til nummer et, og vupti, så kom nummer to helt af sig selv. Og er der noget man ikke har brug for at høre, så er det gode råd. Ofte har man jo selv læst alt, sat sig ind i alt og prøvet alt. Og historier om andre, gider man bare ikke rigtig høre, for det er jo andre og ikke ensbetydende med, at det er gældende for én selv. Men her er man bare nødt til at vende det døve øre til, og prøve at huske på, at folk kun siger de ting i en god mening, og for at hjælpe.\nNår man åbner op og fortæller om sin behandling, finder man rigtig ofte ud af, at nogle af de mennesker man har omkring en, faktisk også har været igennem det, eller kender nogle der har, så man føler sig bare mindre alene omkring det. Og så tror jeg bare, at det er rigtig sundt at få italesat de ting der er svære for én, det er en stor del af bearbejdningen.\nSå når alt kommer til alt, har jeg i det store hele altid været glad for, at vi i sin tid åbnede op og lod vores venner, familie, kollegaer og øvrige omgangskreds komme indenfor. Faktisk husker jeg det som en stor vægt der forsvandt fra mine skuldre, da vi begyndte at tale åbent omkring vores fertilitetsbehandling.


Elegant opsat hår - Min Fashion Stil\nElegant opsat hår\nPosted on 7. juni 2014 16. april 2018 2 min læsning 283 visninger\nMangler du også altid inspiration til opsætning af dine lange lokker, når du skal i byen? Det kan være ret så irriterende ikke at vide, hvordan man skal sætte håret, når man skal ud i byen. Derfor ender det ofte i en lappeløsning, som man ikke er helt tilfreds med. Derfor får du her en guide til en flot frisure, som du kan bruge, næste gang du skal afsted til fest. Guiden er fra kvindemagasinet “q”, som generelt har mange gode tips og ideer til alverdens håropsætninger og andet. Denne frisure er i hvert fald ikke til at gå fejl af.\nElegant opsat hår til lange lokker\nStart med at lave en lav sideskilning med en kam. Del derefter håret ind i tre sektioner – én i det forreste hår, én i siden og én i det bagerste hår. Det kan være en fordel med skarpe skrå skilninger mellem sektionerne – det giver det bedste resultat. Forsektionen og sidesektionen sættes fast med klemmer, så håret ikke kommer i vejen.\nFordel mousse i håret. Moussen skal påføres ved hårrødderne og fordeles i hver enkel sektion med en kam. Kom ikke mousse helt ud i spidserne, men lad de sidste 10 cm af sektionen være mousse-fri\nSno den nederste sektion af håret rundt og rundt – indtil det snor sig om sig selv. Lad de mousse-fri spidser stritte lidt ud fra snoningen, som du sætter fast til hovedet med hårnåle. Kom mousse i sidesektionen og sno den ligesådan, men sæt den fast lidt over den første snoning.\nDen forreste sektion touperes ganske let ved hårrødderne. Sørg for at toupere på ”bagsiden” af sektionen, så looket holdes blankt og glat. Sno håret langs siden af hovedet og bliv ved med at sno, indtil du igen har en snoning, du kan sætte fast. Placér den tredje snoning skråt over de to andre, så de tre snoninger sidder diagonalt på bagsiden af hovedet. Slut af med hold-spray og glans.\nHåber, du kan lide din nye frisure. Det kræver nok lidt øvelse før den sidder i skabet. Men det varer ikke mange gange, før den sidder i hænderne. Go’ bytur!\nElegang frisureGuideOpsat hår