Studieordning for Sygeplejerskeuddannelsen på UCC - PDF Gratis download\nDownload "Studieordning for Sygeplejerskeuddannelsen på UCC"\n1 Studieordning for Sygeplejerskeuddannelsen på UCC Godkendt den\n2 Indhold 1 Indledning Uddannelsens formål, dimittendprofil og opbygning Formål fra Bekendtgørelsen om uddannelse til professionsbachelor i sygepleje (BEK nr. 508 sf 30/5/2016) Dimittendprofil Sygeplejerskens kernekompetencer Konteksten for sygeplejerskers virksomhedsområde Effekten Professionens udviklingsperspektiver Uddannelsens opbygning Uddannelsens varighed og faglige grundlag Uddannelsens varighed Uddannelsens faglige grundlag Oversigt over prøver på uddannelsen samt tidsmæssig placering Forudsætningsgivende studieaktiviteter Tværprofessionelle elementer (20 ECTS) Læringsudbytte for de tværprofessionelle elementer Tidsmæssig placering af tværprofessionelle elementer i uddannelsen Forudsætningsgivende aktiviteter og udprøvning af tværprofessionelle elementer Uddannelsens semestre Semester. Sygepleje observation og vurdering af patient/borgers sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning på 1. semester Læringsudbytte for 1. semester Forudsætninger for at gå til intern prøve på 1. semester Intern prøve på 1. semester semester: Sygepleje Klinisk beslutningstagen i stabile og komplekse pleje- og behandlingsforløb ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Læringsudbytte, 2. semester Forudsætninger for at gå til ekstern prøve på 2. semester Ekstern prøve på 2. semester semester. Sygepleje situationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Læringsudbytte, 3. semester Forudsætninger for at gå til 2 interne prøver på 3. semester Intern prøve på 3. semester Semester. Sygepleje Klinisk lederskab af patientforløb ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning\n3 7.4.3 Læringsudbytte for 4. semester Forudsætninger for at gå til prøve, 4. semester Intern prøve efter 4. semester semester. Sygepleje Borger og patient i kritiske situationer ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Læringsudbytte efter 5. semester Forudsætninger for at gå til prøve på 5. semester Ekstern prøve på 5. semester Semester 6. Sygepleje Borger og patient i det hele sundhedsvæsen ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Læringsudbytte for 6. semester Forudsætninger for at gå til prøve på 6. semester Intern Prøve på 6. semester semester. Sygepleje Udvikling af evidens- og forskningsbaseret praksis ECTS-omfang Læringsudbytte for 7. semester Krav til professionsbachelorprojekt Forudsætninger for at gå til ekstern prøve på 7. semester Ekstern prøve på 7 semester Uddannelsens valgfrie elementer Indhold ECTS-omfang Tidsmæssig placering i uddannelsesforløbet Prøver Anvendte undervisnings- og arbejdsformer Den teoretiske undervisning Den kliniske undervisning Internationale og interkulturelle elementer Godkendelse af internationale studieaktiviteter Godkendelse af kliniske undervisningssteder, herunder krav og forventninger til de involverede parter Forudsætninger for godkendelse af kliniske undervisningssted Grundlaget for godkendelse af kliniske undervisningssteder Krav til samarbejdet mellem godkendte kliniske undervisningssteder og uddannelsesinstitution Samarbejdets tre niveauer Obligatoriske krav til den studerendes gennemførelse af klinisk undervisning og dermed forudsætninger for at gå til det pågældende semesters prøve Syge- og omprøve Særlige prøvevilkår Videnskabelig redelighed Brug af egne og andres arbejder, jævnfør 19 i prøvebekendtgørelsen Disciplinære foranstaltninger i tilfælde af eksamenssnyd og forstyrrende adfærd ved eksamen, jævnfør Merit og forhåndsmerit Overgangsordninger\n4 15 Klager og dispensation Klager over prøver Dispensation Studieaktivitet og afslutning af uddannelsen Ikrafttræden\n5 1 Indledning Professionshøjskolen UCC tilbyder uddannelse til sygeplejerske på et højt fagligt, veldokumenteret og professionelt grundlag. Uddannelsen skal udvikle de kompetencer, der kræves for at varetage de mange forskelligartede opgaver som professionel pleje og omsorg indebærer. Uddannelsens indhold samt undervisnings- og studieformer er tilrettelagt med vægt på udvikling af sygeplejefaglige kompetencer, grundlæggende akademiske kompetencer, personlig udvikling, selvstændighed, kritisk refleksion, innovation og ansvarlighed. Uddannelsen er semesteropdelt og normeret til 3½ år. I uddannelsen er der en tæt sammenhæng og vekselvirkning mellem den kliniske og den teoretiske undervisning. I uddannelsen indgår et tværprofessionelt uddannelsesforløb, der afspejler sygeplejerskernes samarbejde med borgere, patienter og øvrige sundhedsprofessionelle i det hele sundhedsvæsen. Sygeplejerskeuddannelsen fører frem til dansk autorisation som sygeplejerske og giver retten til titlen professionsbachelor i sygepleje. Den engelske titel er Bachelor of Science in Nursing. Uddannelsens engelske betegnelse er Bachelor s Degree Programme of Nursing. Studieordningen træder i kraft den 1. august 2016 og omfatter studerende, der optages fra denne dato. 2 Uddannelsens formål, dimittendprofil og opbygning 2.1 Formål fra Bekendtgørelsen om uddannelse til professionsbachelor i sygepleje (BEK nr. 508 sf 30/5/2016) 1 Formålet med uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje er at kvalificere den studerende til efter endt uddannelse selvstændigt at udføre sygepleje for og med patient og borger i alle aldre. Den uddannede skal selvstændigt kunne håndtere komplekse og udviklingsorienterede situationer i sygepleje og intervenere med afsæt i en evidens- og forskningsbaseret praksis i alle dele af sundhedsvæsenet under hensyntagen til den samfundsmæssige, videnskabelige og teknologiske udvikling samt befolkningens behov for sygepleje og omsorg samt sundhedsfremme og forebyggelse. Den uddannede skal selvstændigt kunne varetage klinisk lederskab og klinisk beslutningstagen i samspil med patient, borger og pårørende om sygepleje samt indgå i tværprofessionelt og tværsektorielt samspil på individ-, gruppe- og samfundsniveau såvel nationalt som internationalt. Den uddannede skal kunne forvalte sygeplejefagets og professionens værdier, teorier, begreber og metoder og integrere viden fra sundheds-, natur- og samfundsvidenskab samt humaniora og opnå kompetence til at kunne deltage i forsknings- og udviklingsarbejde. Den uddannede opnår kompetencer til at kunne fortsætte i teoretisk og klinisk kompetencegivende efter- og videreuddannelse. Stk. 2. Den uddannede skal have viden, færdigheder og kompetencer som angivet i bekendtgørelsens bilag 1. Stk. 3. Uddannelsen er baseret på forsknings- og udviklingsviden inden for sygeplejerskens fagområde og viden om praksis i den profession og de erhverv, som uddannelsen er rettet mod. Stk. 4. Den uddannede skal opfylde kravene som beskrevet i EU-direktiv 2013/55/EU. 5\n6 2.2 Dimittendprofil Sygeplejersken udfører selvstændig, professionel, begrundet og refleksiv sygeplejepraksis i samspil med patienter, borgere, pårørende og øvrige fagprofessionelle i det hele sundhedsvæsen og i overensstemmelse med den samfundsmæssige, videnskabelige og teknologiske udvikling samt befolkningens behov for sygepleje og med fokus på patientoplevet sammenhæng og kvalitet Sygeplejerskens kernekompetencer Involvere patient/borger og pårørende i relation til sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge og at indgå i tværprofessionelle og tværsektorielle samspil, som understøtter patientoplevet sammenhængende forløb i et samlet sundhedsvæsen Foretage selvstændig klinisk beslutningstagen i stabile, akutte og komplekse pleje- og behandlingsforløb ved at inddrage viden fra patient/borger og pårørende samt forskningsbaseret viden Tage professionelt og etisk ansvar i konkrete patientsituationer under hensyntagen til patientens-/borgerens, professionens, organisationens og samfundets krav og med forståelse for mangfoldige sociale, økonomiske, politiske og kulturelle forhold I samspil med patient/borger at fremme sundhed gennem livet og bistå til en værdig død ved at observere, identificere, diagnosticere, vurdere og prioritere sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge samt intervenere med kompenserende tiltag, der styrker patientens/borgerens evne til at mestre symptomer og gennemføre behandlinger Kommunikere situationsbestemt, vejlede, undervise og formidle ved at inddrage patientens oplevelser og reaktioner og pårørendes viden Vurdere viden inden for forskning, erfaring samt individuelle, institutionelle og samfundsmæssige faktorers betydning for sygdomssammenhænge og sundhedsudfordringer Udføre, formidle og varetage klinisk lederskab for patientforløb, patientoplevet kvalitet og patientsikkerhed Anvende og vurdere national og international professions- og forskningsbaseret viden, metoder og teknologi til at udvikle sygepleje på individ-, gruppe- og samfundsniveau Konteksten for sygeplejerskers virksomhedsområde Selvstændigt virksomhedsområde inden for sygepleje af behandlende, rehabiliterende, lindrende, sundhedsfremmende, sundhedsbevarende og forebyggende karakter Indgå i tværprofessionelle og tværsektorielle samspil i et samlet sundhedsvæsen nationalt og internationalt Effekten Pleje syge og lindre lidelse med henblik på at styrke patientens/borgerens evne til at mestre symptomer og gennemføre behandlinger, fremme livsmod og livskvalitet for patient/borger 6\n7 Understøtte et sammenhængende sundhedsvæsen med henblik på øget patient- og borgeroplevet kvalitet Fremme lighed i pleje- og behandling til patienter/borgere på individ-, gruppe- og samfundsniveau Opretholde befolkningens sundhedstilstand Uddanne sygeplejersker til det hele sundhedsvæsen Professionens udviklingsperspektiver Med udgangspunkt i befolkningens behov for sygepleje at udvikle og kvalificere sygepleje af behandlende, rehabiliterende og lindrende karakter, fremme sundhed og forbygge sygdom, samt forholde sig refleksivt til den samfundsmæssige, videnskabelige og teknologiske udvikling. 2.3 Uddannelsens opbygning Uddannelsen består af en fællesdel og en institutionsdel. Fællesdelen fremgår af bilag 1. Fællesdelen er udarbejdet i samarbejde mellem de uddannelsesinstitutioner, der udbyder Sygeplejerskeuddannelse i Danmark. Mål for læringsudbytte, der er afsluttet efter uddannelsens første to år, fremgår af Sygeplejerskeuddannelsens fællesdel, bilag 1 1. semester 30 ECTS 2. semester 30 ECTS 3. semester 30 ECTS 4. semester 30 ECTS Semesterets tema Observation og vurdering af borgers/patients sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Klinisk beslutningstagen i stabile og komplekse pleje og behandlingsforløb Situationsbestemt kommunikation i samspil med borger/patient, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer Klinisk lederskab af borger- og Teoretisk undervisning Klinisk undervisning Heraf valgfrit forløb Heraf tværprofessionelt forløb 21 ECTS 9 ECTS 2,5 ECTS 18 ECTS 12 ECTS 2,5 ECTS 24 ECTS 6 ECTS 10 ECTS 12 ECTS 18 ECTS 5 ECTS 7\n8 5. semester 30 ECTS 6. semester 30 ECTS 7. semester 30 ECTS patientforløb Sygepleje - Borger og patient i kritiske situationer Sygepleje - Borger og patient i det hele sundhedsvæsen Sygepleje Udvikling af evidens- og forskningsbaseret praksis 20 ECTS 10 ECTS 5 ECTS 3 ECTS 27 ECTS 5 ECTS 22 ECTS 8 ECTS 10 ECTS 3 Uddannelsens varighed og faglige grundlag 3.1 Uddannelsens varighed Uddannelsen er en fuldtidsuddannelse på 3½ år, normeret til 210 ECTS-point, som er fordelt på teoretisk undervisning svarende til 120 ECTS-point og klinisk undervisning svarende til 90 ECTSpoint. Et studenterårsværk er på 60 ECTS-point. Studenterårsværket omfatter den studerendes studieindsats i teoretisk og klinisk undervisning. Studieindsats omfatter forberedelse, selvstudier, undervisning, efterbearbejdning, opgaver, projekter, eksamensdeltagelse m.v. 3.2 Uddannelsens faglige grundlag Sygeplejerskeuddannelsens faglige grundlag er praksis-, udviklings- og forskningsbaseret. Sygepleje bygger på viden fra de sundhedsvidenskabelige, naturvidenskabelige, samfundsvidenskabelige og humanistiske fagområder. Den teoretiske og kliniske undervisning har som formål at skabe dannelses- og læreprocesser, der udvikler de studerendes viden, færdigheder og kompetencer i forhold til de opstillede læringsudbytter. Fagområderne har følgende fordeling af ECTS-point: Sundhedsvidenskabelige fag, svarende til 155 ECTS-point Naturvidenskabelige fag, svarende til 25 ECTS-point Humanistiske fag, svarende til 15 ECTS-point Samfundsvidenskabelige fag, svarende til 15 ECTS-point Tabel 1. Uddannelsens fag i forhold til fagområde fordeler sig på følgende måde: Sundhedsvidenskabelige fag Naturvidenskabelige fag Humanistiske fag Sygepleje Anatomi og fysiologi Filosofi/etik Jura Samfundsvidenskabelige fag 8\n9 Sygdomslære/patologi Farmakologi Forskningsmetodologi/Videnskabsteori Folkesundhedsvidenskab Ernæringslære Sundhedsinformatik Ergonomi Mikrobiologi Kommunikation Psykologi Pædagogik Organisation og ledelse Sociologi/antropolo gi 4 Oversigt over prøver på uddannelsen samt tidsmæssig placering Tabel 4. Oversigt over prøver på uddannelsen samt tidsmæssig placering Tidsmæssig Prøve og prøveform Placering 1. semester Individuel skriftlig opgave med udgangspunkt i en oplevet patientsituation. ECTS fordelt Intern Bedømmelse på prøverne /ekstern 30 ECTS Intern 7 trins skala 2. semester Individuel mundtlig prøve. 30 ECTS Ekstern 7 trins skala 3. semester Individuel digital/skriftlig prøve 4 ECTS Intern 7 trins skala i medicinhåndtering. Skriftlig projektrapport udarbejdet i gruppe med efterfølgende mundtlig gruppeeksamination. Læringsudbytte fra valgfrit element udprøves via det udarbejdede projekt. 26 ECTS Intern 7 trins skala 4. semester Individuel prøve med afsæt i en praktisk situation og efterfølgende mundtlig argumentation. 5. semester Mundtlig prøve, som kan gennemføres individuelt eller i gruppe. 6. semester Individuel klinisk prøve med både en skriftlig og mundtlig del. Prøven skal indeholde tværprofessionelle elementer. 30 ECTS Intern 7 trins skala 30 ECTS Ekstern 7 trins skala 30 ECTS Intern 7 trins skala 7. semester Professionsbachelorprojekt Skriftligt produkt og mundtlig eksamination. Individuelt eller i gruppe. Læringsudbytte for valgfrit element udprøves gennem 30 ECTS, heraf udgør BA projektet 20 ECTS Ekstern 7 trins skala 9\n10 BA eksaminationen. Prøver aflægges på dansk eller et andet nordisk sprog med mindre undervisningen foregår på engelsk. Studerende, der i øvrigt ønsker at aflægge prøve på engelsk, skal søge om det inden semesterstart. Vedrørende bedømmelseskriterier for prøverne henvises til semesterets læringsudbytte. Eventuel brug af hjælpemidler til prøven vil fremgå af semesterbeskrivelsen 5 Forudsætningsgivende studieaktiviteter På alle semestre vil der være et antal forudsætningsgivende studieaktiviteter, som den studerende skal have deltaget i for at gå til prøve. En forudsætningsgivende aktivitet kan være fremlæggelse, systematisk observation i den kliniske undervisning, udarbejdelse af opgave med videre. Forudsætningsgivende aktiviteter godkendes ud fra deltagelse og/eller formkrav beskrevet i det enkelte semester. 6 Tværprofessionelle elementer (20 ECTS) De tværprofessionelle uddannelseselementer omfatter 20 ECTS, der i uddannelsesforløbet har en stigende progression såvel fagligt som didaktisk. På 1. semester fokuseres på relationen mellem borger og sundhedsprofessionel samt den kontekst, mødet er situeret i. På 2. semester flyttes fokus mod en række forskellige tiltag i forhold til borger og patients sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge for i 4. semester at have udfordringer og innovative tiltag i relation til disse som centrale tematikker. Dette indebærer, at der indledningsvist etableres en forståelse af velfærdsprofessionernes virkeområde med et positivt og bredt sundhedsbegreb som grundlag, hvor det sundhedsfremmende perspektiv står centralt. Med det udgangspunkt sættes fokus på identificering af mere komplekse sundhedsproblematikker og sundhedsprofessionelle tiltag i et tværprofessionelt perspektiv. Med afsæt i dette arbejdes med analyse og kritisk refleksion over såvel problematikker som mulige tiltag. Der lægges vægt på at arbejde innovativt med sundhedsprofessionernes udvikling af handlinger, der kan styrke de tværprofessionelle indsatser med borgeren og dennes sundhed i centrum. 6.1 Læringsudbytte for de tværprofessionelle elementer Læringsudbytte for de tværprofessionelle element udprøves som en del af det enkelte semesters samlede læringsudbytte. 6.2 Tidsmæssig placering af tværprofessionelle elementer i uddannelsen På 1. semester placeres det tværprofessionelle element i et sammenhængende forløb á seks-otte dages varighed umiddelbart efter studiestart På 2. semester placeres det tværprofessionelle element inden for semesterets første to måneder med en varighed á seks-otte dage På 4. semester placeres det tværprofessionelle element over to perioder 10\n11 På 5. semester placeres det tværprofessionelle element de første fem uger På 6. semester indgår det tværprofessionelle element i den kliniske undervisning/praktik 6.3 Forudsætningsgivende aktiviteter og udprøvning af tværprofessionelle elementer Der afvikles tværprofessionelle forudsætningsgivende studieaktiviteter i såvel 1, 2, 4, 5 og 6. semester. Den studerende skal ved afslutningen af et tværprofessionelt element gennemføre en forudsætningsgivende aktivitet, der skal godkendes, jævnfør beskrevne formkrav, før den studerende kan deltage i semesterprøve. Den forudsætningsgivende aktivitet er beskrevet under det enkelte semester. 7 Uddannelsens semestre Semester. Sygepleje observation og vurdering af patient/borgers sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Temaet retter sig mod at observere, identificere, analysere og vurdere borgere og patienters sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge inden for sygeplejerskens virksomhedsområde. Fokus er at opnå viden om og færdigheder i at systematisere viden, planlægge, udføre og vurdere sygeplejeinterventioner i samspil med borger og patient ECTS-omfang Tabel 5. Undervisningen på 1. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 20 Naturvidenskab 9 Humanvidenskab Samfundsvidenskab 1 I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning på 1. semester T T T K K K T T T T T T T T K K K T EX EX Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTS-point. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning. 21 ECTS-point afvikles som teoretisk undervisning og 9 ECTS-point afvikles som klinisk undervisning. 11\n12 Den studerende tilknyttes det samme kliniske uddannelsessted i 1. og 2. semester. Der planlægges tværprofessionelle workshop og forløb på tværs af sektorer Læringsudbytte for 1. semester Har viden om, kan forstå og reflektere over værdier i sygepleje med baggrund i udvalgt teori Har viden om og kan understøtte borgere og patienter som centrale og aktive aktører i individuelle forløb Har viden og kan reflektere over observere, identificere, analysere, vurdere, kommunikere, prioritere, evaluere, dokumentere og justere udvalgte områder af sygepleje og reflektere over dette Har viden om, kan reflektere over, kombinere og sammenfatte udvalgte dele af menneskets anatomi, fysiologi og sygdomslære samt patofysiologi i forhold til én borger eller patient Har viden om, kan forstå og reflektere over individuelle, sociale og kulturelle forholds betydning for menneskers oplevelser og reaktioner ved sundhedsudfordringer og sygdom Har viden om, hvordan mikrobiologi har betydning for patient, borger og samfund relateret til sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Har viden om og kan reflektere over forebyggelse og sundhedsfremme og i samspil med borger og patient formulere intentioner og mål inden for udvalgte områder Har viden om og kan reflektere over sundhedsvæsenets organisering og lovgrundlag Har viden om og kan reflektere over professionens brug af udvalgt informations-, kommunikationsog velfærdsteknologi og med udgangspunkt i borgere og patienters ressourcer anvende udvalgte teknologier i planlægning og udførelse af sygepleje Har viden om, kan anvende og udvikle relevante studie- og arbejdsmetoder samt forstå og vise ansvar for egne læreprocesser og udvikling Har viden om og kan reflektere over udvalgte dele af videnskabsteori og forskningsmetode relateret til sygepleje Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til intern prøve på 1. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende har gennemført klinisk undervisning med 30 timer ugentligt i gennemsnit. Den studerende skal desuden have sin deltagelse godkendt i to forudsætningsgivende studieaktiviteter. Aktivitet 1 er koblet til det tværprofessionelle element Aktivitet 2 er placeret i 2. kliniske periode Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 1. semester. 12\n13 Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den interne prøve, har den studerende brugt et prøveforsøg Intern prøve på 1. semester Der afvikles individuel skriftlig intern prøve, hvor semesterets samlede læringsudbytte udprøves. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 1. semester. Prøven bedømmes efter 7-trins skalaen semester: Sygepleje Klinisk beslutningstagen i stabile og komplekse pleje- og behandlingsforløb Temaet er rettet mod klinisk beslutningstagen inden for sygeplejerskens virksomhedsområde i samspil med borger, patient og pårørende på baggrund af praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden. Fokus er at opnå viden om og færdigheder i at opstille mål, intervenere, evaluere og justere interventioner i stabile og komplekse pleje- og behandlingsforløb ECTS-omfang Undervisningen på 2. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Tabel 6. Undervisningen på 2. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 22 Naturvidenskab 6 Humanvidenskab 1 Samfundsvidenskab 1 I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning T T T T T T K K K K K K K K T T T T EX EX Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTS-point. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning. 18 ECTS-point afvikles som teoretisk undervisning, og 12 ECTS-point afvikles som klinisk undervisning. Den studerende tilknyttes det samme kliniske uddannelsessted som i 1. semester. Der planlægges tværprofessionelle workshop og forløb på tværs af sektorer. 13\n14 7.2.3 Læringsudbytte, 2. semester Har viden om, kan forstå og reflektere over værdier i sygepleje i forhold til klinisk beslutningstagen ud fra praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden Har viden om, kan forstå og reflektere over klinisk beslutningstagen og sygeplejefaglige interventioner i samspil med borger, patient og pårørende i stabile og udvalgte komplekse pleje- og behandlingsforløb Har viden om, kan reflektere over, kombinere og sammenfatte udvalgte dele af menneskets anatomi, fysiologi, ernærings- og sygdomslære samt patofysiologi Har viden om, kan forstå og reflektere over udvalgt farmakologi og medicinhåndtering, rammeordination og rammedelegering Har viden om, kan anvende og reflektere over forebyggelse, sundhedsfremme og rehabilitering og palliation i forhold til sygeplejefaglige interventioner til borger/ patient i stabile og udvalgte komplekse pleje- og behandlingsforløb Kan forstå og reflektere over individuelle, sociale, kulturelle og etiske perspektiver på borgerens, patientens og pårørendes oplevelser og reaktioner ved sundhedsudfordringer og sygdom Har viden om og kan reflektere over professionens brug af udvalgt informations-, kommunikationsog velfærdsteknologi og kan anvende disse teknologier ved klinisk beslutningstagen Har viden om og kan reflektere over udvalgte dele af videnskabsteori og forskningsmetode Har viden om, kan anvende og udvikle relevante studie- og arbejdsmetoder samt forstå og vise ansvar for egne læreprocesser og udvikling Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til ekstern prøve på 2. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende har gennemført klinisk undervisning med 30 timer ugentligt i gennemsnit. Den studerende skal desuden have sin deltagelse godkendt i tre forudsætningsgivende studieaktiviteter. Aktivitet 1 er koblet til det tværprofessionelle element Aktivitet 2 er placeret semesterets kliniske periode Aktivitet 3 er knyttet til semesterets teoretiske del Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 1. semester 14\n15 Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den eksterne prøve, har den studerende brugt et prøveforsøg Ekstern prøve på 2. semester Der afvikles individuel, ekstern, mundtlig prøve, hvor semesterets samlede læringsudbytte udprøves. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 2. semester. Prøven bedømmes efter 7-trins skalaen semester. Sygepleje situationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer Temaet retter sig mod situationsbestemt kommunikation, vejledning og undervisning i samspil med patienter/borgere og pårørende i professionsfaglig og tværprofessionel praksis. Fokus er at opnå viden om individuelle, sociale og kulturelle forholds indflydelse på patienter/borgeres oplevelser og reaktioner på sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge samt færdigheder i og kompetencer til at tage ansvar for situationsbestemt kommunikation og pædagogiske interventioner ECTS-omfang Undervisningen på 3. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Tabel 7. Undervisningen på 3. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 25 Naturvidenskab Humanvidenskab 5 Samfundsvidenskab I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning T T T T T T T T K K K K T T T T T T EX EX Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTS-point. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning. Klinisk undervisning gennemføres i dette semester som empiriarbejde, hvorfor studerende ikke placeres på et konkret klinisk undervisningssted. 24 ECTS- point afvikles som teoretisk undervisning, og 6 ECTS- point afvikles som en del af et projektarbejde. 10 ECTS planlægges som valgfrit element og udbydes på tværs af sundhedsuddannelserne. 15\n16 7.3.3 Læringsudbytte, 3. semester Kan forstå, reflektere over og anvende pædagogisk, psykologisk og kommunikativ viden i samspil med borger og patient, pårørende, kollegaer og medstuderende Har viden om og kan reflektere over anvendelse af kommunikationsteorier og -metoder og kan forstå den kommunikative betydning for dialog og etablering af professionel relation Kan forstå og reflektere over menneskers oplevelser og reaktioner ved sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Har viden om og kan reflektere over professionens brug af informations-, kommunikations- og velfærdsteknologi og kan anvende teknologier i tværprofessionelt samarbejde og situationsbestemt kommunikation Har viden om, forståelse for og kan reflektere over tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde i forskellige borger- og patientforløb Kan forstå farmakologi, reflektere over og anvende medicinhåndtering, rammeordination og rammedelegering, herunder rådgive og vejlede borger, patient og pårørende Har viden om og kan reflektere over udvalgte dele af videnskabsteori og forskningsmetode samt relatere denne viden til forsknings- og udviklingsarbejde i professionspraksis Har viden om, kan anvende og udvikle relevante studie- og arbejdsmetoder samt forstå og vise ansvar for egne læreprocesser og udvikling Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til 2 interne prøver på 3. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende skal have gennemført to godkendte forudsætningsgivende studieaktiviteter. Aktivitet 1 er koblet til det valgfri element i semesterets første 6 uger Aktivitet 2 er placeret i den efterfølgende periode af semesteret og er en del af det projektarbejde, der gennemføres Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 3. semester Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den eksterne prøve har den studerende brugt et prøveforsøg. 16\n17 7.3.5 Intern prøve på 3. semester Der afvikles to interne prøver, hvor semesterets samlede læringsudbytte udprøves. Den ene prøve er en individuel digital skriftlig prøve i medicinhåndtering. Den anden består af en projektrapport, der udarbejdes i gruppe, med efterfølgende mundtlig eksamination. Projektrapporten danner udgangspunkt for den mundtlige eksamination og bedømmes ikke særskilt. Den mundtlige eksamination gennemføres i den samme gruppe, som rapporten er udarbejdet i. Grupperne skal have en størrelse på fire-fem medlemmer. Det vil sige, at der ikke er mulighed for individuel prøve. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 3. semester. Prøven bedømmes efter 7-trins skalaen Semester. Sygepleje Klinisk lederskab af patientforløb Temaet retter sig mod borger og patientforløb på tværs af sundhedsvæsenets professioner, institutioner og sektorer. Fokus er at opnå viden om og færdigheder i klinisk lederskab af pleje- og behandling i borger- og patientforløb, relateret til den enkeltes livssituation med sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge ECTS-omfang Undervisningen på 4. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Tabel 8. Undervisningen på 1. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 22 Naturvidenskab 3 Humanvidenskab 2 Samfundsvidenskab 3 I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Hold K K K K K K T T T T T T K K K K K K EX EX 1 Hold T T T T T T K K K K K K K K K K K K EX EX 2 Hold 3 K K K K K K K K K K K K T T T T T T EX EX Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTS-point. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning. 17\n18 Figuren viser klinikfordelingen på 3 parallelle hold. Som studerende er man tilknyttet 1 af de 3 hold og gennemfører klinisk undervisning i 2 forskellige områder af sundhedsvæsenet. 12 ECTS- point afvikles som teoretisk undervisning, og 18 ECTS- point afvikles som klinisk undervisning Læringsudbytte for 4. semester Kan anvende klinisk lederskab og beslutningstagen i samspil med borger og patient, for systematisk at observere, diagnosticere, prioritere, lede, koordinere, evaluere, dokumentere og justere sygepleje på individ-, gruppe- og samfundsniveau Kan forstå og reflektere over individuelle, sociale, kulturelle, internationale og etiske forholds indflydelse på borger, patient og pårørendes livssituation som forudsætning for klinisk lederskab Kan forstå og reflektere over sundhedsvæsenets organisering og ansvarsfordeling sektorer imellem ud fra lovgrundlag, etisk ansvar og samfundsmæssige vilkår Kan påtage sig lederskab af tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde i forskellige borger-, patient- og pårørendeforløb i forhold til sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Har viden om, hvordan mikrobiologi har betydning for patient, borger og samfund relateret til sundhed og sygdom Kan forstå og reflektere over sygeplejefagets værdier, teorier og metoder i forhold til klinisk lederskab ud fra praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden I samspil med fagprofessionelle udøve klinisk lederskab af borger/ patient-, pleje-, og behandlingsforløb, herunder anvende og vurdere standarder og metoder Kan håndtere og påtage sig ansvar for kvalitetssikring og kvalitetsudvikling Kan forstå og anvende professionsrelevant teknologi, herunder informations- og kommunikationsteknologi i arbejde med kvalitetssikring Har viden om, kan anvende og udvikle relevante studie- og arbejdsmetoder samt forstå og vise ansvar for egne læreprocesser og udvikling Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til prøve, 4. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende har gennemført klinisk undervisning med 30 timer ugentligt i gennemsnit. Den studerende skal desuden have sin deltagelse godkendt i fire forudsætningsgivende studieaktiviteter. 18\n19 Aktivitet 1 er placeret i semesterets første kliniske periode Aktivitet 2 er placeret i semesterets anden kliniske periode Aktivitet 3 er koblet til det tværprofessionelle element Aktivitet 4 er knyttet til semesterets teoretiske del Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 1. semester Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den eksterne prøve har den studerende brugt et prøveforsøg Intern prøve efter 4. semester Den individuelle interne prøve tager afsæt i en praktisk klinisk situation med en efterfølgende mundtlig argumentation, hvor semesterets samlede læringsudbytte udprøves. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelsen for 4. semester. Prøven bedømmes efter 7-trins skalaen For at påbegynde 3. studieår/5. semester skal prøven i medicinhåndtering på 3. semester være bestået semester. Sygepleje Borger og patient i kritiske situationer Temaet retter sig mod borgereres, patienters og pårørendes oplevelser, reaktioner, vilkår og handlinger i forbindelse med akut og kritisk sygdom og eventuel forestående død. Fokus retter sig mod klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab i akutte og kritiske pleje og- og behandlingsforløb i samspil med patienter og borgere, pårørende og andre fagprofessionelle. Fokus er ligeledes på sundhedsprofessioners forskellige bidrag til at fremme kvalitet, kontinuitet og tværprofessionelt samarbejde om borger- og patientforløb ECTS-omfang Undervisningen på 5. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 18 Naturvidenskab 5 Humanvidenskab 3 Samfundsvidenskab 4 I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Hold K K K K K K T T T T T T T T T T T T EX EX 19\n20 1 Hold 2 Hold 3 T T T T T T K K K K K K T T T T T T EX EX T T T T T T T T T T T T K K K K K K EX EX Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTS-point. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning. Figuren viser klinikfordelingen på tre parallelle hold. Som studerende er man tilknyttet et af de tre hold og gennemfører klinisk undervisning i forskellige områder af sundhedsvæsenet. 20 ECTS- point afvikles som teoretisk undervisning, og 10 ECTS- point afvikles som klinisk undervisning Læringsudbytte efter 5. semester Kan forstå, reflektere over og systematisk observere, diagnosticere, kommunikere, prioritere, evaluere, dokumentere og justere sygepleje til akut og kritisk syge borgere og patienter Kan forstå og reflektere over menneskets anatomi og fysiologi samt sygdomslære i forhold til sygepleje og behandling af udvalgte akut og kritisk syge borgere og patienter Kan forstå og reflektere over individuelle, sociale, kulturelle forholds betydning for borgere, patienters og pårørendes oplevelser, reaktioner og handlinger med akut og kritisk sygdom Kan forstå, reflektere over og anvende informations-, kommunikations- og velfærdsteknologi ved sygepleje og behandling Kan indgå i tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde og med afsæt i et helhedsperspektiv understøtte borger, patient og pårørende som en central og aktiv aktør i det individuelle forløb Kan anvende, vurdere og formidle sygeplejefaglige interventioner i akutte og kritiske pleje- og behandlingsforløb ud fra praksis, udviklings og forskningsbaseret viden Kan selvstændigt inden for en rammedelegation håndtere ordination af medicin i udvalgte akutte og komplekse pleje- og behandlingsforløb Kan tage medansvar for og håndtere klinisk beslutningstagning og klinisk lederskab i akutte og kritiske pleje- og behandlingsforløb, samt anvende standarder og metoder til kvalitetssikring og kvalitetsudvikling Kan kommunikere empatisk, etisk og refleksivt i samspil med borger, patient, pårørende og fagprofessionelle i akutte og kritiske situationer 20\n21 Kan forstå og reflektere over videnskabsteori og forskningsmetode og kan reflektere over, hvordan disse har betydning i professionspraksis Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til prøve på 5. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende har gennemført klinisk undervisning med 30 timer ugentligt i gennemsnit. Den studerende skal desuden have sin deltagelse godkendt i tre forudsætningsgivende studieaktiviteter. Aktivitet 1 er koblet til det tværprofessionelle element Aktivitet 2 er placeret i semesterets kliniske periode Aktivitet 3 er knyttet til semesterets teoretiske del Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 5. semester Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den eksterne prøve, har den studerende brugt et prøveforsøg Ekstern prøve på 5. semester Ekstern mundtlig prøve, hvor semesterets samlede læringsudbytte udprøves. Prøven kan afvikles individuelt eller i gruppe på to-tre studerende. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 5. semester. Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. 7.6 Semester 6. Sygepleje Borger og patient i det hele sundhedsvæsen Temaet retter sig mod selvstændig klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab inden for sygeplejens virksomhedsområde i det hele sundhedsvæsen på tværs af sektorer og professioner. Fokus er at opnå kompetence i selvstændigt at indgå i tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde og med afsæt i et helhedsperspektiv at understøtte patienten og borgeren som en central og aktiv aktør. Ligeledes er fokus at forholde sig kritisk refleksivt i sygeplejesituationer i det hele sundhedsvæsen ECTS-omfang Undervisningen på 6. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 18 Naturvidenskab 2 Humanvidenskab 5 21\n22 Samfundsvidenskab 5 I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning K K K K K K K K K K K K K K K K K K EX EX Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTS-point. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning 3 ECTS- point afvikles som teoretisk undervisning, og 27 ECTS-point afvikles som klinisk undervisning. Den kliniske undervisning kan finde sted i det somatiske, primære eller psykiatriske sundhedsvæsen Læringsudbytte for 6. semester Kan selvstændigt anvende, kritisk vurdere og formidle klinisk beslutningstagen til systematisk at observere, diagnosticere, prioritere, lede, koordinere, evaluere, dokumentere og justere sygepleje i samspil med borgere, patienter og pårørende Kan udføre og kritisk vurdere klinisk lederskab af pleje-, og behandlingsforløb i samspil med borgere, patienter, pårørende og fagprofessionelle på tværs af sektorer Kan indgå selvstændigt i tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde og med afsæt i helhedsperspektiv understøtte borger, patient og pårørende som en central og aktiv aktør i individuelle forløb Kan indgå empatisk, etisk og refleksivt i en dialogbaseret og værdiskabende kommunikation og relation med borgere, patienter og pårørende samt tværprofessionelle samarbejdspartnere Kan anvende, kritisk vurdere og formidle sygeplejefaglige interventioner i stabile, akutte, komplekse, forebyggende og rehabiliterende pleje- og behandlingsforløb Kan anvende og kombinere viden om, samt reflektere over menneskets anatomi, fysiologi og sygdomslære Kan udføre, kritisk vurdere og formidle medicinhåndtering samt inden for en rammedelegering ordinere medicin i stabile, akutte og komplekse pleje- og behandlingsforløb Kan selvstændigt anvende og kritisk vurdere beskrevne standarder for kvalitetssikring og kvalitetsudvikling samt sikre og udvikle kvalitet, der understøtter borger- og patientoplevet sammenhæng i et samlet sundhedsvæsen og i borgerens/patientens hjem Kan selvstændigt støtte, vejlede og rådgive borger, patient og pårørende i at håndtere sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge i rehabiliterende, pallierende, sundhedsfremmende og forebyggende forløb 22\n23 Kan selvstændigt håndtere innovation og teknologier i planlægning, udførelse og udvikling af pleje og behandling. Kan selvstændigt håndtere og integrere national og international praksis-, udviklings- og forskningsviden i argumentation for og refleksion over sygepleje. Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til prøve på 6. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende har gennemført klinisk undervisning med 30 timer ugentligt i gennemsnit. Den studerende skal desuden have sin deltagelse godkendt i tre forudsætningsgivende studieaktiviteter. Aktivitet 1 omhandler fællesundervisning i kommunikation omkring stuegang og er en aktivitet der gennemføres i samarbejde med medicinstuderende Aktivitet 2 retter sig mod medicineringsprocessen med fokus på at opnå selvstændighed indenfor området medicinhåndtering Aktivitet 3 omhandler dokumentation og kvalitetsudvikling, kliniske sygeplejeinterventioner og/eller borger/patientforløb Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 1. semester Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den eksterne prøve, har den studerende brugt et prøveforsøg Intern Prøve på 6. semester Intern individuel klinisk prøve. Den studerende skal demonstrere viden, færdigheder og kompetencer i en konkret klinisk sygeplejesituation med kritisk refleksion over klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab i komplekse pleje og behandlingsforløb. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 6. semester. Prøven bedømmes efter 7-trins skalaen semester. Sygepleje Udvikling af evidens- og forskningsbaseret praksis Temaet retter sig mod kritisk at vurdere praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden med relevans for sygepleje i praksis. 23\n24 Fokus er at opnå kompetence til at deltage i udviklings- og forskningsarbejde. Fokus er desuden at opnå kompetence til at bearbejde en klinisk sygeplejefaglig problemstilling med inddragelse af relevant metode teori og metode ECTS-omfang Undervisningen på 7. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 28 Naturvidenskab Humanvidenskab Samfundsvidenskab 2 I ALT 30 Semestret indeholder et valgfrit element svarende til 10 ECTS-point, som fordeles på 7 teoretiske ECTS-point og 3 kliniske ECTS-point. Bachelorprojektet er på 20 ECTS-point, som fordeles med 15 teoretiske ECTS-point og 5 kliniske ECTS Læringsudbytte for 7. semester Kan kritisk undersøge, vurdere og formidle national og international praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden relateret til professionsfaglige problemstillinger inden for sygeplejerskens virksomhedsområde Kan reflektere over kundskabsgrundlag og metoder inden for sygeplejeprofession og sundhedsfaglig virksomhed Har viden om, kan forstå og anvende grundlæggende akademiske arbejdsmetoder Kan reflektere over forskellige værdiopfattelser og interessemodsætninger inden for sygeplejeprofession og sundhedsfaglig virksomhed Kan reflektere over kvalitetsudvikling, teknologier og innovative tiltag relateret til sygeplejefaglige problemstillinger Kan reflektere over samspil med borger/patient og demonstrere forståelse af sundhedsvæsenets organisering, virkemåder og ansvarsfordeling Krav til professionsbachelorprojekt Professionsbachelorprojektet, der udgør 20 ECTS- point, er et problemorienteret projekt med udgangspunkt i en klinisk sygeplejefaglig problemstilling. Problemstillingen godkendes af uddannelsesinstitutionen. I bachelorprojektet på Sygeplejerskeuddannelsen indgår 5 kliniske ECTS. 24\n25 Bachelorprojektet består af en skriftlig og en mundtlig del og kan udarbejdes alene eller i grupper på to-tre studerende, mono- eller tværfagligt. Prøven bedømmes individuelt, og der gives én samlet karakter. Det skriftlige produkt danner udgangspunkt for den mundtlige eksamination og bedømmes ikke separat. Prøven kan først finde sted efter, at uddannelsens øvrige prøver er bestået. Bachelorprojektet skal dokumentere den studerendes evne til at arbejde med en klinisk sygeplejefaglig problemstilling med inddragelse af relevant teori og metode. Arbejdsformen i bachelorprojektet skal give mulighed for forskellige metodiske tilgange inspireret af såvel forskningsprocessen som undersøgelsesmetoder i professionsfeltet. Bachelorprojektet skal dokumentere den studerendes evne til at arbejde med en faglig problemstilling med afsæt i praksis og inddragelse af relevant teori og metode. I bachelorprojektet skal den studerende demonstrere sin selvstændige anvendelse af professionens arbejdsformer og undersøgelsesmetoder og skal inddrage resultater fra praksisrelaterede udviklings, - forsøgs- og forskningsarbejde samt forskningsbaseret litteratur af relevans for problemstillingen. Præcise formkrav fremgår af semesterbeskrivelsen for 7. semester Forudsætninger for at gå til ekstern prøve på 7. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende har fået godkendt en forudsætningsgivende studieaktivitet. Aktivitet 1 er koblet til det valgfrie element Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 7. semester Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den eksterne prøve, har den studerende brugt et prøveforsøg. Den studerende skal desuden have bestået alle prøver på 1-6. semester for at gennemføre den afsluttende eksterne prøve på 7. semester Ekstern prøve på 7 semester Den studerende udprøves i semesterets samlede læringsudbytte. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 7. semester. Prøven bedømmes efter 7-trins skalaen. 8 Uddannelsens valgfrie elementer Uddannelsen omfatter valgfrie elementer på 20 ECTS-point, hvoraf 10 ECTS-point er tilrettelagt i uddannelsens fælles del, og 10 ECTS-point er tilrettelagt i uddannelsens institutionsspecifikke del. 25\n26 8.1 Indhold De valgfrie elementer retter sig mod kritisk undersøgelse og udvikling af sundhedsfaglig viden og praksis, inden for borger/patientrettet arbejde med sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge, nationalt eller internationalt. Valgfagene giver mulighed for faglig fordybelse inden for emner, som kan supplere eller uddybe temaer i uddannelsen, og som indeholder teoretiske, praktisk/kliniske elementer i mono- og/eller tværprofessionelle forløb. Det valgfrie element i 7. semester kan gennemføres på anden dansk eller udenlandsk uddannelsesinstitution. Søger den studerende til udlandet, skal forløbet godkendes af egen uddannelsesinstitution, jævnfør retningslinjer for forhåndsmerit. Den studerende har på 7. semester desuden mulighed for at gennemføre det valgfrie element som Selvvalgt emne, hvor den studerende kan planlægge en studieaktivitet i ind- eller udland. Vælger den studerende dette, skal den studerendes emne og forløb godkendes af egen uddannelsesinstitution. Forløbet kan ske gennem en uddannelsesinstitution eller et af uddannelsens godkendte kliniske undervisningssteder. Internationale studerende kan deltage i udbudte engelsksprogede valgfrie elementer på samme vilkår som UCC studerende. Den internationale studerende optjener ECTS point ved gennemførelse og tilskrives merit af egen hjeminstitution. 8.2 ECTS-omfang Et valgfrit element andrager 10 ECTS. 8.3 Tidsmæssig placering i uddannelsesforløbet Valgfrie elementer er placeret i uddannelsens 3. og 7. semester. 8.4 Prøver Valgfrit element udprøves som del af det enkelte semesters samlede læringsudbytte. Den studerende skal ved afslutningen af et valgfrit element, gennemføre en forudsætningsgivende aktivitet, der skal godkendes af uddannelsen, jævnfør beskrevne formkrav, før den studerende kan deltage i semesterets prøver. Den forudsætningsgivende aktivitet er beskrevet under det enkelte valgfrie element/semester. Eksempelvis praktisk og/eller mundtlig fremstilling, skriftlig opgaveløsning og andet. Gennemfører en studerende sit valgfrie element på 7. semester på anden national uddannelsesinstitution, skal den studerende afslutte elementet jævnfør hjeminstitutionens retningslinjer. Hvis den studerende ikke gennemfører den forudsætningsgivende aktivitet eller opfylder deltagelsespligten, skal den studerende enten udarbejde og få godkendt en erstatningsopgave eller gennemføre et valgfrit element, næste gang denne mulighed udbydes. 9 Anvendte undervisnings- og arbejdsformer Uddannelses tilrettelægges i en vekselvirkning mellem teoretisk og klinisk undervisning med henblik på at sikre praksisnærhed og udvikling af professionsrettet kompetence. Det må forventes at de 26\n27 studerende skal kunne håndtere fremmedsprogede tekster eksempelvis de skandinaviske sprog og engelsk 9.1 Den teoretiske undervisning Undervisningen på Sygeplejerskeuddannelsen har som formål at skabe dannelses- og læreprocesser, der udvikler de studerendes viden, færdigheder og kompetencer i forhold til de opstillede læringsudbytter. På Sygeplejerskeuddannelsen i UCC forventes en høj grad af studieaktivitet svarende til en gennemsnitlig arbejdsuge på 40 timer. Undervisning- og studieaktivitet er rammesat i en Studieaktivitetsmodel med fire elementer: Kvadrant 1: Undervisning initieret af underviser underviser og studerende er tilstede Kvadrant 2: Studieaktivitet initiereret af underviser studerende er tilstede Kvadrant 3: Studieaktivitet initiereret af studerende underviser og studerende er tilstede Kvadrant 4: Studieaktivitet initieret af studerende kun studerende er tilstede Som det fremgår af studieaktivitetsmodellen, veksles imellem skemalagt undervisning/forelæsninger, individuel forberedelse, arbejde i grupper, tilvalg af forskellige aktiviteter samt øvelser og simulationstræning i Klinisk Learning lab. 9.2 Den kliniske undervisning Den kliniske undervisning er den del af uddannelsen, hvor den studerende er i kliniske undervisningsforløb på godkendte kliniske undervisningssteder. Formålet med den kliniske undervisning, er at den studerende er i direkte kontakt med borgere/patienter og lærer at observere, diagnosticere, vurdere, prioritere, lede, koordinere, evaluere, dokumentere og justere sygepleje til borger og patient i stabile, akutte og komplekse pleje- og behandlingsforløb. Den kliniske undervisning skal tilrettelægges i et forpligtende og tæt samarbejde mellem uddannelsesinstitutionen og det kliniske undervisningssted. Uddannelsesinstitutionen og det kliniske undervisningssted samarbejder om rammer og vilkår for den studerendes dannelse og læring. Den studerende skal gennemføre planlagte og målrettede undervisnings- og vejledningsforløb med udgangspunkt i eksemplariske og autentiske borger- og patientforløb og sygeplejesituationer, som er relevante i forhold til det enkelte semesters læringsudbytte, viden, færdigheder og kompetencer. Der arbejdes med borger- og patientforløb på tværs af afsnit og sektorer. Udvalgte elementer af den kliniske uddannelse kan i begrænset omfang tilrettelægges i et færdig- 27


Anchorage Alle rejsemål\nMeares Glacier Cruise Excursion fra Valdez\nFordyb dig i den naturlige Alaskan-verden i løbet af denne fulddagskrydstogt til Meares Glacier fra Valdez. Din lokale kaptajn og besætning vil forsigtigt lede båden gennem rolige Prince William Sound og fortælle om områdets historie undervejs. Hold øje med dyrelivet; Almindelige seværdigheder er ørne, lundefugle, havneforseglinger, havterter og selv hvaler. Når du endelig kommer til Meares Glacier, vil du blive fascineret af det intense syn og lyden af isen, der falder væk fra gletsjersiden. En lækker frokost er inkluderet i turen.\nOplev Alaska's magi på denne 7-timers Columbia Glacier krydstogt fra Valdez. En lokal kaptajn og besætning vil lede dig gennem Trans Alaska Pipeline Terminal og Columbia Bay før du ankommer Columbia Glacier, den største tidewater gletsjer i South Central Alaska. Hold øje med dyrelivet undervejs; hvis du er heldig, kan du se pattedyr, lundefugle, søløver og havterter blandt andre skabninger. Der tilbydes en lækker frokost, og en professionel guide står til rådighed for at besvare eventuelle spørgsmål, du måtte have om dette unikke og uberørte naturområde.


Kvinde - styrk dit immunforsvar – Madforlivet.com\nForsiden › Bøger og Kurser › Mine Bøger › Kvinde - styrk dit immunforsvar\n1. januar 2018 Af Anette Harbech Olesen\nForskning, der viser, at du på kun tre dage kan styrke dit immunforsvar, forny dine immunforsvarsceller og dermed genvinde eller styrke kropslig vitalitet og balance.\nKvinde – styrk dit immunforsvar på tre dage er min seneste e-bog, der er baseret på spændende forskning. Det handler bare om at vide hvordan. Kvinde – styrk dit immunforsvar på tre dage giver dig viden, opskrifter, madplan og redskaber til tre dages indre hovedrengøring med flydende mad og drikke. Det er effektivt, og din krop bliver så glad for opmærksomheden. E-bogen strutter af sundhed, livsglæde, gode tips, ideer, viden og skønne opskrifter.\nKøb e-bogen ‘Kvinde – styrk dit immunforsvar’ i dag:\nDu får alt dette i en samlet pakke:\nKvinde – Styrk dit immunforsvar — E-bog på 120 sider i PDF format\nForslag til en tre dages madplan\nSkabelon til madplan, så du selv kan sammensætte de tre dage ud fra bogens opskrifter\nSærlig pris kun for medlemmer\nSom medlem af Madforlivet får du lige nu e-bogen til kun kr. 20,-\nMedlemsskab er helt gratis, og du kan lave din profil sammen med købet her:\nantiinflammatoriske opskrifterbørnemadkåløkologislankekuresund safttræningvægttab


Jeg fattede ikke vejens forløb som 18-årig. Nu prøver jeg at tage kørekort som 35-årig - politiken.dk\nBagsiden 16. dec. 2019 kl. 20.38\nJeg fattede ikke vejens forløb som 18-årig. Nu prøver jeg at tage kørekort som 35-årig\nPernille Jensen fik 11 fejl i teoriprøven, da hun prøvede som 18-årig. Men nu skulle det være, og så viste teorien sig ikke at være det sværeste at bestå.\nDa jeg var 18 år, dumpede jeg teoriprøven. Og ja, jeg ved det godt. Det er sket for maaange andre end mig. Men jeg havde 11 fejl, okay? Af 25 spørgsmål – det er næsten halvdelen! Og man må have maks. 5 fejl for at bestå.


Kongeriger | Bogrummet\nPosts Tagged ‘Kongeriger’\nBrødre af blodet 4 – Kongens løgne af Eva Egeskjold\naf Splintd. 8. september 2016\nHar man ikke læst de tre første bøger i serien, så vil man nok ikke få det store ud af denne bog, omend den stadig byder på en god historie. Har man læst de tre første, så vil man elske denne fortsættelse. Laust stikker af for at komme hjem til sin mor og for at […]\nBrødre af blodet 5 – Iliana og Belin af Eva Egeskjold\nHer får man kulminationen af hele serien. Slutningen som man har håbet og ventet på. Og man skal virkelig have læst hele serien, før man vil få noget ud af denne sidste bog. Men til gengæld er hele serien også det værd. Her i sidste bog får Bjarke og Laust forklaret den gode konge, hvad […]


Hvordan du fjerner Windowssup.website pop-up fra inficerede Windows-computer-system - Fjern malware\nFjern Windowssup.website pop-up Effektivt fra Windows-pc og laptop.\nWindowssup.website pop-up er et andet eksempel på ondsindet online fidus, som administreres af hackere og bruges til at vildlede uskyldige online brugere for at generere indtægter og online fordele for sin partner. Når din computer fik angrebet af denne irriterende uønskede program, så vil det oversvømme din computerskærm ved at vise ikkeeksistens falske fejl og advarsler, som ser meget skræmmende og frygtelige. Ved at vise disse fejlmeddelelser den intension er defineret, at de truer dig og advare dig, at din Windows-operativsystemet har dødbringende malware-infektion. Men i virkeligheden disse fejl og advarsler er vant til bare at skræmme dig og tvinge til at ringe til teknisk support team (+ 1-844-617-0786) eller anden tilfældig nej og løse dine Windows problemer. Desuden, hvis dit opkald teknisk support team, kan den falske tekniske team eller hackere, der sidder bag adgang til din pc til at vise falske scanningsrapporter og tvinge dig til at købe unødvendige tjenester eller rogue anti-virus program eller systemoptimering værktøj. Til dette kan de opkræve så mange penge for sådanne tjenester. Så hvis du ikke ønsker at falde dig i alvorlige forhold og forhindre computer fra dens konsekvenser så er det stærkt anbefales at tage en øjeblikkelig skridt foran denne ubudne program og afinstallere Windowssup.website pop op straks fra PC.\nDe Windowssup.website pop-up shows følgende fejlmeddelelser\n"Windows er blevet blokeret på grund af mistænkelige aktiviteter.\nVær venlig ikke at lukke eller genstarte computeren.\nRing Microsoft certificerede teknikere: + 1-844-617-0786. "\nHvordan det skadelige program Infiltreret på dit system?\nWindowssup.website pop-up udbrede på computeren, efter at du har download og installeret et freeware program (flash player, PDF skabere, videooptagelse streaming, download-managers osv), der var pakket ind i deres installation langs denne adware. Denne potentielt uønsket program er også bundtet i den frie installationsprogrammet på mange download-websteder som Brothersoft, Softonic eller CNET,), så hvis du har hentet et gratis program fra mistænkelige domæne, chancerne er, at Windowssup.website pop-up blev installeret under softwaren installationsprocessen. Desuden vil det også kommer fra at besøge usikre hjemmeside, klikke inficerede links og lignende andre.\nFjern Windowssup.website pop-up Fra PC\nWindowssup.website pop-up er en grim adware program, der kaster falske fejl og advarsel at skræmme online computer brugerens. Den intension at gøre dette for at sælge falske produkter og serviceydelser og tjene penge. Eksperter foreslog ikke at være bekymret, når dine fik sådan fejlmeddelelser og fjerne den helt fra PC efter scanning af ægte anti-virus program.\nSådan fjerner Windowssup.website pop-up fra inficerede system Helt\nWindowssup.website pop-up har været betragtet som meget vildledende og irriterende program, der kommer under kategorien af irriterende adware. Denne adware viser masser af irriterende popup-annoncer på hele web browser som yahoo, krom, bing, firefox, kant, opdagelsesrejsende osv ved at tilføje plug-ins og add-ons. Det hemmeligt installeret i målrettet computer uden at bede om brugerens godkendelse ved hjælp af vildledende eller tricky måder, såsom når du henter nogen freeware pakker fra de ikke er tillid steder, åbne vedhæftede filer junk mails, skal du klikke på eventuelle usikre og uønskede links, bruge nogen inficerede medieenheder , klikke på en porno hjemmesider mv og udfører masser af berygtede aktiviteter at gøre brugeren System underlige og træg. Windowssup.website pop-up er specielt designet af cyber skurke med Hovedmotivet til at generere trafik af tvivlsomme hjemmesider og fremme spoored produkter og elementer til at gøre indkomst for ukendt eller tredjepart. Det er i stand til at kaprer din alle personlige og vigtige oplysninger, såsom login detaljer af forskellige steder, password på forskellige steder, betalingskort eller kreditkort detaljer, ATM pin nummer, Kontaktdetaljer, multimedia eller sms’er, videoer, billeder og andre vigtige detaljer ved generere webtrafik, sporing brugers browserhistorik, cookies og online aktiviteter. Det er i stand til at inficere hele browsere til at holde reklamer kontinuerligt. Denne adware kan inviterer flere andre skadelige malware-infektion i det målrettede systemet ved at åbne System bagdøre og injektion andre skadelige koder. Windowssup.website pop-up ser som nyttige og legitime, der lover uskyldige brugere til at øge hastigheden på deres system og Internet hastighed.\nNår Windowssup.website pop-up invaderer ind i dit system med succes, vil det shows eller vise masser af irriterende popup-annoncer såsom tilbud, koder, bannere, i-tekst links, sponsorerede links og forskellige andre online indgribende reklamer. Det foregiver som en bedste sikkerhed bistand og foreslå brugeren til at købe rogues ansøgning, efter stopper funktioner System sikkerhedsværktøjer og software. når de er installeret i systemet, det trænger brugernes poster i registreringsdatabasen for at sikre dens start automatisk sammen med Windows boot op. Motivet af denne adware til at øge trafikken af sponsorerede websteder til at generere provision. Den installerer automatisk forskellige ondsindede programmer i brugerens system og køre sine ondsindede koder til forbruger mere og mere CPU-forbrug og systemressourcer, så det nemt kan sinker dit system og internet ydeevne. Denne adware kan automatisk erstatte hele dit system og browser indstillinger og erstatte din standard søgemaskine. Det kan injicerer forskellige skadelige koder i brugerens system og gøre deres system underlige og træg. Denne adware er i stand til at skabe sikkerhedsmæssige smuthuller, ødelægge brugerens vigtige filer, blok System-programmer etc. Det frigiver brugernes privatliv og sende dem til hackere. Hvis du fik nogen symptomer på Windowssup.website pop-up, bør du fjerne Windowssup.website pop-up fra System hurtigt til sikker System fra yderligere skader.\nStørre Symptomer på Windowssup.website pop-up virus angreb på PC\nWindowssup.website pop-up er en yderst farlig trussel, der genererer forskellige uundgåelige kommercielle annoncer, der kan hæmme normale funktion af pc’en og ændrer internetbrowsere indstillinger. Det lægger sig til web-browsere som Chrome, Firefox, Safari, IE og viser flok popup-annoncer, hver gang du åbner den. Det meste af tiden smitsomme filer af denne trussel skjuler sig i systemets baggrund proces for at dække sin identitet fra admin. Severity niveau af denne orm vil endda forårsage systemnedbrud, fordi det hele tiden henter sine understøttende filer. Denne virus desuden installerer uønsket browser add-ons og plug-ins til din browser. I tilstedeværelse af denne trussel, kan ydelsen på din pc nedbrydes til stor udstrækning. Windowssup.website pop-up kunne sende dig til nogle usikre websteder og reklamer, der ikke synes at være troværdig. Besøger sine omdirigerede steder kunne inficere din pc med skadelige malwares som denne virus i høj grad omdirigerer dig til phishing-websteder. Andre forfærdelige trusler ofte kommer sammen med denne virus. Til at være uset fra sikkerhedsprogrammer, slettes vinduerne elementer i registreringsdatabasen så godt. Desuden vil det registrerer din browserhistorik og overføre de indsamlede data til cyber skurke. Det viser typisk ton upålidelige pop-ups, falske fejlmeddelelser, irriterende annoncer og advarsler. Windowssup.website pop-up uendeligt spreder skadelig kode i webbrowsere, så de blot kan forstyrre brugere online aktivitet med det eneste formål at få kontanter.\nTop Kilder til Windowssup.website pop-up virusangreb\nHvis du ikke er forsigtig nok, mens du bruger din computer så Windowssup.website pop-up kan komme ind og inficere systemet gennem forskellige kilder. Du skal være opmærksom på forskellige indgange virus program, så det kan stoppes og computeren og dens data kan forebygges. Systemet er altid en stor risiko, hvis den er forbundet til internettet, fordi der er mange websteder, der automatisk kan indsætte virus programmet bare på et klik på en knap. Når du downloader nogen ukendt software så det kan indeholde Windowssup.website pop-up sammen med den. Så du skal gennemse websteder, der anses for at være sikker. Der er en enorm misforståelse, at virussen kun kan spredes i online-mode, men sandheden er, selvom du aldrig har brugt internettet på den computer, det kan stadig blive smittet. Kilderne er allerede inficeret computere, USB-drev, der bærer ondsindede programmer som Windowssup.website pop-up. Når du indsætter og overføre data til din sunde pc det vil helt sikkert blive inficeret. Det er nogle af de kendte kilder, der kan injicere virus til din computer, så skal du være opmærksom, mens de udfører enhver form for dataoverførsel, der sker enten i online eller offline tilstand.\nScan din pc fjerner Windowssup.website pop-up\nFjern Windowssup.website pop-up fra Kontrolpanel\nFølg nedenstående trin omhyggeligt for at afinstallere Windowssup.website pop-up fra din Windows-computer-system fuldstændigt.\nSkridt til at fjerne Windowssup.website pop-up fra Windows XP, Vista & 7 Kontrolpanel\nSkridt til at fjerne Windowssup.website pop-up fra Windows 8\nFjern Windowssup.website pop-up fra Windows 10 Kontrolpanel\nKlik på Afinstaller mulighed for at fjerne Windowssup.website pop-up\nManuelt at fjerne Windowssup.website pop-up, og det er værktøjslinjen, eller udvidelser fra browseren\nHvis Windowssup.website pop-up også har inficeret din browser så er du også nødt til at fjerne udvidelser og add-ons fra din inficerede browser.\nEasy Step at fjerne Windowssup.website pop-up fra Google Chrome\nEnkle trin til at fjerne Windowssup.website pop-up fra Internet Explorer\nNemme trin til at fjerne Windowssup.website pop-up fra Mozilla Firefox\nNu skal du bare nødt til at vælge add-on poster relateret til Windowssup.website pop-up\nForebyggelse Tips til Windowssup.website pop-up Virus\nBrugeren kan fjerne det med hjælp fra Windowssup.website pop-up Scanner. Det er en ultimativ løsning, som kan gøre den inficerede computer trussel gratis. Denne scanner er designet med forskud teknologi, der gør det i stand til at påvise alle truslen fra computeren meget let. Det tilbyder heuristiske arbejdsmetoder strategier til sine brugere, og derfor er det betragtes som en mest pålidelige værktøj. Du kan downloade og installere dette værktøj nemt i dit system og gøre det bruger til at fjerne skadelige orme. Den bedste del af denne software er dens brugervenligt interface. Den bruger, der ikke har en god teknisk viden kan også køre dette værktøj i deres system. Det tager meget mindre tid til at færdiggøre truslen scanningsprocessen. Den manuelle proces at fjerne Windowssup.website pop-up fra computer er noget risikabel proces på den anden side er der ingen risiko, hvis du bruger virus scanner værktøj. Det betyder ikke efterlader nogen negativ indvirkning på computerens ydeevne og bruger meget mindre systemet ressource. Denne Windowssup.website pop-up Scanner vil også give sit prøveversion, som kan bruges til at se virusangreb ved at scanne pc’en, og når brugeren får opfyldt og yderligere gå til sin licenserede version for at fjerne alle registrerede trusler. Heuristisk scanning algoritmer af dette værktøj gør det meget magtfulde og dermed blev det i stand til at beskæftige sig med alle de uønskede spørgsmål som pc’ens ydeevne nedbrydning pop-ups, falske alarmer, browser omdirigering osv Eksperterne anbefaler også denne Windowssup.website pop-up Scanner.\nNem guide til at bruge Windowssup.website pop-up Scanner\nDownload og installer Windowssup.website pop-up Scanner ved at følge nogle sine skridt\nRetningslinjer til at tage sig din pc fra Windowssup.website pop-up


17-årig flygtede fra tvangsægteskab – Ekstra Bladet\n2. dec. 2016 kl. 08:43\n17-årig flygtede fra tvangsægteskab\nForældre lokkede datter til Pakistan. Nu starter sag mod far, der ville tvangsgifte sin datter bort\nHun blev lokket til Pakistan under påskud af at skulle besøge familien.\nMen da hun ankom med sin mor, blev hun i stedet spærret inde, og hendes danske pas blev brændt.\nFor i virkeligheden havde forældrene til teenagedatteren, der ellers havde sin hverdag i hjemmet i Brønshøj, efter sigende andre planer med hendes fremtid: At hun skulle giftes bort til en mand, som de valgte.\nSådan lyder dele af anklagerne mod pigens forældre i en sag om bortførelse, indespærring, vold og forsøg på tvangsgifte deres datter.\nMen når sagen indledes her til formiddag i Retten på Frederiksberg, er det dog kun faderen og ikke også pigens mor, der sidder på anklagebænken.\nMor holdt datter indespærret\nUnder datterens over to måneder lange indespærring i Pakistans landlige Peshawar-region fra februar til april i år, var det ellers den 36-årige mor, der sørgede for, at datteren blev holdt stramt i snor og ikke kunne bevæge sig frit. Samtidig befandt faderen sig i Danmark, angiveligt med planer om at tilslutte sig familien på et senere tidspunkt.\nDet blev dog forpurret af dansk politi, som fik nys om situationen og i sidste ende fik hjulpet pigen ud af sit fangenskab.\nFor det lykkedes nemlig datteren at få adgang til den danske ambassade i Islamabad, hvor hun søgte og fik hjælp til at komme retur til Danmark. Omvendt blev moderen i Pakistan med tre af den 17-åriges søskende, hvor de stadig formodes at opholde sig.\nForhandlede ægteskabstilbud over telefon\nEfter pigens hjemkomst og samtaler med politiet, er den 36-årige mor dog blevet varetægtsfængslet 'in absentia' i Danmark som medsigtet i sagen. Men der er fortsat ikke udstedt en international arrestordre på hende.\nAf anklageskriftet fremgår det, at forældrene under moderens og pigens indespærring i Pakistan, modtog forskellige ægteskabstilbud fra pakistanske familier, som de forhandlede om i både Pakistan og Danmark.\nI dag skal faderen, der nægter sig skyldig, forklare sig i retten. Her står han i øvrigt også tiltalt for, sidste år, at ville slå selv samme datter i deres hjem.\nEkstra Bladet følger sagen fra retten, hvori der forventes dom i midten af december.


Førstehjælp | Babyer, børn og graviditet - Et magasin for gravide kvinder, forældre og hele familien | July 2022\nEdderkopper bider normalt ikke. De angriber kun, hvis de føler sig truet. Selvom der er mere end fyrti tusind forskellige edderkoppearter, er det kun få, der virkelig er farlige, såsom den sorte enke eller den brune eneboer, der kan forårsage død. Normalt forårsager deres bid ikke mere end et lille udslæt, rødme eller smerter i angrebne område, som om det var en hvepsestik.\nSådan redder du dit barns liv, hvis han holder op med at trække vejret\nPamela Rauseo kørte sin bil på en motorvej i Florida, da hun bemærkede, at hendes 5 måneder gamle nevø, der rejste med hende, holdt op med at græde og begyndte at blive blå, han var cyanotisk. Overdreven slim i luftvejene forårsagede babyen han kvalt og holdt op med at trække vejret, men hans tante kendte til genoplivning eller HLR, og dette reddede hans liv.\nForældre kan og bør lære at behandle mindre kvæstelser eller hvordan man reagerer på en ulykke, der kan opstå for deres børn. Kurser, der lærer nogle teknikker til at forhindre ulykker, der finder sted hjemme og i fritiden, og som samtidig løser tvivlen, som mange forældre har om førstehjælp.\nDrowning Førstehjælp til børn\nHvis et barn drukner og ikke reddes hurtigt, ender det med at forvirre. Det kan ikke glemmes, at et barn kan drukne i kun to inches vand. Det er derfor, det er meget vigtigt at holde øje med ham, når han er i nærheden af en dam, et badeværelse eller endda en spand vand. Vågenheden for forældrene eller den person, der plejer barnet på det tidspunkt, er afgørende i denne type tilfælde.\nSandheder og løgne om, hvordan man helbrænder forbrændinger hos børn\nPas på hjemmemedicin for at helbrede forbrændinger! Disse behandlinger, der overføres fra generation til generation, kan være kontraproduktive, da de undertiden tørrer ud huden eller forårsager infektioner. Vi fortæller dig, hvad der er myte, og hvad er virkelighed, og hvad er den mest passende måde at helbrede forbrændinger på.\nHvad skal man gøre, når man står over for børneforgiftning\nAt et barn bliver beruset er ikke en skål med god smag. Lidelse af forgiftning ved indtagelse af et rengøringsprodukt, en forkælet mad eller kontakt med bakterier i børns gadgets kan være meget ubehageligt for både baby og forældre, før vi mister vores nerver, når et af vores børn har en af denne type problem, er vi nødt til at vide, hvad man skal gøre, og hvordan man skal opføre sig for at hjælpe ham, så sundhedsproblemet ikke går længere.\nFremmedlegemer i barnets øje, næse eller øre\nJeg vil aldrig glemme et desperat skrig fra et barn, der kom fra børneselskabets kontor, mens min datter og jeg ventede på vores tur i venteværelset. Hans skrig fik os alle til at stå på ende. Dårlige ting, det så ud til, at han blev tortureret ... Da drengen forlod kontoret, så han allerede mere lettet ud.\nVideoer for at lære at helbrede sår, blødninger og forbrændinger\nBørn kan lide at lege, løbe rundt og røre ved alt, så det er normalt, at de får sår eller forbrændinger hovedsageligt på arme og ben. Hvad skal vi gøre, når vores barn bliver såret eller brændt af en varmekilde? Det er meget vigtigt at kende en lille førstehjælp til at rense og helbrede et sår godt, for at undgå infektioner og at vide, hvordan man vurderer, om det er alvorligt nok til at ringe til til nødsituationer.\nHvad skal jeg gøre, når min baby kvæler, mens hun ammer\nUndertiden når vores baby ammer, begynder han at hoste, og vi observerer, at han kvælker. Hvis det sker lejlighedsvis, bør vi i princippet ikke bekymre os. Men der er tidspunkter, hvor det sker i hver fodring, hvilket gør dem meget bekymrende for mor og baby.\nHud og fald er en del af børnenes daglige liv, så meget at det er meget almindeligt, at de har benene fulde af blå mærker i forskellige størrelser og nuancer. Kan disse blå mærker behandles? Er det muligt at forhindre dem i at komme ud? Hvordan kan de helbredes? Dette er de mest almindelige spørgsmål, der stilles af forældre.\nBarnet har slået hovedet, hvordan man handler?\nHud og buler i ansigtet er meget almindelige i barndommen, især hos babyer mellem et og to år gamle. De lærer stadig at kontrollere deres krop og opretholde en god balance, så det er normalt, at når de falder, de ikke bruger deres hænder til at stoppe slaget, og at hovedet er det organ, der lider mest.\nHvad skal man gøre ved kvælning hos børn\nDer er intet, der skræmmer en forælder mere end barnet måske kvæler. Der er mange tilfælde af kvælning hos børn, og mange af dem med en lykkelig afslutning. Kvælning hos børn er noget, som forældre effektivt kan løse, så længe det gøres korrekt. Her er nogle tip til at forhindre barnet i at kvæle, og de retningslinjer, der skal følges, når et barn kvæler.\nForgiftning. Førstehjælp til børn\nDe mest almindelige giftstoffer hos børn og babyer er blegemiddel, herbicider og planter som bær, liljer, påskeliljer og svampe. Lægemidler og kemiske produkter skal efterlades i deres originale beholdere og altid uden for børns rækkevidde. Et barn, der har taget et giftigt stof, kan have forbrændinger rundt om munden, og det er almindeligt for ham at føle sig kvalm og opkast eller have diarré.\nGrundlæggende baby kit\nMange forældre, når deres babyer fødes, er lidt tabte, når det kommer til at vide, hvilken førstehjælp og nødforsyning de har brug for til deres nyfødte.Nogle familier vælger at købe et førstehjælpskit med alt det nødvendige materiale, mens andre foretrækker at have deres egne produkter. afhængigt af din babys alder og behov.\nBørn er meget udsatte for ulykker i barndommen. Fald, buler og ridser er meget almindelige i deres daglige arbejde, mens man spiller, løber eller springer. Derfor er det meget vigtigt, at forældrene er parate til at hjælpe dem i tilfælde af ulykker.Guiainfantil.com har udarbejdet en række oplysninger om, hvordan de skal handle, når børn kvæler, støder, vrider deres ankel eller lider af noget andet ulykke, mens du afventer medicinsk vejledning.\nSådan tages hånd om en håndledsforstuvning hos børn\nUanset hvor omhyggelige forældre er, falder børn, det er en kendsgerning. Deres uudtømmelige evne til at udforske, deres nysgerrighed og deres manglende frygt for fare gør kvæstelser meget faldende i barndommen.En af disse almindelige kvæstelser hos børn er normalt en forstuvning i knæet. dukke.\nTips til at helbrede blemmer hos børn\nHvis der er noget mest ubehageligt, er det det øjeblik, hvor huden af en eller anden grund kommer i kontakt med overdreven varme, og når det brændes, vises blister på huden. Når dette sker med nogen af vores børn, enten på grund af en forbrænding, pga. gnidning af en sko, på grund af en eller anden infektion eller anden omstændighed, er det nødvendigt, at vi ved, hvad vi skal gøre for at helbrede blemmerne, og at smerten varer så kort tid som muligt.\nVi er nødt til at være særlig omhyggelig med børn og flåter, især under ferier, ekskursioner og kontakt med dyr, selvom konsekvenserne i de fleste tilfælde er milde, hos børn er de mere befordrende for at lege udendørs og der nærmer sig dyr, bid kan forårsage infektioner og forårsage alvorlige problemer, selv forårsage lammelse af din krop.\nHvad skal man gøre ved kvælning hos babyer\nBabyer har en vane at lægge alt i munden, det er deres måde at føle verden på, så det er ikke ualmindeligt at kvæle på mønter eller legetøj, alligevel skyldes de fleste tilfælde af kvælning af fødevarer såsom nødder eller slik og endda med fødevarer, der udgør den daglige menu for babyer, såsom stykker frugt eller grøntsager, der ikke er blevet opløst fuldstændigt i babymad.\nSådan heles flåtebid hos børn\nFlåter er som små edderkopper, der har brug for at livnære sig med blod for at overleve, hvorfor de kaldes hæmatofager. Jeg siger små edderkopper, fordi flåter er som mider, en underklasse af arachnider. Flåter kan klamre sig fast på et barns hud og overføre sygdomme til dem.\nCopyright 2022 \_ Førstehjælp...


Vi har lavet en veludført liste af ofte stillede spørgsmål i henhold til vores service og ydelser. Har du alligevel yderligere spørgsmål eller lyder det som et samarbejde for jer, så kontakt os endelig\nHvad betyder LOTO?\nLOTO står for Lock-out /Tagout. Konceptet er amerikansk og henviser til en teknik vedrørende sikker nedlukning af maskinerog i særdeleshed sikring imod utilsigtet start. Grundlæggende omhandler Lockout/Tagoutafbrydelse af alle energikilder og/eller forhindre ophobet energi, som kan forårsage skade på personer under service og vedligehold. Låsning af energikilderne er essentielt.\nHvordan udføres LOTO\nLOTO-indgrebetudføres i henhold til proceduren, der er udført specifikt for den aktuelle maskine. Typisk fremgangsmetode ses nedenfor:\n1. Informér/advar relevante medarbejdere inden maskinen standses\n2. Stands maskinen\n3. Afbryd energikilder\n4. Lås forsyningsadskillere\n5. Verificér afbrydelse\nUdformning ogstruktur kan variere afhængigt af virksomhedens LOTO-politik – det samme gælderindhold og uddannelseskrav.\nKan alle energikilder låses?\nSom udgangspunkt kanalle energikilder aflåses efter afbrydelse. Mange forsyningsadskillere, ventiler og/eller afspærringshaner kan facilitere hængelåse direkte. I disse tilfælde er der ikke behov for låseudstyr. Andre forsyningsadskillere, ventiler og/eller afspærringshaner har ingen umiddelbare låsemuligheder. I disse tilfælde skal der anvendes LOTO-låseudstyr, som kan anskaffes hos grossist. Eksempler på låseudstyr ses her.\nSkal alle energikilder låses?\nAlle energikilder skal låses. Der er dog en undtagelse: elektrisk udstyr som er forsynet via en stikprop behøver ikke LOTO. Ydermere er der tilfælde, hvor at maskinen eller anlægget ingen forsyningsadskillere, ventiler eller lignendehar. I disse tilfælde anvendes tagout. Her anbringes skilte på betjeningsorganerne, som forbyder brugen af udstyret eller produktet.\nHvornår skal maskiner CE-mærkes?\nJævnfør Maskindirektivets artikel 2 litra h): ”første tilrådighedsstillelse, gratiseller mod betaling, i Det Europæiske Fællesskab af en maskine eller delmaskinemed henblik på distribution eller anvendelse”. Idet beskrivelseninkluderer ”anvendelse”, skal maskiner til eget brug også anses som markedsførte maskiner. Maskiner til eget brug skal derfor også CE-mærkes indende ibrugtages.\nHvordan CE-mærker man maskiner?\nFabrikanter skal sikre sig, at deres produkter designes og konstrueres i overensstemmelse med direktivet eller direktiverne, som produktet hører under. Derudover skal overensstemmelsen bekræftes igennem den tekniske dokumentation, som skal udføres for alle produkter. Dokumentation består typisk af: Risikovurdering, brugsanvisning, overensstemmelseserklæring og konstruktionstegninger. Når produktet og dokumentationen er udført – kan CE-mærket påføres.\nHvad er en EF-erklæring?\nJævnfør vejledningen til maskindirektivet §382: ”EF- overensstemmelseserklæringen er en juridisk erklæring, som fabrikanten eller dennes repræsentant afgiver, og hvori det attesteres, at den pågældende maskine er i overensstemmelse med alle de relevante bestemmelser i maskindirektivet.” Der er intet krav om format. Indholdskravene kan findes i maskindirektivets bilag II, punkt 1, del A.\nHvem må OE-vurdere maskiner?\nJævnfør maskindirektivets artikel 12 er det fabrikanten selv eller dennes repræsentant, der overensstemmelsesvurderer maskiner. Dette er ikke gældende for alle maskiner. Såfremt maskintypen hører under bilag IV skal den muligvis typeafprøves af et bemyndiget organ. Hvis der findes en harmoniseret C-standard for maskintypen, kan fabrikanten dog designe efter denne og undlade typeafprøvning.\nJævnfør maskindirektivets artikel 2 litra l) ”teknisk specifikation, som er frivillig, og som er vedtaget af en standardiseringsorganisation…”. Altså et dokument indeholdende designkrav, sikkerhedskrav, testkrav eller andre relevante krav som frivilligt kan anvendes ved design af sine maskiner. Frivilligheden er dog betinget – som vi har beskrevet i vores artikel vedrørende harmoniserede standarder.\nEr maskindirektivet lovpligtigt?\nFra EU’s officielle side fås følgende tekst om direktiver: ””direktiv” er en retsakt, der fastsætter et mål, som EU-landene skal opnå. Det er dog op til de enkelte lande at lave deres egne love for, hvordan disse mål skal opnås.”I Danmark er maskindirektivet indført ved lov af erhvervsministeriet igennem bekendtgørelse 693.\nMaskindirektivet2006/42/EF er den gældende retsakt indenfor maskinkonstruktion. Den har tilformål at reducere ulykker som direkte skyldes anvendelse af maskiner. Denneindeholder ”væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav (VSSK)”, som maskiner skaldesignes i overensstemmelse med for at betragtes som sikre. Disse krav skal håndhævesunder hensyntagen til de gældende standarder på fremstillingstidspunktet.\nMaskinerer defineret i maskindirektivets artikel 2 litra a). Herfra fås følgende: ”en samling af indbyrdes forbundne dele eller komponenter, hvoraf mindst ener bevægelig, forsynet med eller beregnet til at blive forsynet med et andet drivsystem end den menneskelige eller animalske kraft anvendt direkte… med henblik på en nærmere fastlagt anvendelse”\nDelmaskiner er defineret i maskindirektivets artikel 2 litra g):” en samling, som næsten er en maskine, men som ikke alene kan sikre en bestemt anvendelse… Delmaskinen er kun beregnet til at skulle inkorporeres eller forbindes med andre maskiner… med henblik på at udgøre en maskine, som dette direktiv finder anvendelse på.”\nHvad er en bilag IV maskine?\nBilag IV maskiner er særligt farlige maskiner, som igennem tiden har genereret flere eller mere alvorlige ulykker end den gennemsnitlige maskine. Disse maskiner kræver en særlig overensstemmelsesvurdering før markedsføring. Fx kan det være påkrævet at få typeafprøvet maskinen af et bemyndiget organ. I maskindirektivets bilag IV findes en udtømmende liste over disse.\nHvad er en inkorporeringserklæring?\nInkorporeringserklæringen er en juridisk erklæring fra fabrikanten af delmaskinen med følgende formål:\n- at oplyse hvilke af de gældende VSSK’er i maskindirektivets bilag 1, der er blevet anvendt og er opfyldt.\n- at anføre, at delmaskinen ikke må ibrugtages, før den færdige maskine er blevet erklæret i overensstemmelse med maskindirektivets relevante bestemmelser.\nHvem er Conformitech?\nConformitech er en dansk virksomhed, der blev stiftet i 2020 af Maik og Steffan. Begge stiftere har arbejdet professionelt med CE-mærkning i deres tidligere virke. De havde et ønske om, at simplificere CE-mærkningsprocessen for deres kunder. Når der dokumenteres, skal kvaliteten naturligvis være i top, men man kan sagtens være pragmatisk i sine løsninger. Conformitech blev derfor stiftet for at yde en rådgivning med mantraet: ”Giver det værdi for kunden?”. Vi ønsker at være lovmedholdelige, men samtidigt skære helt ind til benet.\nHos Conformitech fårdu behagelige konsulenter med store faglige kompetencer. Conformitech deltageri DS-udvalget S-250 Maskinsikkerhed, hvorigennem vi har adgang til den nyesteviden.\nVores konsulenterer bosiddende på tværs af landet, og er klar til at hjælpe uanset, hvor dubefinder dig.\nHos Conformitech forhandler vi LOTO-udstyr igennem Brady. Når vi hjælper jer med LOTO-opgaver – kan vi dermed afvikle hele projekter for jer. Vi kan udføre procedurerne og levere låseudstyr og labels.\nHvad er et teknisk hjælpemiddel?\nTekniske hjælpemidler er defineret i §2 i bekendtgørelse 1109. Alle aggregater, komponenter, redskaber og lignende kan være tekniske hjælpemidler. Udstyr og produkter som ikke hører under noget produktdirektiv eller -forordning, kan med fordel markedsføres som teknisk hjælpemiddel. Kravene til indretningen af disse findes i bekendtgørelse 612 og indbefatter design, brugsanvisning og mærkning.\nHv. CE-mærker man et produkt?\nHvad er UKCA-mærke?\nDa Storbritannien meldte sig ud af EU – vinkede de i samme omgang farvel til CE-mærkningen. De har nu lanceret UKCA, som står for United Kingdom Conformity Assessment. UKCA tjener samme mål som CE-mærkning blot ved markedsføring i Storbritannien. Systemet er sammenligneligt med det europæiske. De britiske produktdirektiver og forordninger kan findes her.\nSåfremt dit produkt hører under et produktdirektiv eller -forordning, er CE-mærkning obligatorisk. På EU’s hjemmeside kan du findes en udtømmende liste over alle 25 produktdirektiver og -forordninger. Du kan ligeledes hente disse direktiver og forordninger gratis. Herved kan du også nærmere afgøre, om direktivet eller forordningen finder anvendelse på netop dit produkt.


Julevin - Læs alt om hvordan du vælger den rette vin til julemåltidet\nStår du for årets julevin, så læs med her. Vi har nemlig lavet en lille guide til, hvordan du vælger den bedste julevin.\nNår hele juledag bruges på at kokkerere en fin julemiddag, skal vinen dertil selvfølgelig også sidde lige i skabet. Og et julebord uden julevin, er det samme som risengrød uden en smørklat – helt forkert! Men hvordan vælger du den rette julevin?\nVin til juleaften\nJuleaften er hjerternes fest og hvad går mere lige i hjertet, end en god flaske vin? Mange tror fejlagtigt, at Amarone er den eneste vin, der kan gå til julemad. Faktum er, at en god julevin kan være fremstillet af forskellige druesorter og komme fra forskellige vindistrikter.\nNår du skal vælge en vin til maden, bør du dog tage højde for julemadens mest markante elementer; fedme, sødme, vægt, salt og syrlighed. Den bedste smagsoplevelse opnås, når disse smage er i balance, og der er en ligevægt imellem madens smagsintensitet, tekstur (om den er fed eller sprød) samt madens vægt (om det er tung eller let mad).\nHvordan vælger man den bedste julevin?\nRødvin er ikke bare rødvin. Når du skal vælge den perfekte vin til juleaften, er der et par ting at tage højde for. Hvis vinens elementer ikke komplimenterer madens, kan vinen ’gå i stykker’ og smage enten for bitter eller sød.\nDansk julemad – uanset om man er til and, flæskesteg eller gås – er fed, tung, meget smagfuld og en smule sød. Når du skal vælge årets julevin, bør du tage hensyn til dette. Vinen har til formål at fuldende og forhøje smagsoplevelsen, og derfor er det vigtigt, at vinen matcher julemadens mest karakteristiske elementer:\nFedmen fra sovs og flæskesvær\nSødmen fra brunkartofler\nSyren fra rødkål\nOg julemadens tunge, rige smag\nJulevin skal passe til madens fedme, sødme og vægt\nTil flæskestegen bør du gå efter saftige og kraftige vine, da de afbalancerer fedmen. Her kan du med fordel gå efter kraftige, komplekse og søde vine som en Châteauneuf-du-Pape fra det franske vindistrikt Rhône. Det er desuden også en god julevin til and.\nSødmen i maden kræver sødme i vinen – og derfor bør du gå efter en rødvin. Et godt valg vil være en kraftig Amarone julevin. Den er fyldt med saft og sødme, og med sin relativt høje alkoholprocent kan den også hamle op med fedmen i julemaden.\nEr du til virkelig søde vine, bør du kigge efter den californiske Zinfandel julevin. Den er også rig på sødme og saft, og er en anelse mere sød end Amaronen.\nSådan udvælger du den bedste vin til juleaften\nFør du tager den første og bedste julevin ned fra hylden, bør du finde ud af om vinen:\ner fyldig, frugtig og koncentreret. Det vil komplementere den tunge og smagfulde julemad\nhar frugtsødme. Dette afbalancerer julemadens sødme fra rødkål og brunkartoflerne\nhar god frugtsyre og tanniner. Det renser munden for fedtet fra julemad som sovs, and og gås.\nDet kan være svært at matche både sødme, syrlighed, salt, fedt og den kraftfulde smag med det klassiske danske julebord. De mange elementer stiller store krav, hvis vinen skal spille perfekt sammen med alle elementerne på julebordet. Vi har dog gjort det lidt lettere for dig ved at finde et par klassiske vine til julemaden:\nAmarone: Den er sød og har en kraftfuld smag, der gør den til det sikre valg til julemaden.\nChâteauneuf-Du-Pape: Den er saftig og kraftig, har en let sødme og en skøn kompleksitet.\nBarolo: Den er meget kraftfuld med et højt indhold af tannin, der gør den særligt egnet til den fede mad.\nVine fra Sydfrankrig – disse vinhuse producerer vine med saft, en rig sødme og en særlig kraftfuld smag\nOvenstående vine har en kombinationen af tannin, frugtsyre og en fyldig frugtsmag, der passer godt til julemad. Med en af disse vine, har du fundet en fantastisk ledsager til julemiddagen.\nÅrets bedste julevin\nÅrets bedste julevin er en frugtig rødvin, som har en frisk syre, er rig på modne tanniner og alkohol, der giver bitterhed, indeholder en dejlig frugtsødme og har en dejlig fyldighed. Og vigtigst af alt, at den smager helt igennem fantastisk!\nFind julevin i din nærmeste SuperBrugsen\nLeder du efter en god vin til årets julebord? Så kom ned i din nærmeste SuperBrugsen og find et stort udvalg af årets bedste julevine.\nHusk, julevin behøver ikke kun at være til juleaften! Hos SuperBrugsen fører vi flere fantastiske vine, der kan drikkes i hele julemåneden. Find din butik her.


Konkurrence | Skræppebladet\nArtikler med emnet konkurrence\nI alt 148 sider blev fundet. Her vises (resultatside 1)\nGellerupparken Kalender 8. oktober Kalender 8. oktober\nHistorien bag Skræppebladets nye layout\nSkræppebladets redaktion har længe villet have et nyt grafisk udtryk og layout for bladet. Allerede for over 10 år siden var der konkrete planer om at igangsætte arbejdet med nyt layout. I 2013 havde redaktionen nedsat et udvalg, som formulerede ønsker til nyt layout, og en "konkurrence" om nyt magasin-udseende blev sat i gang. Som frivillig og redaktionsmedlem var jeg med i udvalget. Et budget på 30-40.000\nI sommerferien er der masser af aktiviteter på biblioteket både ude og inde\nHvornår var det nu, det skræppe-var?\nSkræppebladet fejrer 50 år. Vind præmier i jubilæums-quizzen (del 2)\nI marts 2020 var det 50 år siden, det første Skræppeblad havnede i beboernes stuer. I den anledning har redaktionen været i arkivet og fundet gamle overskrifter og citater frem. Kan du gætte, hvilket årstal det stod i Skræppebladet? Vind et dejligt gavekort, hvis du gætter flest årstal rigtigt. Du kan også løbende deltage i konkurrencen om at gætte to årstal, for quizzen løber i hele jubilæumsåret. Du finder\nGellerupparken, Holmstrup Kalender Kalender jun 2020\nReceptionen flyttes til senere i jubilæumsåret på grund af corona-virus\nDu bliver alligevel ikke inviteret til reception i marts for at deltage i en festlig markering af beboerbladets 50-år. Receptionen var planlagt til fredag den 27. marts fra kl. 14 i Brabrand Boligforenings nye administrationsbygning på Edwin Rahrs Vej 33 i Brabrand. Redaktionen holder øje med myndighedernes anbefalinger og vil senere finde et nyt tidspunkt. Et af landets ældste beboerblade For 50 år siden omkring påske kunne\nGellerupparken Kalender Kalender mar 2020\nNyt liv i Holmstrup Lørdag den 22/6 blev der afholdt en fællesskabs- og samværsdag i Holmstrup. Officielt for at fejre Bl (Boligforeningernes Landsorganisation)' hundredårsdag, men først og fremmest for at skabe ny kontakt mellem beboerne. Og det lykkedes. Ikke mindst for børnene. Ikke alene var der den traditionelle hoppeborg, men også pungball. Maria Chouaid førte an i adskillige lege som Limbo og stafetløb. Til ære for BL var der en\nHolmstrup Kalender Kalender 2019\nArkitekturfestival inviterer DIG til at deltage i en åben filmkonkurrence! En femtedel bor i almene boligområder spredt fra Hellerup til Gellerup. Disse een million mennesker udgør et bredt udsnit af Danmarks befolkning. De meget forskellige beboere bor i vidt forskellige boliger fra forskellige tidsaldre, bygget i forskellige stilarter og beliggende i forskellige områder. Sa? om du bor i beton eller mursten, nye eller gamle boliger, på Bornholm\nBlog: mandag 17. december 2018\nDen traditionsrige sommerfest i Holmstrup løb af stablen lørdag den 1. september. Den betyder meget for mange. Gamle beboere dukker op. Ikke mindst folk, der har været børn i Holmstrup og nu tager deres egne børn med. Denne sommerfest var i det hele taget præget af, at virkelig mange børn deltog. Hele dagen var der livlig aktivitet i og omkring selskabslokalet og et stort telt. Det hele startede\nKollegiebyggerier i gang i Gellerup\nStuderende med iværksætterdrømme kan i løbet af maj se en mock-up af de kommende studieboliger\nI foråret 2016 blev vinderne af konkurrencen om at bygge det nye kollegie i Gellerup fundet, og nu er Dansk Boligbyg godt i gang med byggeriet, som bliver klar til at huse studerende i løbet af 2019. Kollegiet kommer til at bestå af to karréer i fire til syv etager langs med Karen Blixens Boulevard over for Aarhus Kommunes nye kontordomicil. Tidligere lå boligblokken Bentesvej 1-11 her.\nVinder udpeget til renovering og kvartersdannelse i Toveshøj\nVinderprojektet er blevet afsløret for beboerne\nFredag den 20. april var Laden åben for beboerne, så de kunne se, hvilket projekt der havde vundet konkurrencen om at renovere blokkene og danne et nyt kvarter i Toveshøj. Vinderen er MT Højgaard A/S, sammen med underrådgiverne Kjaer & Richter A/S som arkitekter og MTH Design og Engineering som ingeniører. Den første opgang, der skal renoveres, er Edwin Rahrs Vej 18, hvor der skal være tilgængelighedsboliger. Her går\nHavnehusene vinder fagpris\nBrabrand Boligforening blev tildelt Boligforeningernes Landsforenings pris for bedste nybyggeriprojekt i forbindelse med Almene Boligdage 2017\nSom noget nyt har Boligforeningernes Landsforening stiftet fem fagpriser for at hylde de almene boligorganisationer, der landet over arbejder for at skabe gode vilkår for deres beboere. Havnehusene var i år indstillet i kategorien Bedste Nybyggeri. I forbindelse med messen Almene Boligdage blev der fredag d. 17. november afholdt en afstemning om, hvilke boligprojekter der skulle vinde de fem eftertragtede fagpriser. Havnehusene vandt prisen i tæt konkurrence\nRandersvej får nyt kollegium\nAarhus Kommune har valgt Brabrand Boligforening til at opføre 119 kollegielejligheder i nyt byggeri på Randersvej\nTre boligforeninger har deltaget i Aarhus Kommunes minikonkurrence om et nyt ungdomsboligprojekt på Randersvej. Vinderen er Brabrand Boligforening med et projekt tegnet af CF Møller. "Vi har netop budt 12.000 nye studerende velkommen til Aarhus, og der er pres på byens ungdomsboliger. Derfor er jeg rigtig glad for, at vi med kollegiet på Randersvej får sat endnu et ungdomsboligprojekt i søen, så vi kan sikre, at endnu flere\nVerdensbad skaber arbejdspladser\nAarhus Kommune og Brabrand Boligforening har i august i år indledt et samarbejde med østrigske firma Vamed om udvikling af Verdensbadet. Aarhus mangler i dag et tidssvarende familiesvømmebad. Mange børnefamilier kører derfor til andre kommuner. Verdensbadet forventes at tiltrække gæster fra hele Aarhus, fra resten af regionen og også fra udlandet - op mod 500.000 besøgende om året. Vamed driver i dag otte store waterparks i Østrig, og i de\nNu kan også beboere i almene boliger være med i konkurrence om Danmarks dejligste hjem\nDer findes mange boligprogrammer på tv. De handler for det meste om ejerboliger, hvor programmer som Hammerslag handler om salg af boliger, mens andre programmer handler om at give boligen en såkaldt "make-over". Men selvom over en million danskere bor alment, er den slags boliger faktisk blevet ret forsømt. Indtil nu. BL og DK4 vil nemlig lave en række tv-programmer, der belyser det gode liv i almene boliger. "Danmarks\nVi har på redaktionen besluttet ikke at lave en årsquiz for 2017. Men I skal alligevel ikke snydes for at få resultaterne for quizzen i 2016. Så her er de rigtige svar på den foreløbigt sidste årsquiz i Skræppen. 1: Vil der mindst to gange i 2016 være officielt ministerbesøg i en af Brabrand Boligforenings afdelinger? Nej. Intet officielt ministerbesøg, men der var været adskillige politikere på\nSider med emnet konkurrence anvender blandt andet også disse emner:


Faciliteter hos Quality Hotel Entry\nVi ved, hvor vigtig made er, og har derforlagt stor vægt på, at vi til enhver tid har velsmagende og spændende alternativer, hvor vi altid benytter os af sæsonens råvarer.\nVi tilbyder en morgenmadsbuffet med mange økologiske og sunde valgmuligheder. Kort sagt en rigtig hotelmorgenmad. Morgenmaden er altid inkluderet i værelsesprisen.\nRestaurant Sesong tager, som navnet antyder, udgangspunkt i sæsonens forskellige råvarer og forvandler dem til kulinariske lækkerier. Hver dag har vi et par velsmagende kød- og fiskeretter, nogle mere enkle småretter samt lækker, hjemmelavet pizza.\nVores frokost er åben for både hotellets gæster og for gæster, der ikke overnatter. Vi serverer frokost på alle de dage, hvor konference- og kursusdeltagere har forudbestilt frokostservering. Frokosten består enten af en lækker to-retters menu eller en stor og velsmagende frokostbuffet (alt afhængigt af, hvor mange gæster der har forudbestilt).\nVores anerkendte frokostbuffet er fristende og indholdsrig, med varme kød- og fiskeretter, lækre salater og et stort udvalg af kolde retter. Ønsker du at komme forbi til frokost, så tag telefonen og tjek hvad der er "dagens lunsj" (tlf +47 66 99 78 00).\nDu er velkommen til at kontakte os for mere information og bordreservation på tlf. +47 66 99 78 00 eller via q.entry@choice.no.