Med Sven Spejder jorden rundt - SpejderWiki\nMed Sven Spejder jorden rundt\nMed Sven Spejder jorden rundt er en bog, udgivet i 1922, skrevet af Sven V. Knudsen. Han fik under en vandretur i Skotland med sin kone Paula ideen til en tur verden rundt for 'at studere drengeliv'. Og denne tur skulle foregå i bil! De var begge spejdere, og turen var også ment som en 'spejdertur for to', idet de rejste mestendels i uniform.\nDe tog passagerdamperen SS Lithuania fra København til New York, det vil sige at skibet blev omdirigeret til Boston, så de nåede ikke at blive budt velkommen af Frihedsgudinden, men måtte nøjes med at ankomme til New York med morgentoget d. 13. juli 1921. Vel ankommet i storbyen var de pænt imponeret af den tætte biltrafik, så tæt havde de ikke oplevet den i Danmark.\nDe købte en Ford Touring Car (som de navngav Fordusa) og tog imod den da den kom ud fra samlebåndet. De foregående dage havde Sven lært at køre bil - det havde han aldrig prøvet før. Alene dette havde forårsaget løftede øjenbryn. Efter 4 dage med praktisk køreundervisning gik turen mod Boston. Han havde ganske vist ikke prøvet at bakke endnu, men han regnede ikke med at skulle bakke verden rundt, så det gik nok. Paulas køreundervisning klarede de selv henad vejen.\nBilen blev udstyret med ekstra dunke til vand, olie og benzin, og grej til reparation og fritrækning, incl. reb og tajler. Overnatning foregik som regel enten i bilen eller under åben himmel, og mad blev lavet over et benzinkomfur. Ved hårdt vejr og vinterfrost søgte de gerne ly i en lade eller lignende med bil og det hele. Et sted i Japan fik de overladt et klasseværelse i en meget lille skole, og mødte nysgerrighed og gæstfrihed stort set overalt hvor de kom frem.\nTuren til Boston blev trukket lidt ud, da de lige skulle besøge en spejderlejr på vejen, og det var mere reglen end undtagelsen at de tog afstikkere til højre og venstre på deres vej. Videre gik turen til andre lejre i New England, bl.a. Camp Monadnock, hvor de tilbragte et par dage. Turen gik derefter over Washington, Niagara, og i en ret krøllet linje over USA til Los angeles og sidst San Francisco, hvor bil og passagerer blev indskibet til Tokyo i Japan.\nTuren gennem Nordamerika blev holdt i et roligt tempo så de kunne opleve landet imens. Nogle steder var der i forvejen aftalt at Sven skulle holde et foredrag, andre steder kom det som en forlængelse af folks nysgerrighed - de to spejdere i bilen med det danske flag. Ren nysgerrighed over navnet Solvang gav en afstikker til den for parret ukendte danske enklave i Californien, og som en naturlig ting blev det til et par foredrag på højskolen Atterdag.\nVejene var meget varierede, lige fra brede og gode cementveje til hjulspor over prærien og mudderveje i Missouri. Det japanske vejnet kom som en stor overraskelse - det var der næsten ikke. Det var generelt meget smalle veje og gav en del udfordringer, da ethvert problem blev forstærket af at de ikke havde noget fælles sprog med befolkningen.\nI Nagasaki gik turen videre til søs - Shanghai - Hong Kong - til Bangkok i Siam (nu Thailand), hvor der var en større forekomst af danskere, bl.a. på grund af ØK's interesser i landet. Videre til Singapore, Ceylon (Sri Lanka) og videre til Suez-kanalen, hvor de bliver genforenet med bilen i Port Said.\nEfter lidt turisme i Ægypten med pyramider og Cairo, gik færden med damper til Kreta og Grækenland, og sejlturen endte i Brindisi i Italien, hvorfra turen gik over alperne til Østrig, Tyskland, Frankrig og endelig nåede de hjem efter 55.452 kilometer jorden rundt.\nBogen er illustreret med parrets egne fotografier, der fint illustrerer rejsen og for os særligt tiden; Et nydeligt billede af New York skyline viser en by hvor Woolworth-bygningen er den højeste.\nRejsen udmundede i udgivelsen af bogen Alverdens glade Drenge, der fortæller om drenges vilkår i de lande, de besøgte.\nHentet fra "http://da.scoutwiki.org/index.php?title=Med_Sven_Spejder_jorden_rundt&oldid=55380"\nDenne side blev senest redigeret den 8. oktober 2016 kl. 14:35.


My Life (Justin Bieber) - Kapitel 11: Hvem er hun? - Movellas\n11. Kapitel 11: Hvem er hun?\nDu vågner op i Justins arme, han sover stadig. I går var en vild nat. du kigge stille ned under dynen da du pludselig kan mærke en hånd på dit lår. Under dynen ser du den enorme Jerry, du spærre øjnene helt op og kommer vidst til at stene lidt. Dit dagdrømmerrig bliver afbrudt da Justin flækker af grin "Goodmorning babe!" Siger han og du kigger straks op på ham,"-You like him, huh?" Tilføjer han og hentyder til Jerry. Du fniser og gemmer dit hoved ved at ligge det på hans brystkasse, "Goodmorning" Siger du og kysser hans mave. Stille begynder du at tegne cirkler på ham efter hans six-pack former.\nI står op og tager tøj på, du vælger ikke det helt store, kun et par grå jogginbukser og en hvid top. Dernæst går du ud på badeværelset for at ordne dig selv, man må jo gerne se lidt anstændig ud. Du kigger dig et mareridt og er nærmest ved at besvime ved synes af dig selv. Dit hår er fuldstændig ulet og din mascara fra i går hænger halvvejs ned ad dine kinder. "Oh, fuck! I look like shit!" Sukker du lavt og bukker dig ned til håndvasken for at få lidt vand i hovedet. På vej op mod spejlet igen ser du et barsorte baggy bukser og pludselig mærker du et par hænder omkring din maven, "No, you don't look like shit," Fniser Justin ved dit øre, "-You are soooooo beautiful." Fortsætter han og planter et kys på din kind.\nI går ind i køkkenet og tager noget morgen mad frem, "Baby, i'm going to the mall today, do you wanna come with me?" Spørg du med brød i munden. Justin griner ad dig, "Eat before you are talking.." Du rødmer da du synes det er en smule pinligt at han skal rette på dig.\nDu har spist og Justin smiler til dig og spørg:" What did yousay to me baby?" Du griner og kigger ind i de perfekte hasselnøds farvede øjne, "I'm going to the mall, you wanna come with me?" Spørg du igen, Justin sukker stille, "I can't." Du kigger underne på ham, "Why?" Siger du trist. Justin kysser dig og siger så "Chaz is comming.." - "Oh, it's okay." Siger du med et falsk smil. Du vender dig om og går ud i gangen for at tage sko på, "Are you going out in that clothes?" Spørg Justin i mens du bøvler med at lave en lille rodet knold, "What is wrong with that?" Spørg du en anelse fornærmet, "Nothing baby!" Skynder Justin sig at sige og løber hen for at kysse dig på kinden. "See ya, beautiful!" Råber Justin og smutter ind i stuen.\nDu er i centeretog nyder faktisk at gå lidt rundt selv. Justin skal snart på tour og siden at du er hans danser skal du jo med.\nI centeret er der ikke så mange du har kunne gå uden at folk så det var var dig, du er jo heller ikke så kendt endnu. Du vælger at købe en gave til Justin, det skal være noget specielt. Dufinder en smukke forhandler, "Hi, can I help you? " spørg kvinden bag kassen, "Yes, you have bracelets for men? " Spørg du og hun finder straks en masse frem, "Oh,i really like this one." Siger du og tager fat i et lille guld armbånd, den har en lille flap på så der kan stå noget på den. "How much does it cost?" Spørg du og kigger på damen, hun går hen til en lille bog og bladre lidt rundt i den indtil hun siger:" 50 dollars" Du kigger på det, det er jo ikke så dyrt, omkring 250 kroner, det går nok. Du køber det og får indgraveret en tekst:"Justin + (y/n)-I love you."\nDu holder nu i indkørselen og er på vej ud ad bilen, pludselig kommer en pige løbene ud af Justin (-og dit nuværende) hus. Hun kommer løbende ud i shorts og ingen bluse på, hun holder dog sin sweater foran sig. Justin kommer ud lidt efter og ser dig i bilen, han spærre øjnene op og du kan bare ikke holde tårene til bage. Justin løber hen i mod dig, men du starter bilen igen og kører...


Superliga Ole Hoffskov 3. Januar. 2019 kl. 17:00\nTingagers tyske tragedie: Jeg tror sgu aldrig, jeg oplever noget lignende\nFrederik Tingager fortæller om et turbulent år i tyske Eintracht Braunschweig.\nAf Ole Hoffskov 3. Januar. 2019 kl. 17:00\nFor præcis et år siden, den 3. januar 2018, skrev Frederik Tingager under på en kontrakt med Eintracht Braunschweig, og smilet var stort hos forsvarsspilleren, da han satte pen til papir og fuldførte transferen fra OB.\nI løbet af 2018 stivnede smilet imidlertid.\nLæs også: Tingager tæt på ny klub: Beæret over den store interesse\nOpholdet syd for den danske grænse blev ekstremt turbulent for Frederik Tingager og Eintracht Braunschweig, der i foråret rykkede ud af 2. Bundesligaen og i efteråret dykkede ned på en sidsteplads i 3. Liga. Klubben ansatte i sommer danske Henrik Pedersen som cheftræner, men det projekt fejlede, og han blev fyret igen i starten af oktober.\nKort før nytår var det så Frederik Tingagers tur til at takke af i Eintracht Braunschweig. Danskeren fik ophævet sin kontrakt halvandet år før tid.\n- Jeg tror sgu aldrig, jeg kommer til at opleve noget lignende i min karriere, siger Frederik Tingager til tipsbladet.dk.\nHan beskriver en klub, der manglede en tydelig retning for, hvad man vil i fremtiden, og derfor er Braunschweig nu på vej ned i den fjerdebedste tyske række. Frederik Tingager kunne ikke hjælpe så meget til i den sidste halvdel af efteråret - klubbens nye cheftræner André Schubert så ikke det store lys i midtstopperen, der under Henrik Pedersen var viceanfører i Braunschweig.\n- Da Henrik blev fyret, meddelte jeg klubben, at jeg ønskede at komme væk til vinter. Henrik var årsagen til, at jeg valgte at blive i sommer, da vi rykkede ned fra 2. Bundesligaen – han fik overtalt mig om det spændende projekt, han var blevet ansat til at stable på benene, siger Tingager og tilføjer:\n- Efter fyringen af Henrik, fik vi en ny træner, og så røg jeg ud i kulden. Det havde jeg også lidt regnet med, eftersom jeg allerede havde meddelt, at jeg ville prøve noget andet, og så blev løsningen altså, at jeg ophævede min kontrakt. Det var selvfølgelig en trist afslutning, for jeg har været glad for Eintracht Braunschweig som klub og ønsker dem kun alt det bedste, men det var den rette beslutning nu og her.\nDer var ingen plan B\nDanskeren mener, at mange tvivlsomme beslutninger er grunden til den enorme deroute, Eintracht Braunschweig har oplevet det seneste års tid.\n- Jeg tror, at nedrykningen kom meget bag på klubben. Der var ingen plan B, da man efter nedrykningen valgte at fyre den træner, som havde været der i næsten ti år, og desuden blev sportschefen fyret to dage før transferdeadline.\n- Derudover – og den falder måske også lidt tilbage på Henrik – synes jeg, der blev handlet for uerfarne spillere i transfervinduet. 3. Liga er altså ikke nogen dårlig liga, men med mere rutine på holdet kunne vi have gjort det bedre, er jeg sikker på, siger Frederik Tingager.\nForsvarsspilleren er nu på jagt efter en ny klub, og onsdag fastslog han over for tipsbladet.dk, at han forventer at have fremtiden på plads i løbet af en uges tid - et comeback til dansk fodbold kan meget vel blive løsningen.\nUnder alle omstændigheder skal en ny klub ikke frygte, at Frederik Tingager er blevet en dårligere fodboldspiller, selv om 2018 blev et år til glemmebogen.\n- Det kan gå utrolig hurtigt i fodbold, og det må man sige, det gjorde i Braunschweig med nedrykningen og den nuværende sidsteplads i 3. liga. Det har været en turbulent tid, men det har lært mig en masse, og det er helt sikkert, at det har givet mig så meget hår på brystet, at der ikke er noget, der kan slå mig ud, siger han og fortsætter:\n- Jeg synes, jeg var den bedste til træning, men jeg fik desværre ikke altid vist det i kampene, og det er selvfølgelig super ærgerligt. Der må jeg også være lidt selvkritisk. Men jeg kan love, at jeg ikke er blevet nogen dårligere fodboldspiller, og jeg er meget sulten efter at starte op i en ny klub.\nI Eintracht Braunschweig var Frederik Tingager blandt andre holdkammerat med landsmændene Malte Amundsen og Jonas Thorsen.


Andeby er et af Carl Barks mange påfund. Efterhånden som han opfandt flere og flere figurer, fik han brug for at placere dem i en fast ramme, og derfor fandt han på Andeby. På amerikansk hedder byen Duckburg, og i det allerførste Anders And-blad fra 1949 kaldes den Andeborg, men det blev snart ændret til Andeby.\nSom amerikaner forestillede Barks sig naturligvis, at Duckburg/Andeby lå i USA. I flere af hans historier kan man læse, at den ligger i den opdigtede delstat Calisota. (Det er en sammentrækning af navnene på to rigtige amerikanske delstater: Californien og Minnesota).\nMan kan finde flere detaljer om Andebys historie hos Barks og i Don Rosas serie "Her er dit liv, Joakim". På den bakke, hvor onkel Joakims pengetank står i dag, lå der oprindelig et fort, som blev nedlagt engang i 1800-tallet. Selve byen blev grundlagt af nybyggeren Kornelius Blisand, men den begyndte først at vokse, da onkel Joakim flyttede dertil i 1902 og byggede sin pengetank.\nFurtunavej 13, pølseketchup_von_and\n08-06-2016 19:29 · Svar\nJoakim von and bor på bilbremsebakken i sin pengetank, Anders and bor på Paradisæblevej nr. 111,\nJoakim bor da på Store Velstands Boulevard 888\n09-05-2016 13:31 (Kommentar redigeret: 09-05-2016 13:31) · Svar\n21-03-2016 20:56 · Svar\nJoakim von and bor på bilbremsebakken i sin pengetank, Anders and bor på Paradisæblevej nr. 111, Højben bor på fortunaparken nr. 7\n19-07-2015 11:03 · Svar\n19-07-2015 10:53 (Kommentar redigeret: 19-07-2015 10:53) · Svar\n19-07-2015 10:50 · Svar\n06-03-2015 22:24 · Svar\nonkel joakim er ved bygningen oppe i venstre hjørne\n27-01-2015 17:19 · Svar\nHvor bor Anders and.\npå paradisæblevej 111\n27-12-2014 11:30 · Svar\nMan kan se Rip, Rap og Rup der sidder og fisker! Man kan også se Georgs svævebil!\n06-09-2014 10:19 · Svar\nLidt sært tegnet der er et stort skib mellem to lave broer?\n14-05-2014 18:38 · Svar\nOnkel jochim (staves) Bor på pa*** (et eller andet) Bakken\n17-02-2014 16:09 · Svar\nSpillet find Anders er ikke i spil og sjov mere, hvorfor er den ikke der mere? Sej by\n15-08-2013 20:18 · Svar\nAnders bor i paradis æblevej 111 men jeg kunne godt tænke mig at vide hvilken vej og adresse andersine, højben, gearløs og joakim bor i.\n10-08-2013 22:07 · Svar\nHvor bor Højben?? :D\n12-06-2012 10:18 · Svar\nPubliceret 21-03-2011 13:03\nanders and hjemby\nonkel joakim pengetank


Nyt fra Grønlands Økonomiske Råd | Arctic Consensus\nGrønlands Økonomiske Råd præsenterer den aktuelle økonomiske situation med fokus på efteråret 2020.\nRapporten er udgivet og blev præsenteret ved et gå-hjem-møde i mandags på Ilisimatusarfik og livestreamet til digitale deltagere. Her var Arctic Consensus med. På præsentationen og i rapporten fremhæves det, hvordan der siden 2015 har været højkonjunktur, der især har været drevet af fremgang i fiskeriet og inden for bygge- og anlægssektoren. Dette har medført øget vækst og beskæftigelse i Grønland. Efter coronakrisens frembrud blev der på kort tid markant ændret ved vilkårene for den økonomiske politik. Selvom coronakrisen har forårsaget en stigning i ledigheden, så er ledigheden dog fortsat lav, og der er generel mangel på kvalificeret arbejdskraft.\nRapporten kommer ind på, hvordan særligt turist- og transporterhvervene er hårdt ramt, og fortsat står overfor store udfordringer. Selvom Grønland ved coronakrisens frembrud hurtigt har formået at inddæmme smittespredningen, er det usikkert, hvornår turiststrømmene normaliseres, især efter en lang række lande i sensommeren har oplevet øget smittespredning og restriktioner. Grønland har således ikke været ligeså hårdt ramt af coronakrisens påvirkninger som andre lande.\nUdover turismen er særligt fiskeriet også påvirket af den globale økonomiske udvikling, der har afledt prisfald. Den fortsatte opblussen af smitte og de afledte økonomiske effekter mindsker sandsynligheden for en hurtig genopretning af aktiviteten.\nUsikkerhed om både den fremtidige sundhedsmæssige og økonomiske udvikling, påvirker også borgernes adfærd, det ses at husholdningerne holder igen med forbruget, og virksomhederne holder igen med investeringsplaner. Rapporten understreger, at hjælpepakkerne til de grønlandske virksomheder og lønmodtagere, der har været påvirket af den direkte nedlukning, har spillet en afgørende rolle. Dog vurderes det, at hjælpepakkerne kun er velegnede over en kort periode, så markedsmekanismerne ikke sættes ud af kraft.\nFlere elementer spiller ind, når det kommer til den fremtidige udvikling af den grønlandske økonomi. Rapporten nævner bl.a. at: ”Økonomisk Råd og Finansdepartementet arbejder sammen med den danske DREAM-gruppe på at udvikle en model for Grønlands langsigtede økonomiske udvikling og de offentlige finanser. Det vil være et vigtigt fremadrettet reformværktøj, der bl.a. kan belyse effekter af uddannelsespolitik, skattepolitik, arbejdsmarkeds- og socialpolitik mv.”\nDu kan læse hele rapporten via dette link\nFormandskabet for Det Økonomiske Råd leverer uafhængige analyser af grønlandsk økonomi. Analyserne fungerer som et uafhængigt indspark i beslutningsgrundlaget for den økonomiske politik. Det Økonomiske Råds opgaver består i at foretage løbende vurderinger af konjunkturudviklingen og af holdbarheden i den førte finanspolitik.\n25. september 2020 /af Arctic Consensus\nhttps://arctic-consensus.com/wp-content/uploads/sites/2/2020/09/nyhed_25092020.png 645 1046 Arctic Consensus https://arctic-consensus.com/wp-content/uploads/sites/2/2017/05/arctic_logo_pos-1.png Arctic Consensus2020-09-25 11:01:152020-09-25 11:02:10Nyt fra Grønlands Økonomiske Råd\nTilmelding: Arctic Dialogue Meeting – EU’s arktiske agenda og e... Iværksætteri i Torshavn – udvikling og diversificering af erhvervet


Sergej Koroljov - Wikipedia's Sergej Koroljov as translated by GramTrans\nWikipedia's Sergej Koroljov as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Sergej Koroljov fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-07-11 18:13:26. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\n12 januar 1907\nZjitomir , guvernementet Volynien , Kejsardømet Rusland\n14 januar 1966 (59 år)\nSergej Pavlovitj Koroljov ( russisk : Серге́й Па́влович Королёв ; ukrainske : Сергі́й Па́влович Корольо́в , Serhij Pavlovytj Korolov), født 30 december 1906 / 12 januar 1907 ( g.s. / n.s.) i Zjitomir , død 14 januar 1966 i Moskva , var en sovjetisk raketkonstruktør og rumpioner.\nSergej Koroljov var hjernen bag Sovjetunionens rumprogram og hans største successer var raketten R-7 Semjorka , satellitten Sputnik og Jurij Gagarins rumrejse.\nSelvom Koroljov var uddannet til flykonstruktør lå hans fremmeste styrker i at integrere konstruktion, organisation og strategisk planlægning. Koroljov faldt ofre for Stalins store udrensning i 1938 og tabte seks år af deres liv i fangenskab. Han måtte blandt andet under nogle måneder sidde i en Gulag-lejr i Sibirien . Efter hans frigivelse blev han raketkonstruktør og nøglefiguren i udviklingen af Sovjetunionens raketprogram. Efter de tidlige successer med Sputnik og Vostok blev så efterhånden Koroljov chef for Sovjetunionens rumprogram .\nHans uventede død 1966 skete på et tidspunkt da rumkapløbet mellem Sovjetunionen og USA stod og vejede. Efter hans død tabte det sovjetiske rumprogram styrke i og tabte siden kapløbet mod månen. Sergej Koroljov var længe ukendt i vest da han og rumprogrammet, som en del af de militære styrker, behandledes som en statshemmelighed af Sovjetunionen.\n1.5 Ballistiska robotter\n1.6 Sovjetunionens rumprogram\n1.7 Koroljovs bortgang\nKoroljov blev født i Zjitomir , en lille by i det nuværende Ukraine , som var da en del af det Russiske imperium . Hans forældre, Maria Nikolajevna Moskalenko og Pavel Jakovlevitj Koroljov, havde indgået et arrangeret ægteskab som ikke var lykkeligt. Tre år efter hans fødsel separerede forældrene på grund af økonomiske problemer. Koroljov måtte vide af moderne at faderen er død ved tidspunktet og først senere måtte han vide at faderen har levet helt frem til 1929. Fader og søn mødtes aldrig efter at familien er blevet opsplittet selvom faderen skrev til Koroljovs mor og ville træffe sønnen. Koroljov voksede op hos morforældrene i Nizjyn i det nordlige Ukraine. Hans mor havde villet få en højere uddannelse og var ofte borte på kurser i Kiev . Han voksede op som et ensomt barn med få venner men i skolen viste han sig at være en stærk elev, især i matematik . 1916 giftede sig moderne med elektronikingeniøren Grigorij Michailovitj Balanin og han havde en god indflydelse på Koroljov. Familien flyttede til Odessa i 1917 da Balanin fik jobs ved jernbanen. 1918 var et turbulent år i Ruslands historie med første verdenskrigs slutning; den russiske revolutions fortsættelse og borgerkrige inden bolsjevikkerne til sidst tog fuld kontrol i 1920. I denne tid lukkede de lokale skoler og den unge Koroljov måtte studere hjemme. Det var hårde tider og i 1919 blev Koroljov ramt af tyfus .\nKoroljov fortsatte sin uddannelse ved Odessas Bygningerhvervsskole (Strojprofsjkola no. 1) hvor han blev uddannet i snedkeri og forskellige akademiske emner. Koroljovs fremmeste interesse var dog fly, måske på grund af det flyshow han har set i 1913. Han skrev en studie om flyteori og arbejdede også i en lokal glidflygarklubb. Da en gruppe af militærplanerne var stationeret i Odessa, fik Koroljov mulighed omhyggeligt for at studere deres flyvninger.\n1923 blev Koroljov medlem af Ukraines och Krims luft- og flygnavigationforening (OAVUK). Også denne lille gruppe var en organisation inden for kommunistpartiet og som medlem gennemgik Koroljov indoktrinering. Da han gik med i Odessas vattenplanskvadron fik han sin første flylektion og han fik også mange muligheder for at flyve med som passagerer. 1924 havde han konstrueret et svævfly kaldet K-5 som OAVUK godkendte som konstruktionsprojekter. På samme tidspunkt trænede han for at blive gymnast men hans akademiske arbejde blev lidelse af de andre interesser. 1924 begyndte han på Kievs polytekniske instituts flyudretning. I Kiev boede han med sin morbroder Jurij og tjente penge igennem midlertidige arbejder. Hans uddannelse var teknisk orienteret og havde forskellige standarder i ingeniørkundskab, fysik og matematik. 1925 blev han indtaget på en begrænset klasse for svævfly. Han måtte flyve træningsplanen som han arbejdede med men det sluttede med to brudte ribben. Han fortsatte med sine kurser og afsluttede sit andet i året 1926. I juli samme år blev han indtaget på Moskvas högre teknisk skole .\nFrem til 1929 studerede Koroljov specialemner angående fly ved skolen. Han levede med sin familie som er flyttet til Moskva under trangtboende men for tiden typiske forhold. Koroljov fik nu bedre muligheder at ved siden af studierne at flyve svævfly og motorfly. Han tog til sig af oplevelserne og i 1928 konstruerede han et nyt svævfly som han dystede med året efter. 1929 selvangav kommunistpartiet at ingeniøruddannelsen skulle skyndes på for at møde landets store behov for tekniske kundskaber. Koroljov kunne tage sin eksamen efter at skabt et praktisk flydesign og efter at han har fået konstruktionen færdig og godkendt under slutningen af 1929. Hans rådgivere var ingen mindre end Andrej Tupolev .\nEfter sin eksamen begyndte Koroljov at arbejde ved et flykonstruktionkontor som blev ledt af franskmanden Paul Richard og som havde et antal af Ruslands bedste konstruktører. Koroljov udmærkede sig ikke i denne gruppe men trods et digert arbejde arbejdede han også på fritiden på et par egne konstruktionsprojekter. Et af disse var en svævflykonstruktion som kunne udføre flykunster. 1930 blev Koroljov udnævnt til ledere for konstruktionen af Tupolevs bombefly TB-3. 1930 fik lov at så Koroljov endelig sin pilotlicens. 1931 giftede han sig med Xenia Vincentini. Det var i dette år som Koroljovs interesse for brændselsdrevne raketmotorer blev vækket. Da hans interesse først og fremmest vedrørte fly så han potentialet i at anvende disse motorer i stedet for propellermotorer i fly. 1931 var han med og den skabende Forskningsgruppen för jetfremdrift ( GIRD) sammen med Friedrich Zander , en rumrejseentusiast. GIRD var et af de tidligste centre for raketudvikling med statslig støtte i Sovjetunionen. I maj 1932 blev Koroljov udnævnt til chef for gruppen. I de følgende år udviklede GIRD tre forskellige jetdrevne systemer, den ene mere succesfuld end den anden. 1932 blev det sovjetiske militær interesseret i hvad gruppen gjorde og begyndte at støtte den. 1933 indtraf gruppens første start af en brændselsdreven raket som blev kaldt GIRD-09. Dette var kun syv år efter Robert Goddards første opsendelse i 1926 som mødte lille bevågenhed. 1934 publicerede Koroljov arbejdet "Raketflygningar i Stratosfären".\nDen militære interesse voksede for den nye teknologi og regeringen besluttede i 1933 at slå GIRD sammen med Gasdynamiska Laboratoriet (GDL) i Leningrad hvorpå Instituttet for jetfremdrift ( RNII) blev skabt. Koroljov fik nu selskaber af den militære ingeniør Ivan Kleimenov men samtidigt havde den nye gruppe fået et antal rumrejseentusiaster, blandt dem Valentin Glusjko . Koroljov blev stedfortrædende chef for instituttet. Han afledte udviklingen krydsermissiler og et bemandet raketdrevent svævfly. 1935 blev Koroljovs datter Natasja født. 1936 kunne Koroljovs familie flytte fra hans barndomshjem til en egen lejlighed. Både Koroljov og hans kone havde karrierer og Koroljov dedikerede lange arbejdsdage på konstruktionskontoret hvor han har avanceret til hovedingeniør. RNII fortsatte udviklingen af raketter og man fokuserede på stabilitet og kontrol. Man udviklede automatiske gyroskopiske stabiliseringssystemer som gav forudsætninger for en stabil flyvning langs en bestemt bane. Koroljov var en karismatisk leder som frem for alt virkede som projektleder på ingeniørsiden. Han var en krævende og hårdt arbejdende man med en disciplineret lederstil. Koroljov fulgte omhyggeligt og personligt alle forskellige trin i programmet.\n22 juni 1938 under den store udrensning gik NKVD ind i Koroljovs lejlighed og førte bort ham. Han blev anklaget for subversiv aktivitet på grund af sin at ville at hellere arbejde med brændselsdrevent raketfly end med rene raketter. Han skal have lagt for store summerpenge i et projekt som RNII ikke betragtede at have den højeste prioritet. Koroljov blev givet ingen rettergang og han blev mishandlet for at få en "erkendelse frem". Han blev dømt til 10 års fængsel. Koroljov måtte senere vide at han er blevet angivet af Valentin Glusjko . Dette skabte et livslangt fjendtskab mellem de to og Koroljovs faste mistanke overfor andre hovedingeniører. Efter måneder af rejse og problemer ankom han endeligt til en Gulag-fangelejr i det berygtede Kolymaområde i Sibirien . Forholdene i lejren var brutale med hård behandling, dårlig mad og mangel på tøj og beskyttelser for det hårde klima. Lejren hvor Koroljov opholdt sig skal have haft titusindetals dødsofre årligt eller 30% af lejrfangerne. Andre medlemmer af RNII var også blevet anholdt og den militære leder blev henrettet. Hver person af betydning på instituttet blev henrettet under 1937-1938, Koroljov havde held som i det hele taget overlevede. Raketprogrammet tabte flere år af udvikling og faldt tilbage i den hurtige udvikling som skete i Tyskland under ledning af Wernher von Braun . Stalins udrensninger i denne periode lamslog militæret og svækkede arméen kraftigt inden Nazitysklands invasion i 1941.\nKoroljov overlevede Gulag men tabte alle sine tænder, brækkede kæben og fik hjerteproblemer. Han var i lejren i fem måneder og fik lov at udføre fysisk arbejde. I Moskva havde man begyndt en ny redegørelse og besluttede at Koroljov skulle få lov at komme tilbage. På toget tilbage blev Koroljov ramt af skørbug som næsten kostede ham livet. Den nye redegørelse reducerede Koroljovs dom til otte år. Takket være indflydelsesrige personers påvirkning behøvede Koroljov ikke at køre tilbage til gulag. I stedet blev han sendt til en sjarasjka, en type fængsel for intellektuelle og uddannede. I lejren måtte forskere og ingeniører arbejde med projekter bestemte af kommunistpartiets ledning. Koroljov måtte arbejde hos sin gamle mentor Andrej Tupolev som ledte NKVDs Centrale designbureau 29 . Lejren konstruerede både :bomberen Tupolev Tu-2 og angrebsplanen Iljusjin Il-2 . Gruppen blev flyttet flere gange i krigen, første gang for at undgå fremrykkende tyske tropper. 1942 havde Koroljov held med at blive flyttet til en anden sjarasjka som blev ledt af Valentin Glusjko. Koroljov blev tilbage i sjarasjken og isoleret fra sin familie frem til 1944. Han levede under konstant frygt for at blive skudt på grund af sit indsyn i militære hemmeligheder og han var påvirket tid i gulag og blev reserveret og tilbageholdt. 27 juni 1944 blev Koroljov (sammen med Tupolev, Glusjko og andre) endelig frigivet efter et dekret fra regeringen samtidigt med hans tidligere domme ophævedes. Konstruktionskontoret blev flyttet fra NKVD til regeringens kommission for flyindustri. Trods dette arbejdede Koroljov på kontoret yderligere et år og var stedfortrædende konstruktør under Glusjko og studerede forskellige raketkonstruktioner.\nDen første virkeligt interkontinentale ballistiske robot R-7 også følt som Semjorka .\n1945 tog Koroljov imod sin første udmærkelse for sit arbejde med udviklingen af raketmotorer for det militære fly. Samme år blev han udnævnt af den røde armé til oberst. Sammen med andre raketeksperter blev han fløjet til Tyskland for at samle information om den tyske V-2-raket . Sovjetunionen prioriterede nyproduktion af tabt dokumentation af V-2 , studerede forskellige dele og tog hånd om udrustningen. Til sin hjælp havde Koroljov Wernher von Brauns assistent Helmut Gröttrup . 1946 besluttede man at føre ca. 150 tyske ingeniører og teknikker til Sovjetunionen, en kidnapping helt enkelt selvom de blev relativt godt taget hånd om.\nStalin havde besluttet at gøre udviklingen af missiler til et nationalt anliggende og de tyske erhvervelser placerede i et nyt institut, NII-88 . Udviklingen af ballistiske robotter blev sat under Dmitrij Ustinovs militære ledelse og med Koroljov som hovedkonstruktør for langdistancerobotter. Koroljov viste sine organisatoriske færdigheder da han havde held med at holde den dårligt fungerede organisation gående. Tyskerne på anlægget blev holdt i et fængselslignende arbejdsrum med pigtråd og vagter. Gruppen begyndte at producere en kopi af V-2-raketten ved hjælp af de genskabte dokumenter og sønderplukkede V-2-raketter. Kopien var tænkt for raketten R-1 og blev testet første gang i oktober 1947 . Totalt affyrede man elleve stykker hvoraf fem nåede målet. Dette kunne sammenlignes med de resultater man har opnået i Tyskland og viste rakettens mangel på tilforladelighed. Man fortsatte med at benytte sig af tyskernes ekspertise på raketkonstruktioner frem til omkring 1950 da de første måtte vende tilbage hjem. Den sidste gruppe vendte tilbage til Tyskland i 1953 .\nNII-88-gruppen under Koroljov begyndte i 1947 at arbejde med mere avancerede konstruktioner med forbedringer vedrørende rækkevidde og kastvægt. Raketten R-2 fordoblede rækkevidden som har fundets på V-2 og var den første konstruktion at anvende et separat sprænghoved. Efterfølgeren R-3 havde en rækkevidde på 3.000 kilometer. Men Glusjko kunne ikke levere tilstrækkelige motorer og projektet blev forelagt ned i 1952 . Samme år begyndte udviklingen af R-5 som havde en mere beskeden rækkevidde på 1.200 km, en første vellykket flyvetur skete i 1953. Den første virkeligt interkontinentale ballistiske robot blev til R-7 , kaldet Semjorka . R-7 var en totrinraket som kunne læsse 5,4 ton som var tilstrækkeligt for at føre Sovjetunionens atombombe på en distance af 7.000 km. Efter flere fejlslag skete en vellykket opsendelse i august 1957 som sendte en testlast til Kamtjatkahalvön . 1952 blev Koroljov medlem i kommunistpartiet som var en nødvendighed for at finansiere fremtidige projekter. Det skulle tage lang tid indtil 19 april 1957 inden staten fuldt rehabiliterede Koroljov og fastslog at hans dom har været uretfærdig.\nTrods Sovjetunionens fremskridt inden for ballistiske robotter var Koroljov hengivet idéen om raketter for rumrejser. 1953 blev anvendelsen af R-7 foreslået for at opsende en satellit i omløbsbane. Han fremførte sine idéer i det sovjetiske videnskabsakademi, hvor han blandt andet havde en koncept om at udføre en hund i rummet. Han var også tvungen at overvinde modstand fra militæret og blandt partimedlemmer. 1957 i det internationale geofysiske år begyndte idéer om at opsende en satellit cirkulere i det amerikanske pres. Den amerikanske regering var ikke specielt vild i at spendere millioner i projektet og i en periode blev frosset det. Koroljov og hans gruppe fulgte udviklingen i vest og så muligheden for at slå USA. Koroljov kunne endeligt vinde støtte ved at pege på hvordan Sovjetunionen kunne slå USA og blive det første land i verden at opsende en satellit. Selve udviklingen af Sputnik tog mindre end en måned og Koroljov byggede personligt sammen den enkle Sputnik. 4 oktober 1957 blev Sputnik skudt op i omløbsbane.\nOpsendelsen var en verdenssensation og gav forudsætninger for fremtiden. Nikita Chrustjov var tilfreds med fremgangen og besluttede at følge op med en ny bedrift overfor 40-årsjubilieet af Oktoberrevolutionen . Dette var mindre end en måned efter og resultatet blev Sputnik 2 . Sputnik 2 vejede seks gange mere end sin ildsjæl og bar også med hunden Lajka . Opsendelsen 3 november 1957 blev en fremgang men der fandtes ingen mekanisme for at føre Lajka tilbage som døde af hedeslag. Rækken af fremgangen fik sin ende med Sputnik 3 som blev sendt op 15 maj 1958. Båndoptageren som skulle spare på data fungerede ikke efter start. Sputnik 3 pegede dog på Sovjetunionens kapacitet angående raketter.\nKoroljov koncentrerede nu sig ind på at nå månen. Nye successer kom med Luna 2 og Luna 3 . Luna 3 var det første rumskib at fotografere månens bagside. Koroljovs gruppe arbejdede også med ambitiøse programmer for rumrejser til Mars og Venus ; at udføre et menneske i omløbsbanen; opsendelse af kommunikationss-, spion og vejrsatellitter. Et radiokommunikationscenter blev bygget i Krim for at kontrollere rumskibene. Koroljov var allerede begyndt at planlægge for en bemandet rumrejse i 1958. Den 15 maj 1960 kørte en ubemandet prototype 64 runder omkring jorden men mislykkedes at vende tilbage. Fire tests fulgte med hunde hvoraf de to sidste havde succes. Efter at have fået tilladelse blev en modificeret R-7-raket anvendt for at opsende Jurij Gagarin i omløbsbane den 12 april 1961. Dette blev fulgt op af yderligere Vostok-rejser med Valentina Teresjkova som blev den første kvinde i rummet. 18 marts 1965 fulgte en ny milepæl med Voschod 2 da Alexej Leonov udførte verdens første EVA. For at nå månen før USA i Rumkapløbet konstruerede Koroljovs gruppe den vældige N1-raketen . Koroljov arbejdede også med konstruktionen af den bemandede Sojuz og andre projekter. Men i 1966 døde Koroljov pludselig.\n3 december 1960 fik Koroljov sit første hjerteanfald. Under hans rekonvalescens opdagedes at han led af nyreproblemer, en følge af hans tid i sovjetisk fangelejr. Han blev advaret af lægerne at han ikke skulle leve længe til hvis han fortsatte med at arbejde så intensivt. Men Koroljov ræsonnerede som så, at skulle Sovjetunionen tabe initiativet i rumkapløbet, så skulle Nikita Chrustjov stoppe støtten til rumprogrammet - han kom derfor til at arbejde mere end tidligere.\nKoroljovs helbredstilstand blev stadig værre og han blev tvunget til sygehusophold. Det pressede skema for rumprogrammet tærede også på Koroljov, som blev ramt af utnærdhed og han fik også problemer med hørelsen, som kan have haft sin årsag i larmene fra raketmotortests. Omstændigheder omkring Koroljovs død er noget uklare. Han blev taget ind for operation 5 januar 1966 og ni dage senere døde han efter hvad man antager hvor en dårligt udført operation. Det sovjetiske styre gik ud med at Koroljov er blevet ramt en af stor kræfttumor men Glusjko fortalte senere at han er død af en dårligt udført operation og hans dårlige hjerte havde ophørt med at fungere.\nEn strategi som er blevet indledt af Stalin og fortsat af hans efterfølgere gjorde at Koroljovs identitet forblev en statshemmelighed frem til hans død. Årsagen skal have været at "beskytte" ham fra amerikanske agenter. Den sovjetiske offentlighed vidste derfor ikke besked om hans successer. Hans dødsannonce blev publiceret i Pravda som viste et billede af Koroljov med alle hans medaljer. Koroljov fik en statsbegravelse og ligger begravet i Kremlmuren .\nKoroljov sammenlignes ofte med Wernher von Braun som den ledende konstruktør i Rumkapløbet . Koroljov blev tvunget, til forskel fra von Braun hele tiden at dyste mod rivaler som Vladimir Tjelomei som havde egne idéer om hvordan man skulle nå til månen. Koroljov måtte også arbejde med mindre avanceret teknologi sammenlignet med den som fandtes tilgængelig i USA. Koroljovs efterfølger i rumprogrammet blev Vasilij Misjin som har været Koroljovs stedfortræder og højre hånd.\nKoroljov fik to gange til at modtage udmærkelsen det Socialistiske arbejdes helt (i 1956, i 1961). Han modtog Leninprisen i 1957 og fik Leninorden tre gange. 1958 blev han valgt ind i det sovjetiske videnskabsakademi. En gade i Moskva fik hans navn i 1966 og kallas i dag Ulitsa Akademika Koroljova. I huset hvor Koroljov levede 1959-1966 oprettedes i 1975 et museum over Koroljov. I året 1976 blev han valgt ind i International Space Hall of Fame og i 1986 blev et frimærke til hans ære givet ud i Sovjetunionen [1 ] .\nByen Kaliningrad (tidligere Podlipki) er sæde for S.P. Korolev Rocket and Space Corporation Energia [2 ] , den største rumvirksomhed i Rusland. 1996 døbte Boris Jeltsin om byen til Koroljov og i dag findes en statue over Koroljov på byens torv. Der findes også et krater på månen ( Korolev) og en på marts ( Korolev) som bærer hans navn, samt en asteroide ( i 1855 Koroljov) [3 ] .\nDenne artikel er helt eller delvis baseret på materiale fra den engelsksprogede Wikipedia , Sergey Korolyov\n^ USSR (Soviet Union) Postage-Stamps 1986-1991\n^ Schmadel, Lutz D. (2007). Dictionary of Minor Planet Names - (1855) Koroljov. Springer Berlin Heidelberg. sid. 149. ISBN 978-3-540-29925-7. http://link.springer.com/referenceworkentry/10.1007/978-3-540-29925-7_1856. Läst 10 juli 2017\nWikimedia Commons har medier som rører ved Sergej Koroljov .\nSergej Koroljov - video [ dødt link ]\nhttp://www.museum.ru/kosmonav/Housee.htm [ dødt link ]\nNedenstående er den originale artikel Sergej Koroljov fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-02-21 06:04:11. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nOversættelsesdato: 2017-07-11 18:13:26


International sklerodermi dag - Sklerodermiforeningen\nAt have en sygdom som stort set ingen har hørt om er kan være en ensom affære. Især når diagnosticering kan være en langsommelig affære.\nSklerodermi Dag opstod på initiativ fra Fesca, hvor fokus er at fortælle andre, inklusiv det medicinske område, hvad det betyder at have sklerodermi.\n29. juni er dagen hvor vi værdsætter og fejrer modet hos de patienter og pårørende, som kæmper en daglig kamp mod / med sklerodermi, og hvor vi arbejder for at ens behandling for patienter i hele Europa.\nI februar 2010 havde vi den allerførste verdenskonference indenfor systemisk sklerodermi i Firenze i Italien med deltagere fra hele verden. Her blev besluttet at 29. juni vil blive markeret i andre dele end Europa. Sklerodermi Dag voksede således fra nul til International Sklerodermi Dag på blot 2 år, og bliver markeret i lande i Europa, Australien, Canada, USA, Brazilien, Argentina, Indien og mange andre lande.\nHvorfor International Sklerodermi Dag d. 29. juni?\nPaul Klee, den kendte schweiziske kunstmaler, havde sklerodermi, og efter års kamp mod sygdommen døde han d. 29. juni 1940. Det ses bla i maleriet som er valgt til brug for International Sklerodermi Dag. Se andre af hans værker her.


Kollegiets historie - 4. Maj Kollegiet Aalborg\nKort om artiklens forfatter\nFølgende artikel er skrevet af Kathrine Thorup Nordtorp – en tidligere alumne – der i forbindelse med et projekt under hendes uddannelse – 5. semester, bachelor i historie – dykkede ned i kollegiets historie. Artiklen her indeholder blot et delområde af den oprindelige opgave. Komplette kildehenvisninger findes i den oprindelige opgave.\nVed et møde i Socialministeriet sidst i maj 1945 havde Mogens Fog (professor for særlige anliggender ved bladet Fri Danmark) samlet repræsentanter fra modstandsbevægelsen for at danne en støttefond for frihedskampens ofre, stiftet under navnet “Frihedsfonden”.\nI 1946 kom der mange anmodninger til komiteen om, hvad de store pengebeløb kunne anvendes til. Ofte omhandlede disse forslag monumentopsætning og inskriptioner for ofrene fra frihedskampen. Fonden ønskede dog at rejse monumenter som var i overenstemmelse med dets formål. I vedtægterne blev der lagt vægt på solidaritet, hvorefter der ikke var langt fra tanken omkring kollektivitet.\nHakon Stephensen (Forfatter til bogen “Et Krigsmonument – ni 4. Maj Kollegier” fra 1979, samt arkitekt og Frihedsfondens byggetekniske og sagkyndige for opførelse og projektering) kom med foreslaget om boligopførelse til de efterladte enker. Enkerne var ofte økonomisk dårligt stillet og levede under ringe boligforhold efter krigen. Det var dog kontorchef Frederik Rothe som tog initiativet til, at boligerne skulle tilgå unge mennesker. Han underbyggede dette med følgende:\n“(…) at det var ungdommen der havde båret frihedskampen”\nStephensen: Et Krigsmonument – ni 4. Maj Kollegier s. 13\nRothe, H. Stephensen samt finansmester og på dette tidspunkt Frihedsfondens formand P. M. Daell blev derfor enige om oprettelsen af 4. Maj-kollegier i Danmark.\nEt monument til eftermæle\nPlanerne for opførelsen af kollegierne fandt sted den 4. maj 1947, hvor det blev besluttet, at beboerne skulle opfylde følgende krav;\n“(…) unge af begge køn, der søger videregående uddannelse i mindst 2 år på et forud præciseret felt, kan opnå optagelse.”\nThygesen: Frihedsfonden 1945 – 1995 s. 20\nDet særlige i samtidens kollegieopførelse var, at kollegiepladserne ikke kun var gældende for akademisk uddannede, at kønnene ikke var logistisk separerede, at huslejen skulle være lav, og at der skulle indgå fuld forplejning både morgen og aften. Derudover blev det et krav, at man som alumne på et 4. Maj-kollegie kunne dokumentere, at man var efterkommer af medlemmer der medvirkende i modstanden under besættelsen.\nOprindeligt tiltænkte fonden to kollegieopførelser, som skulle finde sted i samtidens universitetsbyer København og Århus. I takt med samfundets, og dermed byernes udvikling, spredte tanken om kollegietopførelserne sig. I de følgende år blev der opført ni 4. Maj-kollegier i Horsens i 1949, Aalborg, Esbjerg og Århus i 1950, Frederiksberg i 1951, Odense i 1952, Marstal i 1960, Aabenraa i 1966 og Tønder i 1968. For at fastholde ideen bag, blev der mulighed for at tilknytte en mindeplade med navnet på en frihedskæmper til kollegiernes, på dette tidspunkt, i alt 439 værelser. Derudover blev personer fremhævet som havde spillet en særlig rolle i besættelsens illegale sociale hjælpearbejde samt Frihedsfondens centrale medlemmer. Der blev også konstrueret skulpturer og billeder, for på denne måde at markere centrale personligheder eller begivenheder i forbindelse med modstandskampen.\nKollegiet i Aalborg er både udsmykket udvendigt og indvendigt, hvilket kunstnerisk glorificerer Danmarks rolle under krigen. Udvendigt ses en mindetavle i form af et bronzerelief med “David og Goliath” på muren ved hovedindgangen. Mindetavlen tilstræber at implementere danskerne/modstandsbevægelsen som “de små”, over for “de store”, altså nazisterne. Tegner og maler Carlo Wogensen, som også var modstandsmand i Aalborg under krigen, har kreeret en monumental frise i kollegiets spisesal, hvilken blev afsløret i 1951. Journalist Georg Hemmingsen skrev en historie til kunstværkets fem billeder, hvilken fik titlen “To af de mange”. Frisen skildrer en ukendt modstandsmand som i heltegerning ofrede livet for fædrelandets frihed.\nKollegiet ligger placeret på Hasserisgade 8, som omkranses af følgende erindringssteder: Aalborg Katedralskole (som under krigen inkluderede flere gymnasieelever fra sabotagegruppen ‘Churchill-Klubben’), den Almene Kirkegård (som indeholder flere fredede gravpladser for modstandsfolk og Mindelunden med mindeplader for 24 savnede aalborgensere) samt den Jødiske Kirkegård. Kollegiet har dermed en central historisk placering i bybilledet.


Nye opfindelser i haven | Villa Landly\n← Blomstrende pæonskønheder\nJeg ved, hvor der findes en have…. →\nNye opfindelser i haven\nUdgivet den 29. maj 2011 af Mette Nylander Nørgaard\nJeg hoppede med på bølgen, da Claus Dalby ledte os i fordærv med violette og hvide klokkeranker. Planterne startede deres liv indenfor i vindueskarmen – da det blev tid flyttede de selvfølgelig ud i drivhuset. De var efterhånden blevet rigtig lange – men jeg manglede plantestativer. Jeg havde her i blogland set nogle eksempler på plantestativer i rionet – sådan noget i den stil ville jeg gerne have. Thomas gik i gang og har håndbukket 2 7-kantede stativer plus et firkantet. Lige som jeg havde tænkt mig dem – glæder mig til at se dem dækket af skønne klokkeranker i violet og hvid. Krukken du kan se, henter jeg i store mænger i IKEA til 39,-, den er et godt supplement til de lidt dyrere rødlerskrukker. Den her er helt ny, de bliver fine med patina.\nI bunden kan du se de små violette klokkeranker – ved siden er der et lille kig til en kæmpe Verbena på vej, en smuk lilla Akeleje og knopperne af Rhapsody in Blue. Rhapsody in Blue har vist den første smukke og velduftende blomst, den skal i lige se – omend det ikke er det mest fantastiske billede (blomst sidder godt beskyttet).\nI krukkebedet i de lilla og rødlige farver er der en masse på vej blandt andet den storblomstede rose Nostalgie, Superbenaen ‘Burgundy’ og en dobbelt petunia ‘Lavender’ – flere lækkerier er på vej. Jeg glæder mig til at vise jer hele det lilla krukkebed senere på sæsonen.\nGod søndag til alle i blogland.\n6 Responses to Nye opfindelser i haven\n29. maj 2011 kl. 11:14\nRhapsody in Blue er en af mine favorit roser, men mine er ikke så langt fremme endnu – New Dawn er længst fremme.\n29. maj 2011 kl. 13:48\nHej Hanne Bente. Jeg har snydt lidt, hos mig står de fleste af mine roser i krukker, de står i drivhuset om vinteren, så klarer de sig bedre i krukker og er lidt foran andre ting i haven.\n29. maj 2011 kl. 19:52\nSuper god idé med rionettet – flot 🙂\n2. juni 2011 kl. 07:41\nTak.. der er flere på vej ;o).\n30. maj 2011 kl. 05:51\nSmart med rionettet. Det bliver flot med klokkerankerne på. Jeg har også en enkelt af Ikeas store potter, men jeg skal have købt nogle flere.\nJeg er også rigtig spændt på klokkerankerne – der er ved at være fart på nu.


Politiet fandt intet: Bombetrussel i København er nu afblæst - MX.dk\nAf Sebastian Kirk - 21/10-14 15:06; Opdateret: 21/10-14 18:06\nPersonalet er evakueret på Københavns Rådhus på grund af en bombetrussel på en chat på internettet.\nPolitiet var rykket talstærkt frem til Københavns Rådhus, men fandt intet mistænkeligt, efter en bombetrussel var blevet indgivet tirsdag eftermiddag.\n- Københavns Politi modtog i dag kl. 1330 en anmeldelse om bombetrussel på Københavns Rådhus. I den forbindelse blev der foretaget afspærring af området omkring Rådhuset, og der blev foretaget evakuering af ansatte og andre personer inde på Rådhuset. Forsvarets Bomberydere (EOD) har gennemsøgt hele Rådhuset uden at finde mistænkelige genstande eller ting, lyder det i en pressemeddelelse.\nTrussel kom fra chat\nKøbenhavns Rådhus og området omkring var i flere timer spærret af, efter en bombetrussel tikkede ind via en chat.\n- Der er tale om en trussel på internettet i en chat, sagde vagtchef Carsten Reenberg tidligere i dag til Ritzau.\nAlle ansatte på rådhuset blev evakueret, mens politiet gennemsøgte bygningen for sprængstoffer.\nTil DR Nyheder fortalte overborgmester Frank Jensen, at det var en 17-årig dreng, der kom med bombetruslen via chatten hos Børnetelefonen.\n- Politiet har opsnappet en bombetrussel på en børnechat. Jeg håber naturligvis, det er drengestreger, men politiet tager det dybt alvorligt, og det skal vi selvfølgelig også gøre, lød det.\nBørns Vilkår, der administrerer Børnetelefonen, vil over for metroxpress hverken be- eller afkræfte, at det er en af deres brugere, der stod bag truslen. Heller ikke politiet vil på nuværende tidspunkt udtale sig.\n- Der er iværksat en efterforskning for at udfinde den person eller de personer, som har fremsat bombetruslen, lyder det i en pressemeddelelse.\nBombemænd og Rullemarie\nPolitiet mødte talstærkt frem foran Rådhuset, hvor adskillige omkringliggende gader samt Rådhuspladsen blev spærret af, hvilket førte til et mindre trafikkaos i Indre By.\nMetroxpress' reporter på stedet kunne meddele, at der var flere bomberyddere med bombehunde til stede, mens også forsvarets bomberydderrobot Rullemarie blev hentet ind.\nForan Rådhuspladsen fangede metroxpress' reporter en række evakuerede medarbejdere. De troede i første omgang, at der var tale om en øvelse, da de via højttaleranlægget blev bedt om at forlade bygningen omgående.\n- Vi fandt så ud af, at det drejede som en bombetrussel, siger en ansat til metroxpress.\nLIGE NU: Bombetrussel mod rådhuset giver trafikkaos\nLÆS OGSÅ: Bombetrussel mod jysk butikscenter var falsk alarm\nLÆS OGSÅ: Evakuering af Christiansborg afblæst


Boligudbuddet falder fortsat | Boligsiden – Bolignyheder\nBoligudbuddet falder fortsat\nBoligsøgende har fået færre boliger at vælge imellem. Ny udbudsstatistik fra boligsiden.dk viser, at udbuddet af villaer til salg er faldet med 12 pct. og ejerlejligheder med 33 pct. det seneste år.\nI slutningen af oktober kunne boligsøgende vælge mellem 37.195 villaer. Det er 12 pct. færre end i oktober 2011. Boligudbuddet toppede i sommeren 2011 med knap 43.500 villaer, og efterfølgende er det blot faldet og faldet.\n”Udbuddet af villaer og rækkehuse er faldet det seneste år, og det er især manglen på nye boliger til salg, der er baggrunden for den store nedgang. Det er typisk i foråret, at boligudbuddet stiger, f.eks. i 2010 og 2011 lå antallet af nye udbudte villaer på omkring 5.500-6.500, hvor det i år var omkring 4.000, der blev udbudt til salg på samme tidspunkt,” siger Birgit Daetz, kommunikationsdirektør hos boligsiden.dk og fortsætter:\n”Boligmarkedet har efterhånden stabiliseret sig. Men jeg tror, at mange potentielle boligsælgere fortsat afventer, om boligpriserne stiger. Jeg forventer, at vi igen vil se en stigning i udbuddet af nye boliger til salg, når boligsælgerne kan se, at priserne igen er på vej op”.\nDer er lige nu 33 pct. færre ejerlejligheder at vælge mellem på landsplan. Det største fald findes i København By, der dækker over Dragør, Frederiksberg, København og Tårnby. For et år siden var der 2.467 lejligheder til salg, i dag er der kun 1.168 lejligheder at vælge mellem.\nStatistikken udkommer i starten af hver måned og er den nyeste og mest aktuelle opgørelse over boligudbuddet i Danmark.


Grufuld sag om vamle overgreb: Nu starter den - Newsbreak.dk\nGrufuld sag om vamle overgreb: Nu starter den\n21. februar 2019 22:27 | Af: Jon Tolstrup Jensen, jj@newsbreak.dk\nDer er udsigt til en større retssag som følge af de mange forhold.\nNu starter den omfattende sag. Foto: Scanpix\nEn stor og omfattende sag om overgreb mod børn er snart klar til at begynde i retten. Der er tale om en mand på 63 år og en kvinde på 60 år fra Vejen, der blev varetægtsfængslet tilbage i november 2017.\nDe blev begge sigtet for vold mod og seksuelt misbrug af fire børn. Kvinden er mor til de fire børn, mens manden er biologisk far til to af dem. Der er i alt 17 forhold, som de to er tiltalt for – og alle de mange misbrug er begået i perioden 1987 til 1994.\nFotograf mistænkt for at voldtage modeller\nUhyggelig sag for retten: 48-årig mand tiltalt for at voldtage fireårig dreng 50 gange\nDer er indtil videre afsat ni retsdage indtil videre i den omfattende sag om overgreb på børn. Retssagen vil foregå ved Retten i Esbjerg.\nI det, der skulle være inden for hjemmets trygge vægge, har den i dag 63-årige mand og den 60-årige kvinde ifølge anklageskriftet udsat en dreng og tre piger for både vold og seksuelle overgreb i den flerårige periode. Newsbreak.dk har tidligere fået aktindsigt i anklageskriftet, der danner rammen om tiltalen mod parret, der har siddet fængslet i et år.\nDet, der står i anklageskriftet, er af en sådan karakter, at vi af hensyn til de involverede og til læserne i øvrigt ikke vil gå i dybdegående detaljer med anklagepunkterne.\nSlag i ansigtet og strafpræget hverdag\nBlandt andet skulle en dengang syvårig pige have været udsat for vold af særlig rå, brutal eller farlig karakter og mishandling. Det skete eksempelvis ved, at manden med et bælte slog pigen i ansigtet, så bæltespændet ramte i venstre side af ansigtet med skade til følge.\nDerudover skulle han have brændt pigens hånd med en cigaret – en afstraffelse for at hun ikke hentede en øl til ham. Generelt har livet for de fire børn været præget af vanvittige og ydmygende afstraffelser for forskellige “fejltrin”. En af pigerne oplevede også at blive holdt fast under vandet i et badekar, til hun mistede bevidstheden.\nPå et tidspunkt tvang parret også to af børnene til at stå op ad en væg i stuen, mens der blev kastet knive efter dem.\nFamilien er sammenbragt, og manden er således biologisk far til to af børnene, mens kvinden er biologisk mor til alle fire. Hun har ifølge anklageskriftet også spillet en ikke-ubetydelig rolle i det årelange misbrug.\nBlandt andet skal hun have holdt den ene datter fast mod gulvet i stuen, mens hun sagde: “Nu skal du være god ved far”, hvorefter manden tvang sig til samleje med pigen, der var mellem 0 og 4 år gammel på tidspunktet.\nPræmie i narkospil\nMoren skulle også have fastholdt en af pigerne, sat sig overskrævs på hende og tvunget pigen til at udføre oralsex på sig. Mange af de gange, kvinden er nævnt i anklageskriftet, handler det dog om, at hun har været vidende om mandens talrige voldtægter, nedværdigelser, voldsomme tæsk og ydmygelser af børnene uden at reagere.\nKvinden er dog også flere gange nævnt som deltager. Også flere uidentificerede personer uden for familien skulle have deltaget i det årelange misbrug. Anklageskriftet peger på, at der har været tale om et misbrugsmiljø – i hvert fald i en periode.\nFlere gange i slutningen af 1991 har den tiltalte mand i hvert fald ifølge anklageskriftet decideret udlovet sin egen datter som præmie i et spil om øl, narkotika eller lignende.\nDet fremgår af anklageskriftet, at faren i begyndelsen af 1990’erne har forsøgt at true et af børnene til tavshed.\nVejen Kommune ønsker over for Ritzau ikke at udtale sig om, hvilke grunde der var til, at børnene blev fjernet, og hvorfor kommunen ikke politianmeldte forældreparret. Heller ikke om der var indberetninger angående familien, ønsker kommunen at fortælle, før sagen er kommet for retten.\nSagen bliver behandlet over ni retsdage i marts og april 2019. Den er rejst som en nævningesag, hvilket betyder, at anklagemyndigheden vil gå efter en straf på mindst fire års fængsel.\nDe groveste sager om misbrug af børn\nHer er en oversigt over en række grove sager fra de seneste år om overgreb på børn og unge:\n* Silkeborg: I marts 2018 bliver en frikirkepræst fra Silkeborg idømt tre et halvt års fængsel for at have begået flere seksuelle overgreb mod i alt otte unge mennesker fra frikirkens menighed. Dommen er anket til landsretten.\n* Skagen: Da en otteårig pige i 2014 sammen med sin mor flytter ind hos morens nye kæreste i Skagen, bliver hverdagen et mareridt for pigen. I juni 2015 afgør Retten i Hjørring, at pigens 53-årige mor og den jævnaldrende stedfar har begået en række seksuelle overgreb mod hende, ligesom de har ladet flere mænd tvinge hende til samleje og oralsex. Moren får otte års fængsel, mens manden får syv.


Storbritannien klar med ramme til genstart af rejser - STANDBY.dk\nDen britiske regering er kommet med første udkast til, hvordan der kan genåbnes for ferierejser til udlandet. Arkivpressefoto fra Heathrow Airport.\nAf: Henrik Baumgarten i Turisme i udlandet 9. april 2021\t Print\nGenoptagelsen af ferierejser til og fra udlandet til Storbritannien vil blandt andet indeholde et slags trafiklys, der angiver, hvilken status andre lande har i forhold til eksempelvis antallet af færdigvaccinerede. Her er Storbritannien langt fremme med allerede seks millioner færdigvaccinerede.\nBlandt anbefalingerne til den britiske regering fra en ekspertgruppe, Global Travel Taskforce, er, at rejsende til og fra Storbritannien, der tæller England, Nordirland, Skotland og Wales, skal tage en coronatest før afgang fra Storbritannien og efter hjemkomst. Også fra grønne lavrisiko-lande. En PCR-test koster omkring 1.000 kroner, dermed kan den hurtigt være dyrere end prisen på en lavprisflybillet til udlandet.\nIfølge BBC vil rejsebranchen næppe synes om det nye udspil til, hvordan udlandsrejser kan genoptages, da obligatoriske test vil fordyre rejserne.\nDen britiske transportminister, Grant Shapps, har i dag offentliggjort de foreløbige anbefalinger fra den såkaldte Global Travel Taskforce. Men den britiske regering har ikke indikeret, hvorvidt udlandsferierejser igen tillades fra tidligst 17. maj. Det er den dato, den britiske regering hidtil har oplyst vil være tidligste dato for grønt lys. Og formentlig også for, hvornår udlændinge fra lande, der er grønne på den britiske liste, kan komme ind i Storbritannien.\nGrønt lys vil blandt andet betyde, at rejsende ikke skal i karantæne ved tilbagekomst eller ankomst til Storbritannien – men at de skal tage en coronatest før afrejse og efter hjemkomst. Der kan også være krav om, at det ikke skal være blot en quick-test, men en egentlig PCR-test.\nGult lys betyder krav om karantæne i ti dage, og også coronatest ved afgang fra eller ankomst til Storbritannien.\nRødt lys betyder, at de rejsende selv skal betale for indkvartering i ti dage i et myndighedsudpeget karantænehotel – og stadig testes ved ind- og udrejse til Storbritannien.\nDen administrerende direktør for Heathrow Airport, John Holland-Kaye, siger til BBC, at han ikke forstår behovet for at teste færdigvaccinerede. ”Hvis man er færdigvaccineret og kommer tilbage fra et lavrisikoland, hvorfor skal man så tage en PCR-test? Det giver ingen mening, og vil kun gøre det muligt for velstillede at rejse, fremfor at være noget for alle,” siger han.\nDen britiske regering vil tidligst i begyndelsen af næste måned komme med sin første liste over grønne, gule og røde rejselande. Den britiske transportminister siger, at han håber de fleste europæiske lande vil komme på den grønne liste, afhængig af antallet af færdigvaccinerede.\nDe mange øvrige detaljer om de foreløbige britiske initiativer kan ses via det britiske transportministeriums hjemmeside, klik her.\nRejsevejledninger Storbritannien\t2021-04-09\nTagget med: Rejsevejledninger Storbritannien


Nyt tag på parcelhus? Prisberegner og guide til 70'er huse i 2022\nNyt tag til parcelhuset: Hvad koster det på 60’er og 70’er hus? Prisberegner og guide\n1 Hvad koster et nyt tag til 70’er huset?\n2 Priseksempler for udskiftning af tag på 70’er hus\n3 Hvornår skal parcelhusets tag udskiftes?\n4 Inspiration til nyt tag på parcelhuset\n5 Tjekliste for at tilse taget udefra for utætheder og skader\n6 Love og regler for udskiftning af tag på parcelhuset\nDet kræver en god portion friværdi i parcelhuset for at renovere taget: en komplet tagrenovering af et 70’er hus løber ofte op på den anden side af 100.000 kroner. Til gengæld får du mulighed for at modernisere husets udseende, forbedre isolering, dagslys, pladsforhold og ikke mindst forlænge resten af husets levetid.\nHvad koster et nyt tag til 70’er huset?\nPriseksempler for udskiftning af tag på 70’er hus\nDet er vores erfaring, at priseksempler kan være med til at overskueliggøre prisniveauet for udskiftning af nyt tag. Derfor finder du nedenfor en række priseksempler for udskiftning af parcelhuse i forskellig tagbelægninger. Alle husene er fra 70’erne.\nHvornår skal parcelhusets tag udskiftes?\nEn udskiftning af taget er en dyr renoveringsopgave, og derfor bør man nøje overveje, om det er tid til at skifte taget: i nogle tilfælde kan det måske vente et par år, ligesom man i nogle tilfælde også har mulighed for at reparere de dele af taget som er beskadiget.\nHvert 20. til 30. år som tommelfingerregel\nSom tommelfingerregel siger man, at taget bør udskiftes hvert 20.-30. år, men det afhænger i høj grad også af kvaliteten af den sidste udskiftning, antallet af bygningsdele på taget samt tagbelægningens materiale. Du kan dog bruge ovenstående tidsinterval i kombination med de øvrige indikationer til at vurdere, om det er tid til i hvert fald at få en professionel vurdering af tagets stand.\nVed større renoveringer eller ombygninger\nHvis resten af huset alligevel skal renoveres eller ombygges, kan det være værd at overveje at få udskiftet taget, hvis det alligevel trænger til en udskiftning.\nHvis taget er utæt eller beskadiget\nHvis taget er utæt eller beskadiget, bør du udføre et gennemsyn af taget med henblik på eventuel udskiftning. Se næste afsnit om, hvordan du selv kan tilse taget.\nInspiration til nyt tag på parcelhuset\nHvis du mangler inspiration til renovering af taget på 60’er, 70’er eller parcelhus, har vi samlet en mindre fotosamling nedenfor:\nTjekliste for at tilse taget udefra for utætheder og skader\nLove og regler for udskiftning af tag på parcelhuset


Cable and Harness - Wood Supply DK\nI alt DKK 7.100 ekskl. moms\nDette kursus instruerer dig i brugen af Autodesk Inventor Cable og Harness. Gennem praktiske øvelser opnår du den viden, der er nødvendig for at designe fysiske kabler og harness til elektriske systemer i næsten enhver form for produkt eller maskine.\n• Elektriske Komponenter\nNår du har afsluttet dette kursus, vil du kunne beskrive funktionaliteten af Cable and Harness og de grundlæggende workflows i forhold til at tilføje og dokumentere kabel og harness designs.\nDette kursus er designet til erfarne brugere af Autodesk Inventor. Studerende skal have gennemført Autodesk® Inventor® : Introduktion til Solid Modeling eller have en tilsvarende forståelse af Autodesk Inventor-brugergrænsefladen og arbejdsmiljøerne. Kendskab til part modellering, Assembly modellering og tegning af opfattelse og annotering anbefales.\nDu er meget velkommen til at kontakte os på telefon 70 10 71 10, hvis du har spørgsmål. Det kan være ved specielle ønsker i forbindelse med kurset, eller hvis du ønsker et kursus på andre dage end angivet i kursuskalenderen.


Mit Mols: Set med forfatternes øjne\nArrangementet finder sted onsdag 21. oktober 2020 kl. 19-21 på Maltfabrikken, Kulturloft, Maltvej 8 i Ebeltoft, og billetter kan købes på syddjursbibliotek.dk\nforedrag Det er to meget anerkendte forfattere, der nu gæster BMA/Maltfabrikken i Ebeltoft, hvor de vil fortælle om deres forfatterskab med udgangspunkt i Molslandets herligheder.\n"De to forfattere er forskellige i alder, køn og livserfaringer. Samtidig er der denne lighed mellem dem i deres fascination af Mols, som de bruger aktivt i deres forfatterskab og som meditativ kilde, når de skriver. Det, synes jeg, er ret fascinerende," siger Karin Hedemand.\nMols i blodet\nJosefine Klougart (1985) er født og opvokset på Mols. Hun debuterede i 2010 med romanen 'Stigninger og fald'. En roman, hvor naturen på Mols er meget fremtrædende. Med to nomineringer til Nordisk Råds Litteraturpris har Josefine Klougart hurtigt etableret sig som en dansk forfatter med meget væsentlig betydning.\nSvend Åge Madsen (1939) er født og opvokset i Århus. Hans tilknytning til Mols begyndte allerede da han som barn tog på ferie på Mols sammen med sine forældre og søskende. Han og hans kone valgte senere at købe sommerhus på Mols – et sommerhus, som fik stor betydning både for inspiration og som refugium under skriveprocessen.\nSvend Åge Madsen debuterede i 1962 med novellen 'Den ottende dag'. Hans forfatterskab er omfattende, varieret og kendetegnet af en fantastisk evne til at skabe struktur i vidt forgrenede fortællinger, hvor fortællingerne på forunderlig vis vikler sig ud og ind af hinanden.


Jysk bank er gået konkurs – Ekstra Bladet\nTorsdag d. 22. feb. 2018 - kl. 16:21Opdateret torsdag d. 22. feb. 2018 - kl. 17:20 0\nDe seneste år har Østjydsk Bank kæmpet for at holde sig oven vande. Men nu gik den ikke længere for lokalbanken i Mariagerfjord, som torsdag indgiver konkursbegæring.\n- Vi er meget glade for, at vi sammen med Sparekassen Vendsyssel har fundet en holdbar løsning på de udfordringer, som Østjydsk Bank står overfor, siger Max Hovedskov, bankdirektør i Østjydsk Bank.\nHovedskov fortsætter som regionsdirektør i Sparekassen Vendsyssel for Østjydsk Banks hidtidige aktiviteter i Mariager, Hadsund og Hobro.\nAnalytikere og andre har tvivlet på, at det ville lykkes for banken at indsamle de mange millioner, som skulle bringe banken på fode igen.\nDe seneste år har banken været belastet af lånene fra før krisen. Banken har kæmpet med at rejse den fornødne kapital. Trods de forbedrede konjunkturer lykkedes det ikke.\nIndsatsen har resulteret i positive resultater i både 2016 og første halvår af 2017. Medn det er altså ikke lykkedes at opnå den nødvendige styrkelse.\nEkspert: Staten taber penge på konkurs - men god løsning\nStaten har penge til gode i Østjydsk Bank, og derfor taber vi alle penge på lokalbankens konkurs.\nAlligevel er konkursbegæringen en god løsning, vurderer Lars Krull, der er bankekspert og seniorrådgiver ved Institut for Økonomi og Ledelse ved Aalborg Universitet.\nØstjydsk Bank har torsdag indgivet konkursbegæring. Banken har de seneste år været belastet af store risikofyldte lån, der blev etableret før finanskrisen.\nSiden 2013 har banken arbejdet målrettet med at nedbringe udlånet, men det har ikke været muligt at rejse den fornødne kapital.\n- Hver gang Finanstilsynet har været på besøg hos dem, har de måttet foretage ekstraordinære nedskrivninger.\n- De har prøvet at rejse kapital en del gange, og hver gang har de skuffet på de løfter og udsigter, de gav, siger Lars Krull.\nDerfor er det ikke den store overraskelse, at banken nu går konkurs, forklarer han.\nSparekassen Vendsyssel overtager for en pris på 50 millioner kroner banken - herunder alle bankens 14.000 kunder og medarbejdere.\nDet får dog ikke den store betydning for bankens kunder, vurderer Lars Krull.\n- Banken får et nyt navn - det bliver en sparekasse - men de vil blive ved med at kunne bruge deres dankort, som de vil, siger han.


Mit indlæg var et forsøg på at sige at man generelt ikke gavner nogen ved at oversælge, hverken ambitioner eller spillere.\nNT’ ord om at være top 4 hold/top 6 i dårlige sæsoner klinger stadigt hult.\nHemmingsens ord om at vi er et top 6 hold ligeså.\nHans lovprisning om egne evner ved købet af Okosun udstiller mere ham som uduelig, end det udstiller Okosun som en middelmådig spiller.\nJesper Hansens “ Koval er en spiller som normalt er uden for vores rækkevidde”.\nNår vi køber spillere fra ligaen, så som Kløve, Okosun, Lund eller Opondo så kan vi fans sagtens gennemskue at de bliver oversolgt ved præsentationen, og derfor er forventningerne heller ikke eksisterende til dem når de kommer.\nMen når der hentes ukendte spillere som Skjelvik, Gryte og Mickelson, som den pågældende sportsdirektør fortæller at de har fulgt tæt i lang tid, så højnes forventningen, måske hjulpet af spændingen af det ukendte, men med den øgede forventning så bliver kritikken måske også højere og tilliden til ledelsen/sportsdirektøren/ scouts lider et større knæk.\nDet var Koval vel reelt også\nJoo det kan man sige :-)\nDet er ikke anderledes i OB end i samtlige andre klubber helt ned i serieniveauet. MHs første indkøb efter strategien blev præsenteret synes jeg passede fint med beskrivelsen af ham, så hvis Mihajlovic passer på beskrivelsen af hvad der er ønskede kvaliteter har MH næppe handlet "i blinde" og det kræver ikke altid meget være bedre end nogen af dem vi har på positionen nu.\nNu var MHs første indkøb efter strategien blev præsenteret Nico.\nMen det er nu heller ikke et dårligt indkøb.\nVil være fedt hvis vores indkøb fremover både er yngre, og har niveau til at løfte vores hold.\nIndtil videre er det mest spændende ved vores indkøb at vi intet kender til dem.\nKløve, Okosun, Lieder og en masse af de tidligere indkøb kendte vi i forvejen og kunne derfor omgående lægge over i bunken af fejlkøb/ligegyldigheder.\nHvis den eneste forskel på kommende og tidligere indkøb er alderen, så er det pisse bedøvende ligegyldigt.\nLad os håbe der også er strammet op på niveauet, det vil være gavnligt, og givtigt for klubben hvis vi fremover faktisk kan videresælge dem, fremfor at ophæve når de skal videre.\nVed at de er yngre så kan de jo heldigvis udvikle sig bedre.\nKløve, Okosun og Lieder havde en alder da de kom til klubben hvor de ikke kunne udvikle sig bedre.\nFaktisk et virkelig godt indkøb\nSå får vi King ind også, så kunne de 3 første indkøb efter strategien godt være ret godt :)


Taxa - tvserier.dk\nBBC vil have sin egen Forbrydelsen-inspirerede krimiserie og det projekt er nu skudt i gang under navnet Murder. Fordi DRs Forbrydelsen har nydt stor succes i England, har BBC hyret den danske instruktør Birger Larsen, som også har lavet Forbrydelsen, til at stå i spidsen for deres nye serie. Murder\nBy Jeppe Raahede Børsting 8. jul 2012\nDen 28. februar 1986 står mejslet ind i den svenske historie som en sorgens dag, en dag for ufattelig tragedie. Det var nemlig den dag, den populære svenske statsminister Olof Palme blev skudt i ryggen på åben gade foran en biograf i Stockholm. Siden da har svensk politi efterforsket mordet,\nBy Søren S. Schmidt 13. maj 2012


Modric modtog Golden Foot-pris\nSkrevet af Jesper. Udgivet i Nyheder, onsdag, 13. november 2019 10:50\nLuka Modric modtog i går Golden Foot 2019-prisen i Monaco.\nDen tildeles spillere over 29 år, som har haft en meget succesfuld karriere og det må man sige, at den 34-årige kroat har haft med sidste års The Best-pris som det individuelle højdepunkt.\nLuka Modric sagde følgende ved pris-overrækkelsen:\n- Det er en ære for mig at modtage denne præmie. Jeg er ved at finde tilbage til mit bedste niveau, hvilket jeg viste i den seneste kamp. Der er endnu 7 meget vigtige kampe tilbage i år og vi skal fortsætte med at spille godt.\nDet er 17. gang at prisen uddeles og Luka Modric havde sin presserådgiver, Borja Couce, samt det kroatiske fodboldforbunds fotograf, Drago Sopta, med til overrækkelsen.\nVi har 7689 gæster og


Strand Fisse Sexnovller\nEt øjeblik efter begyndte forskellige hænder at overgramse min krop, mine bryster fik en omgang af den ene, den anden havde allerede en finger i min fisse og nu skulle det ske, jeg begyndte at mærke en varme i kroppen, jeg smed trusserne og sad nu helt nøgen på en offentlig strand, mens Jan fotograferede mig fra alle. Hendes mis var som sagt trimmet og meget indbydende, så der gik ikke mange sekunder før jeg lå mellem hendes dejlige ben og arbejdede intenst med hendes fisse og røvhul. Hun var liderlig og meget våd, min pik dunkede vildt og jeg måtte kneppe hende. Jeg tog hende bagfra – og ligge der med en ældre kvinde. Kom op til p-pladsen ved Houstrup strand. Hvis man går til venstre er der en helt officiel nøgenbadestrand og det var lige den vi gik efter. Har været der mange Karin bliver altid liderlig af at solen skinner direkte på fissen og der går da heller ikke lang tid inden hendes fissesafter driver af hende. Kan se og mærke at hun er.\nVioletta 3 - Violetta und Leon küssen sich fast am Strand von Barcelona (Folge 20)\nStrand fisse sexnovller - greb hendes\nBliv medlem Opret gratis profil. Der var også en "faste" mænd med store maver der vandrede rundt eller bare stod "vagt" og strand fisse sexnovller på alle de nøgne, måske mænd, jeg ved det ikke. Stop stop siger hun. Sexhistorien Da Kimmie Blev Suspekt. Når jeg skal have sol på min ryg og mine baller, lægger jeg gerne et sammenfoldet håndklæde undermaven, så min røv bliver hævet lidt og jeg nemmere kan sprede benene — det er jo det med solen og inderlårene. Del dine frække drømme. Få en mail hver gang der kommer nye kommentarer.\nStrand fisse sexnovller - tak for\nDer var også en "faste" mænd med store maver der vandrede rundt eller strand fisse sexnovller stod "vagt" og så på alle de nøgne, måske mænd, jeg ved det ikke. Jeg var helt nøgen og min pik og pung var glatbarberet, så min cockring i læder og stål kunne rigtigt ses. Kommer igen næste år, desværre er sommeren jo forsvundet for denne gang ;o. En kærlig hånd fra bonus datteren del. Jeg bøjede knæene og spredte mine ben så meget som muligt — mine skamlæber var store og opsvulmede og min klitoris stod stift ud af den kraftige behåring, der billig sexlegetøj gratis annonce dba en sort ramme omkring alt det våde og lyserøde. Kunne egentlig godt tænke mig at inviterer en "egnet" mand med til at kneppe hende, det kunne sgu da være frækt. De kikkede på at jeg smurte Anne ind og jeg lod mig ikke forstyrre af det udover at pikken begyndte at røre på sig.\n24.12.2016 24.12.2016 strand fisse sexnovller\n0 thoughts on “Strand fisse sexnovller”\nHot ladyboy gratis sex dansk


Valg af gulvtype - Vi guider dig til det rigtige valg\nDu er her: Start1 / Hjemmet2 / Vedligehold3 / Væg og gulv4 / Valg af nyt gulv\nTrægulvet er vinderen, når vi taler om gulve i moderne boligindretning. I årenes løb har trægulvet naturligvis været i konkurrence med både væg-til-vægtæppet, linoleumsgulvet, klinkegulvet og blanke betongulve, men træet har overordnet set altid været det mest anvendte materiale til boligens gulve.\nTræ er også et smukt materiale og bliver det lidt trist og medtaget at se på, kan det få en gulvafslibning. Så er det så flot som nyt. Skal du vælge gulv til din bolig så går du aldrig fejl af trægulvet. Det er en klassiker, som vil holde mange, mange år frem. Men der er naturligvis stor forskel på trægulve, og på de efterbehandlinger du kan vælge at give dem. Så står du og skal vælge et trægulv eller skal vælge en efterbehandling efter en gulvafslibning, kan du får et gode råd med på vejen her.\nDer er stor forskel på dine muligheder for gulvafslibning og gulvafhøvling alt efter, om det er et massivt gulv eller et lamelgulv, du vælger til din bolig. Ofte vil det være prisen, der bestemmer, men hvis du vælger den dyrere løsning, som et massivt gulv er, får du også et gulv, der kan tåle mange gulvafslibninger og en del gulvafhøvlinger. Der er imidlertid også tilfælde, hvor det ikke er smart at vælge et massivt gulv. Det er for eksempel, hvis du skal have varme i gulvet. Det kan de massive planker ikke tåle og derfor skal du vælge et lamelgulv. Du kan dog få lamelgulve hvor slidlaget er så tykt, at gulvet kan tåle mange gulvafslibninger og endog en eller to afhøvlinger. Et almindeligt lamelgulv med et slidlag på 3-5 mm, kan tåle 1-2 gulvafslibninger.\nMed olie får du en mere naturlig overflade. Den er slidstærk, mættet og afviser skidt og væsker, men tørres væsker ikke op nogenlunde med det samme, vil de trænge ned i træet.\nMeget stærk overflade af plast limet på spånplade og efterfølgende lakeret.\n– Meget slidstærkt\n– Ligner trægulv\n– Nemt at holde\n– Har faktisk ikke noget med træ at gøre\n– Kan ikke slibes og gøres pænt igen\n– Kort holdbarhed\nEn god kombineret løsning, der giver mange valgmuligheder både mht træsorter og overfladebehandling.\nDer er et meget stort udvalg og ofte vil det være en fordel at vælge en udgave med meget træ og i en hård træsort med stærk lak.\n– Slidstærke træsorter kan vælges\n– Meget stort udvalg\n– Gulvet kan efter en årrække slibes og opfriskes påny\n– Kræver vedligeholdelse (olie, sæbe, lud), hvis det ikke er lakeret\n– Kan falme\nEt massivt trægulv er ikke nødvendigvis et gulv med en stenhård overflade – langtfra.\nDet er et gulv hvor hele gulvplanken er af træ, hele vejen igennem og uden spånplade.\nMen du kan sagtens vælge en træsort, der er skrøbelig og som kræver konstant vedligeholdelse, trods der er 2 -3 cm træ.\n– De kan slibes mange mange gange og afhøvles\n– De giver et godt indeklima fra første dag, hvis det ikke ligges med lim\n– De kan være ultra smukke\n– Meget slidstærke og hårde træsorter kan vælges\n– De kræver vedligehold med olie, sæbe eller lud\n– De kan falme\n– Der kan komme borebiller i dem


Converse | Køb Converse All Star sko her - INTERSPORT.dk\nForside Alle produkter MÆRKER Converse\nConverse · All-Court\nConverse · All Star Specialty\nConverse · Pro Leather\nConverse · Rival Leather\nConverse · Rival\nConverse · All Star Street\nSe 2 produkter mere\nConverse - All Star Chuck Taylor sko\nDet er ikke mange skomodeller, der lever i samme form igennem generationer. Og det er ikke mange gange, du kan pege på bedstefars ungdomsbillede og sige ”Hey, sådan et par sko har jeg da også.” Men Converse lavede i 1917 canvas-skoen Chuck Taylor All Stars, og du kender dem med sikkerhed. De ses overalt i bybilledet – især blandt unge. Hvert 43. sekund bliver der langet et par af de populære Chuck Taylor All Stars over disken eller klikket hjem i cyberspace verden over. Så Converse er altså ikke hvem som helst. Converse sko har altid været populære. Tilbage i 2000'erne var Converse måske det mest populære sneakers brand på markedet. Der skulle alle have fat i et par sko fra Converse. Det var typisk bestselleren Chuck Taylor som trak overskrifter hos folk. Converse er for alvor tilbage igen med deres banebrydende design som bygger på høj kvalitet. Efter en periode hvor Converse måske ikke blev så anvendt igen, overtog Nike brandet og fik med sin teknologi, samt mere fokus på komfort, takket være deres lunarlon mellemsål. Dette har betydet at Converse idag også kan skrive god komfort på deres Converse sko. Hvis du leder efter æstetiske og retro sneakers som uden tvivl bliver det hotteste igen, så skal du have fat i et par Converse sko. Vælg imellem et stort udvalg af Converse sko, hvor du både kan få de hvide- og sort modeller i høj og lav canvas udgave.\nAll Star sko – et ikon igennem generationer\nFra basketballsko til allemandseje. Hvad Converse troede skulle blive smarte sko til kampe på basketballbanen blev i stedet ændret til must-haves for unge i hele verden. De overtog brandet, og Converse lod dem gøre det. Derfor har de i snart 100 år udviklet modesko i alle farver og afskygninger. Mest populære er dog den velkendte Chuck Taylor All Star, som på ingen måde er på vej ud af modebilledet endnu. Også selvom den altså måske har været på både dine og bedstefars fødder. Dermed er den blandt de mest ikoniske sneakers i verden. Elsket af både musikere, kunstnere, punkere, store eller skæve personligheder. Converse har desuden udvidet deres produktrække med tøj og accessories til den modebevidste køber.\nStort udvalg af Converse sko- og sneakers\nUanset om modellen er den populære Chuck Taylor All Star, Cons eller Jack Purcell, findes alle i mange forskellige modeller og farver. De populære modeller er blevet udviklet og udfordret på både farver, mønstre og materialer igennem tiden. Nogle er varme til vinter, andre er mere velegnede til sommerdage. Vælg præcist den farve, der understreger dit outfit eller din personlighed – eller hav en hel række i garderoben, du kan matche med forskellige outfits. Med et par Converse går du aldrig helt galt, da de er klassiske på den fede måde og nemt kan passe til ethvert outfit. Se alle vores modesko og sneakers til mænd, kvinder og børn.\nFind de nyeste Converse All Star sko online\nHos INTERSPORT fejrer vi også personlig stil, personligheder og ikoner, og derfor tilbyder vi Converse sko i forskellige modeller, designs og farver. Converse har igennem flere generationer bevist, at de har skabt et design, der holder. I år og de næste mange år. Gå på opdagelse ovenfor og find det par Converse, der skal understrege lige præcist din personlighed og stil. Uanset om du er til klassisk hvid eller vovet pink, er der noget at vælge imellem. Klik det hjem ovenfor eller kom ind og mød os i én af vores mange forretninger. Du kan se alle vores Converse sko/sneakers her på siden, men du kan også se vores udvalg af Converse sko på tilbud her. Hos INTERSPORT har vi altid skarpe priser på Converse og er konkurrencedygtige på udvalg og pris.


Inspiration til lystfiskeri i Hirtshals | VisitHirtshals\nNyd roen og den smukke natur ved de mange fiskesøer og å’er, hvor det er tilladt at fiske. I forårs- og efterårsmånederne er strandfiskeri en mulighed, og her kan nemt skaffes frisk fisk med hjem.\nLæs mere om de forskellige fiskemuligheder i listen nedenfor, eller besøg os på Hirtshals Turistbureau for mere information. Her sælger vi også det obligatoriske fisketegn.\nLystfiskerture med M/S Michael Frank\nTag med M/S Michael Frank ud på det åbne hav, og nyd stemningen om bord blandt andre lystfiskere. Båden blev oprindeligt bygget til trawlfiskeri i 1956. I 80erne blev den bygget om og var det første l...\nLystfiskerture med M/S Sea Hawk\nSea Hawk er en hurtiggående, specialbygget katamaran-båd, som tilbyderspændende oplevelser til søs; Hyggeture med en god middag. Fotosafari langs kysten. Hardcore eventture for den eventyrlystne med d...\nLystfiskerture med Star Ocean\nHar man lyst til at tage en/flere dage med overnatning eller endagstur på havet og samtidig have en hyggelig fisketur med enten familien, venner og bekendte, så har man mulighed for det på Ostsee Star...\nHavfiskeri for alle. Begge skibe tilbyder et varieret program af fisketure til havet udenfor Hirtshals. Kortere ture langs kysten fra 4 til 10 timer, og længere ture fra 12 timer til 3 dage til h...\nDen 66 km lange Uggerby Å snor sig fra den Jyske ås til den udmunder i Tannisbugt mellem Hirtshals og Tversted. Ved hængebroen ved udløbet findes ”Steens plads” – en fiskeplatform til handicappede. Fa...\nUggerby Å, Hirtshals & Tversted\nDen 66 km lange å snor sig fra den Jyske ås gennem Brønderslev, Hjørring, Sindal og Hirtshals området. Åen udmunder i havet mellem Hirtshals og Tversted. Har du lyst til en dag ved den naturskønne Ug...\nLiver Å snor sig igennem Vendsyssel og udløbet løber sammen med Hundelev Å. I alt er åen ca. 20 km lang og har sit udløb ved Kærsgård Strand, som ligger imellem Hirtshals og Lønstrup. Området, ved Li...


Apartment Florian 6 i Sankt Kanzian til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nNr. 24, St Primus, Sankt Kanzian, Østrig, 9123 - Se på kort\nMere om Apartment Florian 6\nApartment Florian 6, der er beliggende i St.Primus, er det perfekte sted at opleve St. Primus og dens omgivelser. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment Florian 6 gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, mikroovn, opvaskemaskine. Hotellets legeplads, bordtennis, have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Apartment Florian 6 opfylde dine behov på mange måder.


Radisetoptipdip | Valbylille\n30. april 2013 by Valbylille 1 Comment\nForleden dag, da jeg købte ind, havde jeg valget mellem radiser med eller uden blade. Jeg valgte dem med top i håb om, at jeg kunne få noget spændende ud af dem. Det blev til denne skønne dip, der smager friskt af radiser men på ingen måde stærkt.\nDippen er rigtig god til sprøde grøntsager – og især til radiser. På billederne er dippen halvanden dag gammel og derfor lidt vandet. Selvom den ikke taber smag, vil jeg anbefale at spise den helt frisklavet. hvor den er mest cremet. Portionen er heller ikke så stor, så den skal hurtigt få ben at gå på, hvis man er flere eller dipper mere end end en gulerod og to strimler peberfrugt.\nMan kan også gøre som mig og tage en lille bøtte med til frokost på arbejde. Jeg spiser de fleste af mine grøntsager i løbet af dagen både i form af salater og i stænger med forskellige slags dip. Det gør det lidt mere spændende, og jeg får spist mere. Så gør det heller ikke så meget, at der ikke altid bliver serveret salat til aftensmaden.\nTil dippen skal der bruges toppe fra 1 bundt radiser, 50-75 g friskost, 1 tsk citronsaft og lidt salt og peber.\nOverhæld radisetoppene med kogende vand og lad dem trække 2 minutter. Skyld dem straks derefter i koldt vand. Lad dem dryppe af i et dørslag og blend dem derpå til smadder. Tilsæt de øvrige ingredienser og giv blandingen endnu en hurtig omgang med blenderen. (Vil man have den helt jævn i strukturen, skal man bruge en minihakker. Det er lidt besværligt med så lille en portion, men resultatet bliver en helt glat og skriggrøn creme.)\nOg så er der dip!\nRadisetoppene er ret grove, og det er derfor vigtigt, at de bliver blødt igennem af det kogende vand. Under blendningen kan de godt trevle en del, men det har ingen betydning. Når først friskosten er blandet i, er det ikke noget man bemærker.\nFiled Under: Dip og dyp, Sommer Tagged With: dip, friskost, radisetoppe\nMild grøntsagspilau og ged på lakridspind »\nSommersalat med sprøde blomkålsblade | Valbylille siger:\n[…] en dressing lavet med radisetoppe. De kan nemlig også bruges, og jeg har før gjort det i min radisetoptipdip. De er også mægtiggode til pestolignende dressinger eller i varm sovs. Sommersalat med […]


"Der kommer nok en anledning" | Jordemoderforeningen\n"Der kommer nok en anledning"\nTil efteråret fylder jordemoder Lene Mollerup 70. Hun er stadig ansat til 30 ugentlige arbejdstimer, og har ikke sat dato på, hvornår pensionisttilværelsen skal begynde. “Der har ikke rigtig vist sig en grund endnu til at holde”, siger hun. Og der er mere, hun gerne vil være med til. For eksempel at der igen kommer fokus på jordemødres betydning for at bevare fødsler normale og indgrebsfri.\nVariation i arbejdsopgaverne, engagement i den faglige debat og inspiration fra arbejdsophold i Grønland er jordemoder Lene Mollerups opskrift på et langtidsholdbart jordemoderliv. Foto: Claus Boesen\nOg dog. Da Sundhedsplatformen blev varslet til implementering på Rigshospitalet, hvor Lene Mollerup er ansat, strejfede tanken hende: Er det nu, jeg skal stoppe og slippe for at skulle lære et nyt it-system at kende?\nMen nej. Det meget omtalte it-system blev mere en anledning til at blive. Nysgerrigheden vandt, for den erfarne jordemoder ville gerne lige være med til at se, hvordan det ville spænde af, når ét system skulle erstatte gamle velkendte systemer og databaser. Lene Mollerup er ikke kommet til at elske platformen, slet ikke, men hun er en oplevelse og mange erfaringer rigere efter, at hun sammen med sine kolleger har kæmpet en gæv kamp for at lære systemet at kende og for at få det til at fungere med det mylder af informationer, der skal gemmes i forbindelse med en fødsel.\nNysgerrighed har været en vigtig drivkraft i den snart 70-årige jordemoders liv. Men hvad er det ellers, der gør, at hun stadig går glad på arbejde? For det er af lyst, at hun stadig er ansat på 30 timer ugentligt og oftest kommer op på fuld tid med overarbejdet, der er så rigeligt af. Den private økonomi kræver ikke, at hun fortsat er på arbejdsmarkedet.\n- Jeg ved det ikke … men jeg er sund og rask og jeg kan ikke mærke min alder. Jeg har ikke haft det sådan, at jeg talte ned til pensionisttilværelsen og har gået og ventet på dagen, hvor jeg skulle stoppe, siger Lene Mollerup. Hun har gennem hele sit aktive jordemoderliv, der startede i 1972 med en eksamen fra Jordemoderskolen i København, delt sin opmærksomhed mellem jobbet og familien, der blandt andet tæller en handicappet søn. Tid til fritidsinteresser har der ikke været meget af. Det har krævet grundig planlægning at få tingene til at hænge sammen. Netop det konstante behov for planlægning kunne gå hen og blive en anledning til at forlade arbejdsmarkedet.\n- Hvis det går hen og bliver til stor irritation at skulle planlægge, så kunne det blive anledning til at stoppe, siger hun.\nUd over et stærkt helbred, både fysisk og psykisk, så har Lene Mollerup også været bevidst om at variere sit arbejdsliv.\n- Jeg har altid forsøgt at variere mine arbejdsområder, så jeg skiftevis er på fødegangen, i modtagelsen og med til igangsættelserne. Svangre og barsel er jeg ikke så vild med, jeg synes ikke, at der er tid nok til at gøre et godt stykke jordemoderarbejde der, siger hun.\nIngen bør, efter den erfarne jordemoders mening, arbejde i længere tid udelukkende på en fødeafdeling, det er simpelthen for hårdt kun at arbejde på en akutfunktion. Til gengæld bør alle sørge for at holde den fysiske form ved lige. Selv går Lene Mollerup til gymnastik på sin arbejdsplads hver tirsdag, når hun kan få sin konsultation for sårbare gravide planlagt sådan, at hun kan skrabe en time fri og deltage i et tilbud, der er målrettet alle ansatte. For hende fungerer det bedst, at motionen foregår på arbejdsstedet, så hun ikke skal planlægge det ind på et andet tidspunkt og andet sted.\nInd i mellem har Lene Mollerup haft orlov eller brugt afspadsering for at tage til Grønland og arbejde.\n- Det er fantastisk at kunne bruge sit fag til at komme tæt på en befolkning og arbejdet i Grønland har givet mig meget i mit jordemoderliv, siger hun. Faktisk har hun været afsted til Grønland flere gange, end hun lige kan tælle, men en “10-12 gange er det vist blevet til”.\nLene Mollerup har også været engageret i patientsikkerhedsarbejdet og har været Jordemoderforeningens udpegede repræsentant i det, der hed Patientklagenævnet, fra det blev nedsat til omstruktureringen af patientsikkerhedssystemet i 2011.\nLene Mollerup blev som nyuddannet jordemoder ansat på sin nuværende arbejdsplads, Rigshospitalet, hvor hun kort tid efter blev afdelingsjordemoder på afdeling A under professor Dyre Trolle. Hun gennemførte videreuddannelsen for jordemødre på Danmarks Sygeplejerskehøjskole i 1979. Efter en tid som underviser på jordemoderuddannelsen blev hun ansat som centerjordemoder og senere souschef på fødeafdelingen på Frederiksberg Hospital. Her var hun i 29 år frem til 2010, hvor hun fik ansættelse på Gentofte Hospital. Da fødeafdelingen på Gentofte lukkede i starten af 2011 rykkede hun tilbage til Rigshospitalet. Ringen var sluttet.\nDet var geografien – arbejdsplads i nærheden af hjemmet – der gjorde, at valget faldt på et af landets største fødesteder. Havde der været et mindre fødested eller en klinik i nærheden, så var valget faldet på det.\n- Det er et problem, at vi ikke har mindre fødesteder, hvor vi bedre kan imødekomme de helt normalt fødende kvinders behov. Hvis der var flere typer af fødesteder, små afdelinger og klinikker, så ville jordemødrene også kunne holde til at være jordemødre i længere tid, mener hun.\nNoget af det, der har lidt skade med centraliseringen af fødsler på de store afdelinger, er det kollegiale sammenhold.\n- Det vigtigste i mit arbejdsliv har altid været mine gode kolleger. I dag er arbejdspladserne blevet så store, at man ikke kan nå at lære hinanden at kende. Og dem man kender, møder man måske hver tredje måned, siger hun.\nDer er særligt een læge, der står tydeligt for Lene Mollerup og det er professor Dyre Trolle, der blev ansat på Rigshospitalet i 1951 – som professor i obstetrik siden 1962.\nMange jordemødre af lidt ældre dato husker den karismatiske læge og chef, der for nogen kunne virke frygtindgydende – særligt hvis han ikke fik modstand. Og den fik han af den unge jordemoder, da hun blev afdelingsjordemoder med Trolle som chef.\n- Han var en god chef. Man skulle ikke være bange for ham, så kunne han godt være lidt efter en. Men han havde stor respekt for os jordemødre og for jordemoderfaget, fortæller Lene Mollerup. Chefens syn på jordemoderfaget smittede af på afdelingens læger, der fik en overhandling af professoren, hvis han fik at vide, at en læge havde underkendt en jordemoder på fødestuen.\nBeslutningsprocesserne var også tættere på klinikken, husker Lene Mollerup. Hvis en afdelingsjordemoder havde en ide til forandring, blev den diskuteret med kollegaer både blandt læger og jordemødre.\n- Nu kommer retningslinjerne oven fra og bliver lagt som en fast ramme omkring vores arbejde og fratager os muligheden for det individuelle skøn. Jeg føler virkelig, at vores indflydelse på arbejdet med den normale fødsel er ved at glide os af hænde. Hvor lægerne tidligere ikke blandede sig i den normale fødsel, så står de midt i den nu, siger hun.\nDe nyuddannede jordemødre er præget af den risikotænkning, som den lægelige indflydelse på den normale graviditet og fødsel har ført med sig. Kombineret med et højt arbejdstempo er der en tendens til, at man som nyuddannet dækker sig ind.\n- De yngre jordemødre griber for en sikkerheds skyld hellere ind for tidligt end for sent. Der har udviklet sig en kultur, hvor man er bange for skideballe og endnu mere for en klagesag og det præger vores måde at handle på, siger Lene Mollerup, der så ofte hun kan komme til det, slår et slag for en opdeling mellem det patologiske og det normale.\n- Jeg har diskuteret det mange gange med vores chefer. Der skal ske en opdeling i det normale og det patologiske, men samtidig skal vi se det normale i det patologiske – alle kvinder har ret til at få jordemoderomsorg for deres graviditet og det barn, de venter, uanset, hvad de fejler. Det er faktisk en af grundene til, at jeg fortsætter med at arbejde: Vi skal have nogle rammer, hvor vi kan passe på det normale. Og jeg bliver ved med at tale det normale op overfor vores ledere, indtil der sker noget, siger Lene Mollerup.\nRet til samtale og til bonus\nForhandlingsfællesskabet som Jordemoderforeningen er en del af, har indgået en rammeaftale med arbejdsgivermodparten, Danske Regioner, om seniorpolitik. Aftalen sigter mod at fastholde ældre medarbejdere gennem tilbud om nedsat arbejdstid, seniorbonus mv.\nRammeaftalen giver ældre medarbejdere ret til en seniorsamtale, når de når den alder, som man lokalt aftaler. Rammeaftalen giver desuden medarbejdere ret til en seniorbonus, der beregnes af “den sædvanlige løn”. Det vil sige, at seniorbonus skal beregnes af grundløn + central/lokalt aftalte tillæg + ulempeydelser. Du har som månedslønnet ret til seniorbonus, fra du er fyldt 60 år. Seniorbonussen stiger med alderen således, at du det år du fylder 60 år, har ret til 0,8 procent af den sædvanlige løn, det år du fylder 61 år har du ret til 1,2 procent af den sædvanlige løn og efter det fyldte 62. år har du ret til 1,6 procent af den af sædvanlige løn hvert år. Seniorbonus kan i stedet bruges til seniordage, ekstraordinær pensionsindbetaling, kompetenceudvikling – eller en kombination heraf.\nDer er herudover mulighed for at indgå en lokal senioraftale med udgangspunkt i rammeaftalen.\nIngen lokal senioraftale på RH\nDer er ikke indgået en lokal senioraftale for jordemødre ansat på Rigshospitalet. Man følger Region Hovedstadens personalepolitik og rammeaftale om seniorpolitik indgået mellem regionerne og Forhandlingsfællesskabet, der giver ret til seniorsamtale og seniorbonus (se ovenfor)\n- Vi holder seniorsamtale i forbindelse med MUS (medarbejderudviklingssamtale), når en medarbejder bliver 60 år og drøfter jordemoderens ønsker for det videre arbejdsliv. Nogen ønsker at blive fri for nattevagter, nogen vil gerne undgå vagter på fødegangen. Vi bestræber os på at tilgodese jordemoderens ønsker, og det er hidtil også lykkedes, siger Britt Strøm, vicechefjordemoder på Rigshospitalet. Hun ser det som eneste rimelige, at seniorerne bliver skånet, hvis de har behov for det.\n- De har måske slidt i 35 år på fødestuerne, så skal vi da også kunne skåne dem, når de bliver ældre, siger hun. Alderssammensætning blandt Rigshospitalets jordemødre er sådan, at det kan lade sig gøre at skåne seniorerne.\n- Vi har otte basisjordemødre ansat, der er over 60 år. Heraf har fem ønsket at blive fritaget for nattevagter. Alderssammensætningen er sådan, at det ikke er noget problem at tilgodese det behov, siger vicechefjordemoderen. Rigshospitalet har ca. 150 jordemødre på basisoverenskomst ansat.


Internettets CO2-udledning ligeså belastende som flytransport | Byggeeksport\nForsideInternettets CO2-udledning ligeså belastende som flytransport\nInternettets CO2-udledning ligeså belastende som flytransport\n19/06/2019 CCR News Nyhed\nFør og under valgkampen var flytransport ét af de helt store emner med forslag om beskatning af flyrejser og ændring af rejsevaner på grund af flytransporters store udledning af CO2. Men underligt nok var internettets bidrag til CO2-udledningen ikke en del af debatten i valgkampen, funderede Byggeeksport over under flyveturen til Folkemødet på Bornholm. Her påpegede DAT-magasinet overraskende, at brugen af internettet bidrager med ligeså meget eller mere CO2-udledning som flytransport!\nInternettet bruger i dag cirka 10 pct. af hele verdens elektricitetsforbrug og udleder over 2 pct. af det menneskeskabte CO2-udslip. Dermed udleder internettrafikken lige så meget CO2 som verdens samlede flytrafik og vil formentlig snart overhale den, skrev Politiken i december sidste år.\nDenne ”afsløring” som det viser sig har været fremme i flere medier sidste år, burde også føre til forslag om skat på brug af internettet eller direkte begrænsninger af brugen af nettet. Måske endda i begrænsninger af nethandlen, der en global trussel mod de fysiske forretninger?\n← FN-rapport: Tvivlsomt om 2030-mål nås uden dramatiske midler\nOpfordring på Folkemødet på Bornholm – der skal leveres nu →