Gæstebetjening og værtskab - PDF\nGæstebetjening og værtskab\nDownload "Gæstebetjening og værtskab"\n1 Gæstebetjening og værtskab - Kompetencebehovet for medarbejdere inden for hotel- og restaurantområdet Udarbejdet for Efteruddannelsesudvalget for Køkken, Hotel, Restaurant, Bager, Konditor og Kødbranchen Anja Bruun Kristensen Kubix Bruno Clematide Emilie Sofie Vraagaard September 2014\n2 Kubix ApS Nørre Voldgade København K Tlf Projektnummer: Projektpulje: EVUK6915 MJE\n3 Indhold Baggrund... 3 Executive summary... 4 Fremgangsmåde... 7 Beskrivelse af delbrancherne... 9 Hvad er service set i forhold til gæstebetjening og værtskab? Hvad kan have indflydelse på serviceniveauet?. 23 Uddannelsesaktiviteter og læring i branchen Udfordringer og tendenser i branchen Nuværende og fremtidige kompetencebehov Er jobglidning udbredt? Anbefalinger\n4 Baggrunden for analysen Baggrund Analyse af kompetencebehovet for medarbejdere inden for hotel- og restaurantområdet i relation til gæstebetjening udarbejdes for Efteruddannelsesudvalget for Køkken, Hotel, Restaurant, Bager, Konditor og Kødbranchen, som er ansvarlige for analysen. Sekretariatet har indgået aftale med Kubix, som står for gennemførelsen af analysen i samarbejde med sekretariatet og en nedsat styregruppe. Projektet er bevilget af Undervisningsministeriet. Baggrunden for analysen er at styrke voksen- og efteruddannelsesindsatsen inden for hotel- og restaurationsbranchen og prioritere kompetenceudviklingen af de ikke-faglærte og kortest uddannede på arbejdsmarkedet for derigennem at sikre konkurrencedygtige virksomheder med et højt kompetenceniveau. Efteruddannelsesudvalget ønsker at få belyst, om der er sket et skred i sammensætningen af medarbejdere på de typiske arbejdspladser og om beskrivelsen af medarbejdernes arbejdsmarkedsrelevante kompetencer stadig er aktuelle og fyldestgørende. Målet er at få afdækket, om den nuværende beskrivelse af jobområdet i FKB 2777 Reception, servering og service, er dækkende for det aktuelle arbejdsmarked. Ligeledes ønskes en afklaring af branchens definition på service som begreb i sin faglige kontekst. Formålet med analysen Formålet med analysen af kompetencebehovet hos medarbejdere inden for hotel- og restaurantområdet i relation til gæstebetjening er at: - Afdække begrebet service inden for jobområdet og beskrive, hvad begrebet indebærer af kompetencer i jobfunktionerne for alle medarbejdergrupper i jobområdet. - Afdække medarbejdernes nuværende kompetencebehov og behov for efteruddannelse. - Afdække, om der er virksomheder, typisk sæson-, café- og barvirksomheder, som har ansat ikke-faglærte medarbejdere med behov for kompetencer, som kan dækkes af AMUsystemet. - Afdække jobglidning mellem ikke-faglærte og faglærte inden for området og hvad dette skaber af behov for kompetencer og efteruddannelse. 3\n5 Executive summary Yde hurtig, effektiv, venlig og imødekommende gæstebetjening og værtskab Have viden om produktet Personlig og individuel service er vigtigst Formel og uformel service og værtskab God stemning og godt arbejdsmiljø påvirker serviceniveauet Bemandingen er afgørende for serviceniveauet Service Service er et vidtrækkende begreb, som svært lader sig reducere til en enkelt ting. Blandt de besøgte virksomheder kommer god service blandt andet til udtryk ved en hurtig, effektiv, venlig og imødekommende betjening og værtskab. En god forventningsafstemning på især større konferencehoteller er nødvendig, så gæsten er indforstået med, hvad de får for pengene. Herudover er service også at vide noget om lokalområdet og virksomhedens historie, seværdigheder, faciliteter, mad og drikke. Hertil kommer, at en personlig og individuelt tilpasset service er afgørende. Eksempler på dette kan være at genkende gæsterne og få dem til at føle sig husket. Det kan også være at læse og kende gæsternes behov gerne før de selv udtrykker dem. Ovenstående er baseret på et overordnet blik for service på tværs af virksomhederne. Der ses dog en interessant udvikling i eksempelvis tjenerfaget. Her sker der - specielt på lavprishotellerne og konceptrestauranterne - et skift mod en mere uformel og direkte tilgang til værtskab, gæstebetjening og service. Dette står i deres opfattelse i kontrast til den mere traditionelle tjener (og service) tradition. På konferencehotellerne og kroen holdes disse i højere grad vedlige på den måde, at personalet her yder en mere høflig service på formel manér. En god stemning og et godt arbejdsmiljø afspejler sig i servicen og dermed gæsternes gode oplevelser. Det samme gør et godt forhold mellem medarbejderne og lederen samt et godt socialt forhold medarbejderne i mellem. På især konceptrestauranterne, hvor medarbejderne er meget unge, betyder fællesskabet meget. Derudover kræver god service en god intern kommunikation og et godt overblik for både tjenere og receptionister. Her skal medarbejderne være gode til at trække på hinanden vidensmæssigt og samarbejde på tværs af afdelinger. Et godt samarbejde kan blomstre, hvis der er dialog, socialt sammenhold og gode relationer samt en positiv stemning. Bemandingen spiller ligeledes en stor rolle ift. serviceniveauet. De større konferencehoteller og kroer har mere personale til at servicere gæsten, hvilket har indflydelse på serviceniveauet. Overordnet kan service defineres: Overordnet definition af service og værtskab En god serviceoplevelse er, når personalet formår at kombinere en høj faglig viden om bl.a. produkterne og stedet (for nogle jobfunktioner gode sprogkundskaber) med personlige kompetencer som at være venlig, imødekommende, hjælpsom, effektiv og fleksibel i forhold til gæstens behov og individuelle ønsker. Til denne definition kan tilføjes, at virksomheden og personalet skal være gode til at skabe en positiv stemning og et rart miljø. 4\n6 Have personlighed med menneskelige kvaliteter Uformel læring gennem sidemandsoplæring og learning by doing Kompetencer til at yde service, gæstebetjening og værtskab For at kunne yde denne service skal man først og fremmest have den rette indstilling. For at yde god gæstebetjening og værtskab må man være menneskekender - man skal besidde sociale og empatiske evner samt have pli. Man skal ydermere kunne håndtere svære situationer på egen hånd. Sidstnævnte i særdeleshed på lavprishotellerne, da bemandingen her er lav. Det vigtigste er, at man har den rette personlighed og menneskelige kvaliteter, og så kan de faglige altid komme på senere hen. Læring og efteruddannelse i branchen foregår langt hen ad vejen uformelt. Oftest foregår det ad-hoc og gennem sidemandsoplæring og learning by doing. Medarbejderne oplever det som en mulighed at få lov af ledelsen til efteruddannelse, men ikke mange benytter sig af det. Fælles for deltagelsesniveauet i kurser er, at det afhænger af arbejdsintensiteten i virksomheden (sæsonafhængigt) og medarbejderens potentialer (til fx at stige i graderne ansvarshavende og ledere kommer mere på kurser). På konferencehotellerne og kroen er der en mere udpræget kultur for intern uddannelse - det har høj prioritet her. Det er dog vigtigt, at eventuelle kurser er af overkommelig varighed, da det ellers ikke er muligt at bruge ressourcer på det. Efteruddannelse prioriteres ikke på samme måde på lavprishotellerne og konceptrestauranterne, hvor der er mange ufaglærte medarbejdere. Det opleves her ikke som en nødvendig prioritering med efteruddannelse ift. det arbejde, som receptionister og tjenere udfører. Det vurderes, at mange ufaglærte kan bruge et fagligt løft. På lavprishoteller og restauranter er medarbejdere med gæstebetjening ufaglærte På større konferencehoteller og kroer er de primært faglærte Der findes især mange ufaglærte medarbejdere på lavprishotellerne. På konceptrestauranterne (som kan sammenlignes med cafeer) er alle tjenere ufaglærte. De ufaglærte består hovedsageligt af studerende eller unge mennesker, der har sabbatår. Nogle vælger at blive i branchen, da man nemt kan avancere og blive leder i en ung alder mange foretrækker at arbejde sig op i branchen frem for at uddanne sig. På kroen og større konferencehoteller består de fastansatte af faglært personale, og deltidsmedarbejderne er primært ufaglærte. På større hoteller findes mange serviceøkonomer, som er fleksible og kan varetage flere forskellige opgaver. Medarbejdere og ledere efterlyser samlet set kompetencer og uddannelse inden for gæstepsykologi, mersalg, sprog, revenue management, kommunikation samt at kunne performe/være skuespiller. Konferencemedarbejdere efterspørger ydermere kursus i forhandlingsteknikker. Tekniske kompetencer i booking-systemer efterspørges Med henblik på nødvendige tekniske kompetencer viser analysen, at man med basale it-kompetencer kan varetage de systemer, som anvendes på de besøgte virksomheder. Nogle steder arbejder med (eller på at få) selv-check-in maskiner. Der er dog ikke nogen aktuelle behov for uddannelse heri. Der ef- 5\n7 terspørges, at receptionister som et led i deres uddannelse har arbejdet med bookingsystemer som Opera, Spectra og Scorpio, da det vil minimere oplæringstiden på deres arbejdsplads. De medarbejdere, der ikke kender systemerne, bliver som regel præsenteret for det gennem intern uddannelse eller ved hjælp af sidemandsoplæring. Som en del af konferencearbejdet er det ydermere nødvendigt med en basal forståelse for arbejdet med av-udstyr. På konferencehotellerne er der dog ofte ansat teknikere, hvis hovedopgave er at have styr på dette. Ønske om at arbejde mere på tværs af afdelinger/- faggrænser fremover Jobglidning Medarbejderne skal generelt i dag kunne varetage flere forskellige funktioner (såsom hvis reception og restaurant skal kunne bruge samme personale). For at gøre dette kræver det af medarbejderne, at de er fleksible og nysgerrige. Reel jobglidning i branchen er dog relativt begrænset. Det ses primært på virksomheder som den besøgte kro, der er lille, og hvor tjenerne også fungerer som receptionister. Der er generelt et ledelsesmæssigt ønske om at bruge medarbejderne mere tværgående mellem afdelinger, men i praksis er det fortsat relativt begrænset. Ønsket er ellers, at receptionister, tjenere og andre servicemedarbejdere i højere grad skal kunne varetage hinandens arbejde og dermed skabe større fleksibilitet i opgaveløsningen for at give gæsten den bedste service. At være en del af en kæde eller et koncept Koncepter har indflydelse på serviceniveauet. Hoteller, som er en del af en kæde, arbejder efter et koncept, hvilket sikrer et minimum af styring og standard. Det gør, at servicen opretholder et vist niveau. Koncepter giver personalet og gæsterne en form for tryghed og sikkerhed. De virksomheder, der har deltaget i analysen, er alle (undtagen kroen) en del af en større landsdækkende kæde. Man kan derfor generalisere resultaterne til en større mængde, da de besøgte hoteller og restauranter arbejder efter et standardiseret koncept, som er ens over hele landet. 6\n8 Fremgangsmåde og udvælgelse af virksomheder Fremgangsmåde Analysen er gennemført som en kvalitativ analyse og bygger på en workshop, lederinterview, interview med medarbejdere, interview med gæster samt observationsstudier på seks udvalgte virksomheder. Virksomhederne er udvalgt på baggrund af nogle kriterier for at repræsentere jobområdets volumen af medarbejdere, jobfunktioner og virksomheder fordelt over hele landet. Dette for at sikre analysens repræsentativitet og generaliserbarhed. Kriterierne for undersøgelsen er for det første at besøge succesrige virksomheder for at se på, hvad disse gør, så andre kan lære af dem (best practice). Dernæst skal nogle af virksomhederne have en større del ikke-faglærte medarbejdere ansat, fx cafeer/restauranter. Det er også et kriterium at besøge et garni-hotel, hvor funktionerne fremover integreres mere og mere. Marked med lavpris er stærkt stigende. På samme måde ønskes det indgå i undersøgelsen at besøge en mindre kro med funktionssammensmeltninger, som synes at være en tendens, der er kommet for at blive. Sidst men ikke mindst er det væsentligt at besøge virksomheder, som er en del af en større kæde, for at man herved kan generalisere på baggrund af konceptet og standardiseringen til en større mængde. De besøgte virksomheder udgør: 1. Madklubben 2. Wakeup Copenhagen 3. CABINN 4. Svostrup Kro 5. Scandic 6. Comwell Disse virksomheder er valgt af ressourcepersonerne fra workshoppen - de dækker ovennævnte kriterier samtidigt med, at de dækker geografisk forskellige steder i landet. Workshop Workshoppen blev afholdt over en halv dag med 6 specifikt udpegede ressourcepersoner, som dagligt arbejder inden for jobområdet og repræsenterer hele branchen omfattende FKB 2777 Reception, servering og service. Første del af workshoppen bestod af øvelser og refleksioner over definitionen af begrebet service set i forhold til gæstebetjening og værtskab. Andet tema, der blev diskuteret, var kompetencebehovet for opkvalificeringen af medarbejdere i jobområdet, når god service skal efterleves. I anden del af workshoppen diskuteredes delbrancher og arbejdsområder med særlige udfordringer i forhold til behovet for kompetenceudvikling, herunder især for virksomheder med en større andel af sæson- og deltidsmedarbejdere. Herefter udvalgte ressourcepersonerne de 6 virksomheder, hvor de havde kendskab til, at virksomheden håndterer udfordringer med både jobglidning og mange ikke-faglærte medarbejdere på en succesrig måde. 7\n9 Interview med hoteldirektører, restaurant- og kroejere Kompetencebehovet i relation til gæstebetjening belyses bedst gennem analyse af praksis. Derfor blev der lavet kvalitative lederinterview. Interviewene blev gennemført face to face og varede cirka 45 minutter. Temaerne for interviewene var: Ledelsens rolle og ledelsesstil Medarbejdersammensætningen Virksomheden som arbejdsplads Faglighed og jobglidning Definition af service og værtskab Kompetenceniveauet og kompetencebehovet Gæstereaktioner og andet feedback/kvalitetssikring Arbejdet med service og værtskab og trivsel Interview med medarbejdere Ligeledes blev der foretaget kvalitative interview med medarbejdere, som varede cirka 30 minutter. Temaerne i medarbejderinterviewene var: Service og typiske udfordringer Definition af service og værtskab Læring og kompetencebehov Ledelse, involvering og trivsel Interview med kro-, hotelog restaurantgæster Observationer på virksomhederne Der blev gennemført yderligere interview med besøgende gæster. Her blev der taget udgangspunkt i konkrete situationer, hvor formålet var at få deres oplevelse af gæstebetjeningen samt deres forståelse af god service og hvilke kompetencer det kræver. Yderligere spurgte vi ind til indretningen og stemningen for at få en forståelse af rammernes betydning for god service og værtskab. Interviewene blev suppleret med observationsstudiet, da disse metoder supplerer hinanden godt. Hertil kommer, at observationer egner sig særligt godt til at fange non-verbale handlinger, billeder og stemninger af situationer og uforudsete handlinger, der ellers ikke kommer frem. Det giver tilmed visuelt mulighed for at se, hvordan service praktiseres og hvilke kompetencer der trækkes på. Observationerne er gennemført på de seks udvalgte virksomheder og foregik over én dag, hvor vi med udgangspunkt i en udarbejdet observationsguide var fluen på væggen. Denne observationsform blev valgt, da den påvirker medarbejdernes arbejde og mødet med gæsterne mindst muligt. Gennem konkret tilstedeværelse observeres medarbejdernes, ledernes og gæsternes interaktion og kommunikation med hinanden. De udvalgte fokusområder var: Rammen (konteksten og de fysiske omgivelser) Deltagerne (hvem er de, hvad er deres rolle) Aktiviteter og interaktion (hvad foregår der, hvordan interagerer de) Hyppighed og variation (hvornår og hvor lang tid varer situationen og er den tilbagevende eller unik) Subtile faktorer (uformelle og uplanlagte aktiviteter, det symbolske, ikke-verbal kommunikation) 8\n10 Beskrivelse af delbrancherne Nedenfor gives et overblik over 4 forskellige delbrancher, hvor der er gennemført virksomhedsbesøg. Delbrancherne er: lavprishoteller, større hoteller med wellness- og konferencecentre, konceptrestauranter og mindre kroer. Brede målgrupper Ens koncept i hele landet Serviceydelser på lavprishoteller Afslappet stemning men forskellig indretning Om lavprishoteller De besøgte lavprishoteller (2-stjernet) er begge en del af større kæder, hvor det ene er placeret i København og det andet på Fyn. Hotellerne har samme prisniveau og appellerer begge til en bred målgruppe alt fra forretningsfolk til backpackere. Hotellet på Fyn har dog særligt mange overnattende håndværkere grundet nærliggende større arbejdspladser. På lavprishoteller, som er en del af en kæde, skal konceptet være ens. Direktørerne skal være enige om de overordnede procedurer og gøre på samme måde, som det er beskrevet i konceptet. Der er dog stadigvæk mulighed for som direktør at sætte sit eget præg på hotellet. På hotellerne er der en mindre lounge og en morgenmadsrestaurant. Fra receptionen sælges diverse slik, drikkevarer og snacks samt udlejning af cykler (i København). Receptionisten skal således også varetage rollen som ekspedient. Receptionisten skal ligeledes booke værelser, tage imod gæster osv. På Fyn fungerer receptionisten desuden som en slags pedel, der skal fikse ting, der ikke virker. Det ene hotel er kun få år gammelt. Indretningen bærer derfor præg af at være moderne, stilfuld og enkel. Det ligner ikke et 2-stjernet hotel på indretningen, der blandt andet tæller designerlamper og designerstole som Svanen godt boltet til gulvet så de ikke bliver stjålet. På trods af den stilfulde indretning er der en afslappet stemning, hvor gæsterne kan slå sig ned i lounge-området ved siden af receptionen. På det andet hotel er der også en afslappet stemning, men der er ikke lige så nyt og moderne af udseende. Skift fra faglærte til ufaglærte receptionister. Det kan bedst betale sig at arbejde sig op frem for at blive faglært Få er uddannede alle tjenerne og natholdsmedarbejdere er ufaglærte. I bookingen er der mange serviceøkonomer Der er i branchen sket et skift de seneste år. Tidligere var receptionisterne faglærte, men i dag er kun få receptionister faglærte i lavprishoteller. Mange receptionschefer er ligeledes selvlærte. På et af hotellerne startede receptionschefen som vagtmester (betegnelse for aften-/natvagt i receptionen) og arbejdede sig op. Andre hoteldirektører har ligeledes arbejdet sig op et af stederne har hoteldirektøren arbejdet sig op efter 5 år som vagtmester. En deltidsansat receptionist fremhæver, at hun oplever bedst at kunne komme frem i branchen ved at arbejde sig op frem for ved at erhverve sig faglærte kompetencer gennem uddannelse. Generelt ses mindre grad af specialisering på de mindre hoteller og lavprishoteller. Det vurderes, at mere end 75 % er ikkefaglærte receptionister. Derudover er tæt på 100 % housekeepers ikke-faglærte. Det kan dog variere fra hotel til hotel og endda forskellige steder i Danmark. 9\n11 Generelt er få medarbejdere således uddannede på lavprishoteller. I morgenmadsrestauranterne er kun restaurantchefen uddannet, men tjenerne er alle ufaglærte. Medarbejderne på natholdene er ligeledes ufaglærte, ofte har de et sabbatår og når de skal ind og studere, finder de fleste på et tidspunkt et mere studierelevant job. I bookingen findes oftest en del serviceøkonomer. Nogle receptionister rykker over i bookingen efter 1 års tid, da der er mere attraktive arbejdstider. Der findes ligeledes serviceøkonompraktikanter og receptionistelever i receptionen. Den primære medarbejdertype er unge studerende på deltid Der er mange deltidsansatte og løsarbejdere på hotellerne. De er ofte studerende og bliver som regel kun i 2-3 år, mens de er under uddannelse. Primært er det unge mennesker, der er lærenemme og har en god forståelse for tingene. Mange har en gymnasial uddannelse, men ingen særlige kompetencer er påkrævet, det handler om sund fornuft og velopdragenhed. På campingpladser og steder som Legoland og Tivoli er der ligeledes oftest mange studenter, men også mange sæsonarbejdere. Lederne står oftest selv for uddannelse og oplæring, og sidemandsoplæring er meget udbredt her. De studerende kommer som regel ind 1 måned før for at blive oplært (på samme måde som i McDonald's), fortæller ressourcepersoner. Anden medarbejdertype er studerende eller andre ufaglærte, der arbejder sig op Medarbejderudskiftning Nogle af restaurantcheferne startede med at være studerende, men fordi de syntes, at det var spændende og sjovt og med bedre løn, er de blevet i branchen. Dette sker på flere forskellige små som store hoteller. Det skyldes, at man hurtigt kan accelerere i graderne og være med til at udvikle hotellet. Det er især denne gruppe af ufaglærte, som kan have brug for efteruddannelse. På lavprishotellet på Fyn og i København er der mange medarbejdere, som har været i virksomheden i mange år flere har været med lige siden virksomhederne startede. Det er især attraktivt at have studerende ansat, der går på en lang videregående uddannelse. På den måde undgår hotellet for meget udskiftning og dermed for meget tid på oplæring. Chefer bliver i længere tid Blandt nøglepersoner og chefer har de generelt mindre udskiftning i personalet i København. Det er mere en naturlig udskiftning internt mellem hotellerne i kæden. Primære målgruppe er forretningsfolk Om større hoteller med wellness- og konferencecentre De to større besøgte konferencehoteller er begge en del af større kæder og lokaliseret i Jylland det ene praktisk placeret tæt ved motorvejen. Det ene henvender sig til mellemklassen og det andet også lidt derover. På det ene konferencehotel er omkring 80 % af gæsterne der i forbindelse med en konference. Det andet hotel bliver også anvendt af firmaer til afholdelse af konferencer, men har også blandt andet gæster fra Indien, England og USA. Om sommeren er der en del turister fra især Sverige. Blandt dette hotels stamgæster tæller desuden større håndbold- og fodboldhold. 10\n12 Flere faciliteter, mere bemanding og mere tid til gæsten På større konferencehoteller er, som det ligger i ordet, det særlige, at de tilbyder store mødelokaler med mulighed for afholdelse af større konferencer. Ligeledes har nogle også wellness og spafaciliteter. Generelt har disse hoteller flere faciliteter såsom møde- og konferencelokaler, swimmingpool, fitnessrum, aftenrestauranter, flere loungeområder mm. I wellness-centrene er det vigtigt, at medarbejderne har overblik og overskud til at tage sig af gæsterne, så gæsterne kan slappe helt af. Her kan gæster have sparet op til et wellnessophold i lang tid, og derfor forventer gæsterne god service. Der er mere bemanding på disse hoteller, hvilket betyder mere tid til hver gæst. Der gøres mere ud af at servicere gæsten. Samme faciliteter og servicestandard er gennemgående på alle hotellerne i kæden landet over. Stilfuld og hyggelig indretning og stemning Indretningen på hotellerne er generelt pæn. Der er stilfuldt og indbydende med pæne indgangspartier og hyggelige loungeområder, der indbyder til at slå sig ned og sidde og tale sammen. Det ene hotel er lidt mere stilfuldt og appellerer mere til private virksomheder og det andet mere hyggeligt og appellerer mere til private snakke. Der er en rar stemning på hotellerne, det ene sted som hjemligt. Der er generelt gjort meget ud af indretningen. Det er ifølge ressourcepersoner og gæster med til at give en god oplevelse. Også medarbejderne gør noget ud af sig selv. En hoteldirektør udtaler blandt andet, at man viser, at man vil det, ved at gøre noget ud af sig selv fx ved at tage makeup på, have pæne uniformer på mm. Gæster lægger mærke til disse ting det er med til at give et godt helhedsindtryk. Størstedelen af medarbejdere med gæstebetjening er faglærte På større wellness- og konferencehoteller er flere medarbejdere med gæstebetjening faglærte. Alle kokke er faglærte, det ene sted er alle tjenerne ligeledes faglærte. I receptionen er cirka 50 % faglærte receptionister det ene sted og cirka 75 % det andet sted. Resten er studerende på deltid. I konferencedelen uddannes alle konferencemedarbejderne på koncernens interne uddannelse som meeting-designer det ene sted. Det andet sted er der serviceøkonomer. Generelt på større wellness og konferencehoteller forekommer større grad af specialisering På de større hoteller og konferencecentre (hvor der altid er fast bemandet receptionen) er opgaverne oftest opdelt, dvs. en person tager kufferten, en anden tjekker ind osv. Der er styr på bl.a. det tekniske, hvilket er alfa og omega i dag og giver tryghed for gæsten, fortæller en af ressourcepersonerne. Især serviceøkonomer arbejder på hoteller, typisk i receptionen eller konferencen. Efter et stykke tid, er der flere af dem, der rykker op i hierarkiet og bliver eksempelvis receptionschef o.l. 11\n13 Fuldtidsansatte er primært faglærte og deltidsmedarbejdere er ufaglærte og ofte studerende Op mod % er ufaglærte i denne branche. De medarbejdere, der har studiejob og deltidsjob i receptionen, er ufaglærte, hvorimod fuldtidsreceptionister ofte er faglærte. Det er især de mere teknisk-faglige kompetencer som at have styr på it, der efterspørges. Stort set 100 % af vagtmestrene er ufaglærte. Det er oftest studerende, som har sabbatår og arbejder der 1-2 år. Personalet i morgenmadsrestauranten er op mod 90 % ikke-faglærte og de er som regel alle af udenlandsk oprindelse. Det skyldes, at der ikke er et stort behov for gode sprogkundskaber. Anciennitet og lav personaleudskiftning Alle medarbejdere har en forholdsvis høj anciennitet både internt i hotelkæden og på de pågældende hoteller, hvorfor der er en generel lav personaleudskiftning. Mange har desuden været i branchen i mange år og er over 30 år. Stor og blandet målgruppe Om konceptrestauranter Konceptrestauranten, som er en del af en større kæde, er placeret centralt i København. Alle restauranterne i kæden er på Sjælland centralt placeret i København og en i Nordsjælland. Restauranterne går ind under samme kategori som cafeer, da deres målgruppe og prisniveau er ens. De appellerer, ligesom cafeer, bredt og har derfor en blandet målgruppe. Primært er det yngre publikum glade for restauranterne, men også ældre par og større selskaber gæster det. Travl konceptrestaurant med mad i den billigere ende På en almindelig hverdag aften er der omkring 400 gæster igennem. Der er over 20 medarbejdere på arbejde i hverdagene og i weekenden endnu flere. I alt er der ansatte bare på denne restaurant. I hele kæden er der medarbejdere med en stor andel af løsarbejdere. Generelt er det store og travle restauranter, så konceptet handler om at få gæster igennem hurtigt og effektivt. Maden, der serveres, er i den billige ende - som på cafeer. Konceptet lyder; 1 forret 50 kr., 2 retter 150 og 3 retter 200 kr., dog kan der forekomme tillæg ved nogle retter. På grund af prisniveauet forventes ikke stort vin- og råvarekendskab. Der er for nyligt kommet en bar, som ligger i forlængelse af restauranten. Her kan gæster nyde en drink før eller efter maden. God og ungdommelig stemning på restauranten Vi bliver vist rundt i den store restaurant. På trods af at det er tirsdag aften, er der næsten fuldt hus. Stemningen er god og munter, og høj musik spiller i baggrunden. Senere bliver der skruet ekstra op for musikken. Folk ved bordene ser ud til at hygge sig, det samme gør tjenerne. Selvom de har travlt, er de søde og smilende og lader til at have det godt med hinanden og deres arbejde. 12\n14 Sådan kan stemningen beskrives på restauranten en tirsdag aften. Nogle gæster elsker den der storby-metropol-agtige stemning, der pumper derudad, især fredag og lørdag, hvor der bliver skruet godt op for musikken. Andre synes, der er for meget larm. Men dette er restauranternes varemærke. De har dog en afdeling, de kalder for 60 eren, hvor der er mere stille, som er en service til den ældre målgruppe. Stilet og moderne indretning Tjenere er ufaglærte, de er ansat på deres personlighed Også indretningen indbyder til hygge og appellerer til et ungdommeligt, men bredt publikum. I restaurantkæden er medarbejderne på gulvet, der har gæstebetjening, delt op i: Tjenere (tager imod bestilling, betaling og serverer), seatere (modtager gæsten, viser dem hen til et ledigt bord og generelt har overblik over restauranten og aften en form for værtinde) og runnere (løber frem og tilbage med især beskidt service, rydder af og dækker bord), men alle går de under betegnelsen tjener - og alle medarbejdere skal kunne varetage som minimum tjener- og runnerfunktionen. Derudover har barpersonalet gæstebetjening. Generelt er alle tjenere, ligesom på cafeer, ufaglærte de er alle ansat på deres personlighed. Faglærte tjenere, der har søgt hos dem, er ofte ikke blevet ansat, fordi de har lært den der etikette, som de ikke kan lægge fra sig. Det lægger en barriere op mellem tjeneren og gæsten, som vi netop prøver at bryde, fortæller en restaurantchef. Alle kokke er faglærte og nogle bartendere er faglærte Generelt er 50 % ikkefaglærte i restauranter og tæt på 100 % på cafeer Ungt personale ofte studerende eller unge der har sabbatår I køkkenet og baren ser det anderledes ud. Alle kokke er faglærte (de har dog ikke gæstebetjening). Blandt bartenderne er 3-4 uddannede bartendere og resten har 5-10 års erfaring inden for branchen. Generelt for restauranter er ifølge ressourcepersonerne cirka 50 % ikke-faglærte. I cafeer er det tæt på 100 % af medarbejderne, der er ikke-faglærte (og netop derfor hører denne restaurantkæde under denne kategori). Det gælder tjenere og ofte også dem, der laver sandwich mv. i køkkenet. Det er oftest studerende, der udfører disse opgaver ved siden af studiet. Der findes også uddannede catere, som arbejder i cafékøkkener, men størstedelen er ufaglærte. Dette er en udfordring for branchen, og her kunne ønskes et kompetenceløft. Tjenerne er alle meget unge, stort set alle er under 30 år og mange er også under 25 år. Flere af dem er ungt og smart klædt på, med korte shorts, bare ben og kondisko. Det passer til konceptet og restauranten, som er moderne og ungdommelig. Generelt er alle medarbejdere med gæstebetjening på restauranterne meget unge. De er ofte studerende eller har sabbatår. Den nuværende restaurantchef på en af restauranterne er som eksempel ufaglært og blot 23 år. Han har kun været restaurantchef i 3 uger. Han startede for 1,5 år siden som tjener, derefter blev han seater (i denne rolle kan man anvende værtskabs-begrebet) og er nu blevet tilbudt jobbet som restaurantchef, og valgte derfor at tage orlov fra sit studie. 13\n15 Unik kro beliggende i naturskønt område i Jylland Mindre kro Generelt forekommer mindre grad af specialisering på de mindre kroer (som typisk kan være mand og kone-virksomheder), og service er mere individuelt og personligt. Her vurderes det, at generelt er 75 % ikke-faglærte receptionister. Derudover er de fleste house-keepers ikke-faglærte. Det kan dog variere fra hotel til hotel. Kroer er som regel små selvstændige enheder. Det samme gælder for den besøgte kro, som er beliggende i Jylland. Kroen er en unik og gammel gård i naturskønne omgivelser. Kroen har plads til 49 overnattende gæster og prisniveauet hører til mellemklassen. Målgruppen er bred men med en overvægt af 60+ segmentet Firmaer er begyndt at bruge kroens selskabslokale Gammeldags og hyggelig indrettet kro med gamle antikke møbler og faciliteter Kroens målgruppe er bred. Gæsterne hører primært til i 60+ gruppen. I sommerperioden forekommer der en mere blandet målgruppe med især danske, norske, tyske og amerikanske turister. Om vinteren er der en del firmafolk. Da større virksomheder ligger i nærheden, kommer medarbejdere herfra ind imellem på besøg med udenlandske gæster for at spise frokost og se noget typisk dansk. Derudover har kroens restaurant mange danske gæster fra nærområdet. Det nye er, at firmaer er begyndt at bruge kroens selskabslokale til mødelokale, hvor forretningsfolk opholder sig på kroen en halv eller hel dag, skiftevis i selskabslokalet, inde og ude i restaurantens have. På kroen findes en større restaurant, som både serverer morgenmad, frokost og aftensmad. Alle værelserne er forskelligt indrettet, ingen af dem med tv eller telefon. Derimod tæller faciliteterne og serviceydelserne en stor og hyggelig have lige ned til Gudenåen, legeplads, gammelt bibliotek og generelt områder med plads til ro og fordybelse. Kroens indretning og stil er gammeldags og hyggelig med antikke møbler og gamle fund fra de sidste mange 100 år. Til kroen hører meget historie til, som bruges som storytelling til gæsterne, når der er tid. Stemningen er hyggelig, hjemlig og særdeles fredfyldt. Primært faglærte tjenere og tjenerelever Størstedelen af medarbejderne er faglærte tjenere. Kokkene er ligeledes faglærte. Derudover har de en del kokke- og tjenerelever samt en serviceøkonom-praktikant. Deres reserve- og deltidsmedarbejdere er ikke alle faglærte, men har været der i mange år. Der er også nogle pensionister, som stadig kommer og hjælper lidt til ind i mellem. Selvom størstedelen af medarbejderne er faglærte eller i lære som elev, så er det ikke et decideret krav, men noget de foretrækker Det vigtigste er, at man er serviceminded. - der også fungerer som receptionister, da de to funktioner er smeltet sammen Tjenerne skal ikke kun servere inde i restauranten, men står også i baren, som samtidig fungerer som receptionsskranke. Tjenerne skal derfor også varetage receptionistopgaver, hvorfor disse to fag smelter sammen. De er derfor både faglærte og ikke-faglærte i deres funktion. 14\n16 På kroen har ejeren en generel interesse i elevuddannelse og efteruddannelse. Ledelsens engagement i uddannelse og faglighed har betydning for prioriteringen af dette, hvorfor andelen af faglært personale hos ham kan være højere end gennemsnittet for kroer. Blandet alder i medarbejdergruppen Medarbejdergruppen er blandet, der er elever som lige er gået ud af folkeskolen til medarbejdere sidst i 50 erne. De ældre hjælper og oplærer de unge. Kroejeren og mange af de ansatte har arbejdet på kroen i mange år. 15\n17 Hvad er service set i forhold til gæstebetjening og værtskab? Hvad er god service og hvordan defineres service som begreb i branchen? Service og værtskab er ikke nogen absolut størrelse. I det følgende præsenteres med udgangspunkt i de besøgte virksomheder, hvilken service der kan forventes de forskellige steder, og hvordan de prioriterer deres ressourcer ift. gæstebetjening og service. Service på kro at kunne forklare om maden og vinen, samt at der er tid til gæsten Hvilken service kan man forvente på de forskellige jobområder? Udover at være hjælpsom og imødekommende over for gæsterne er det god service på en kro at kunne forklare om maden og anbefale en god ret efter gæstens ønske. Tjenerne skal have en viden om maden og vinen. En medarbejder fortæller, at man skal kunne sammensætte en vinmenu til maden og kunne fortælle om vinen og maden for gæsterne. For at der er tid til gæsten, kræver det, at der ikke er for travlt. Ressourcepersoner udtaler, at det er dårlig service, hvis der er for lidt bemanding og det giver lange køer og kaos. Dette er ledelsens ansvar. Der skal være tid til gæsterne og hvis der ikke er nok bemanding på, så er det bedre at afvise nogle gæster i døren, end at der bliver for travlt, for så kan stedet ikke leve op til den service, de gerne vil yde for de andre gæster. For at dette skal fungere, er det vigtigt at have medarbejdere som informerer gæsterne om, at der kan forekomme ventetid ved fx sygdom i personalet (underbemanding). Dette kan dog være en udfordring, for mange forstår ikke, hvis der stadig er ledige borde i restauranten. Service på konceptrestauranter hurtig og effektiv bespisning På konceptrestauranter kan man forvente at blive bespist hurtigt og effektivt. Tjenerne sørger for en hurtig seating og tager hurtigt imod ordre. Maden kommer umiddelbart og en reservation på restauranterne er sjældent mere end et par timers varighed. Medarbejderne er søde, men er ikke ansat til at guide gæsterne gennem menukortet, derfor er dette også forholdsvis kort. En gæst fremhæver, at det, hun oplevede at få, var god mad til prisen. Service på et lavprishotel ikke meget tid til gæsten (og service) pga. lav bemanding og lave priser Hver dag er der over 1000 mennesker igennem på lavprishoteller, så der er ikke tid til service dette både for hoteldirektører og til dels også for medarbejdere. Det er en maskine, man er maskinmester, sådan lyder ordene fra direktøren på et lavprishotel i København. Han hilser heller ikke på gæsterne. Det overrasker mange, især elever, hvor lidt kontakt, man har til gæsterne. Generelt er servicen på lavprishoteller begrænset af, at der er få medarbejdere på arbejde ad gangen. Priserne er derfor også sat efter en begrænset service. Klientel og medarbejder ved, at hotellerne har en anden standard end andre hoteller, så der forventes heller ikke lige så meget af den service, de yder. Det er således en anden type service, der er tale om her, end på de større og dyrere hoteller. 16\n18 Der er ikke på samme måde et nært forhold til gæsterne på lavprishoteller. Det skyldes, at hotellerne er nødt til at have så lav bemanding som muligt, for at kunne holde priserne nede. Der er dog minimum 2 medarbejdere i receptionen hele døgnet. Samme forhold er gældende på Fyn, her er der dog kun 1 medarbejder på arbejde ad gangen pga. lidt færre gæster. Der er derfor lidt mere tid til at snakke med gæster frem for i København. På et 2-stjernet hotel kan gæsten forvente et ordentligt værelse, hvor tingene er i orden, en ordentlig behandling og et smil. Alt herudover er service, der ikke kan forventes og så må man betale for det et andet sted, forklarer en medarbejder. Det lader dog trods disse udmeldinger til, at der på lavprishotellerne alligevel ydes forskellige former for service som i større eller mindre grad formuleres som service. Medarbejderne med gæstebetjening må i disse tilfælde selv vurdere, hvornår de har mulighed for at yde (ekstra) service og hvordan. Service på større konferencehoteller medarbejderne gør et godt stykke arbejde og gør plads til tid til gæsten Forventningsafstemning Denne type hoteller er hverken den dyreste eller den billigste. Det er dog i modsætning til lavprishotellerne mere prioriteret at have mere personale og dermed også mere tid til gæsterne. På sådanne hoteller kan man ifølge en medarbejder forvente, at der er rent og pænt, at medarbejderne er dygtige og gør et godt stykke arbejde. Hun fremhæver dog vigtigheden af en forventningsafstemning, så gæsternes forventninger ikke overstiger det, de får. Derfor er det specielt i konferencedelen - en væsentlig del i tilbudsfasen at lave et godt match med kunden. Dette er også udtryk for god service. Fælles for de besøgte virksomheder er som fremhævet ovenfor, at god service er baseret på en god forventningsafstemning med gæsten. Der skal for at være god service, være overensstemmelse mellem det, som gæsterne forventer at få, og det de faktisk får. På lavprishoteller skal gæsten vide, at der ikke er inkluderet nogle supplerende services og at man skal klare meget selv som gæst. Ligeledes er det på kroen også vigtigt, at gæsterne er forberedte på, hvad det er for et sted, de kommer til og for eksempel ikke forventer store moderne værelser med tv på værelserne. En del af denne forventningsafstemning er at forklare eller kommunikere til gæsten, hvad der kan forventes af det pågældende sted. Velkomsten er vigtig Både på hotellerne, restauranterne og på kroen fremhæves det, hvordan en del af den gode service og værtskab er at tage godt i mod gæsterne at yde godt værtskab. På restauranterne går de for eksempel meget op i, at gæsterne får en god og varm velkomst, hvor man føler sig velkommen med det samme. Dette er også en vigtig faktor, som nævnes af ressourcepersonerne og gæsterne. 17\n19 På kroen tegner der sig samme billede. Et gæstepar fra den besøgte kro fortæller, at de er blevet taget godt imod ved deres ankomst, og det gør, at de føler sig velkomne. Da de kom, var deres værelse ikke færdigt, i stedet blev de tilbudt en kop kaffe og kage ude i solen imens. På den måde fik personalet vendt en ellers irriterende situation til en positiv oplevelse for gæsten. En anden gæst skulle overnatte på kroen, men kom om natten, da receptionen havde lukket. Personalet havde sørget for at lægge nøglen til dem og alt var klar. Det var fint, og der var de informationer, der skulle være. Gæsten har været der flere gange og forklarer, at medarbejderne altid er hjertelige og hjælpsomme. Dette er et generelt billede blandt kroens gæster, som alle har været på stedet før flere er kommet der i over 25 år og planlægger at komme igen. Faglige kompetencer At kunne fortælle og rådgive om produktet og stedet Viden om lokalområdet, seværdigheder, mad og drikke Alle er enige om, at faglige kompetencer har stor betydning for serviceniveauet uanset branche. På restauranter gælder det eksempelvis kendskab til maden og vinen. På hoteller er det vigtigt, at personalet har viden om hotellet og dets faciliteter og kan svare på spørgsmål om eksempelvis turistattraktioner og den omkringliggende by. For begge brancher er det yderligere vigtigt, at medarbejderne har kendskab til bl.a. borddækning, indretning mm, for at stedet er indbydende og præsenterer sig pænt. På kroen er det også en del af servicen, at medarbejderne kan forklare og fortælle om stedets historie. Som eksempel herpå ser vi en medarbejder gå hen til en gruppe nordmænd, der kommer, give dem brochurer og fortælle om bl.a. stedet og deres værelser og priser, og bagefter vise dem værelserne og kroen. En medarbejder påpeger, at det er god service at vise dem rundt på gården og i haven og fortælle om kroen. Der skal være tid til gæsten det skal være en oplevelse. Også på hotellerne er der et behov for at besidde viden om lokalområdet og seværdighederne deromkring. På besøget på et lavprishotel overværer vi en indisk gæst stille receptionisten spørgsmål omkring praktiske forhold vedr. turistattraktioner i området og hvordan man kommer rundt med offentlig transport. Receptionisten fortæller og informerer den udenlandske gæst og skriver det ned på et stykke papir. Her ses en serviceminded receptionist, der er åben og hjælpsom over for gæsten. På de større konferencehoteller forventes en større viden om hotellet og dets faciliteter. I hotellet med spadelen sælges fra receptionen ligeledes spaprodukter mm., som de skal kunne rådgive om. Det er desuden i restaurationerne - både på hotellerne, på kroen og i konceptkæderne - vigtigt at have kendskab til og viden om de produkter, der serveres (menuerne, nye retter, udskæringer, typer af vine og spiritus mm.). 18\n20 Dette illustreres ved følgende gæstebetragtning: Tjeneren, som serverede deres forret, havde givet dem nogle forslag baseret på hans egne erfaringer. Gæsterne oplevede, at tjenerne vidste, hvad der passede sammen. Tjeneren gjorde dette på en måde, som var meget nede på jorden gæsterne mente også, at det hurtigt kan blive for meget, hvis det er for højtideligt. De var i alt meget tilfredse med servicen og den samlede madoplevelse og ville gerne komme igen. At genkende gæsten Personlig service - at genkende gæsterne og kende deres behov På hotellerne uanset prisklasse er det god service at genkende og huske gæsterne. En medarbejder på et af de større konferencehoteller fortæller: Når stamgæsterne ringer, så skal jeg vide noget om personen, selvom jeg ikke er hans primære kontaktperson. Det gør vi meget ud af. Hun fortæller, at gæsterne generelt sætter pris på, at personalet er personlige. Det er ved at kende dem godt, at hun oplever, de kan lave den gode service. Som eksempler på den gode personlige service, har de, hvis der er en gæst til en konference, som har rund fødselsdag, serveret lagkage til buffeten. Eller er det en varm dag, kan de overraske gæsterne med is. På et af lavprishotellerne fortæller en medarbejder, hvordan de kommunikerer i deres bookingsystem, så selv en medarbejder, der ikke har haft kontakt med stamkunden før, kan finde information om vedkommende i bookingen. Medarbejderen oplever, at deres gæster godt kan lide at blive genkendt. At kunne læse gæsten Udover at genkende sine gæster er det også en del af den gode gæstebetjening og service at være i stand til at læse sine gæster. På et større konferencehotel fortæller en hoteldirektør, at de er proaktive med deres gæster. Dette ved at finde ud af, hvem gæsten er hvilken type person, hvad de har brug for eller hvor skal de hen. Dette er også en måde for hotellerne til at lave mersalg. Hvis de overhører, hvad gæsterne gerne vil have, kan de komme dem i forkøbet. Det handler om at være opmærksom, have empati og kunne vurdere hvilke gæster, som har brug for mere hjælp og støtte. At tage individuelle hensyn og ikke være principfast På kroer, koncept- og hotelrestauranterne er det en del af servicen at være opmærksom på folks særlige behov, fx hvis de er allergikere eller hvis de for eksempel af religiøse eller kulturelle årsager har bestemte mad- og drikkepræferencer (fx kinesere der helst spiser fisk og vil have the efter maden, muslimer der kun spiser halal-slagtet kød, eller indere som ønsker vegetarisk). Dette er det samme på kroen. En tjener fortæller, at det er vigtigt, at medarbejderne taler sammen for at give vigtige beskeder om gæsten videre. I forlængelse af dette gælder, at principfasthed ikke er god service. Derimod skal medarbejderen finde den løsning, der passer bedst til den enkelte gæst og kunne afvige fra principper og regler, hvis dette er nødvendigt. 19


Sandberg Bluetooth Speaker er den bedste ven til din smartphone eller tablet. Perfekt til ferien, stranden, skovturen, festivalen eller noget helt femte. Waterproof Bluetooth Speaker tilsluttes trådløst med Bluetooth, og giver dig et væld af muligheder: -\tLækker lyd via den indbyggede højttaler med aluminiumsfront -\tFjernbetjen lydstyrke og afspilningsliste med knapperne. -\tLøb aldrig tør for strøm med den indbyggede powerbank\n»En velbygget højttaler.«\n»Jeg er virkelig imponeret over lyden !!! Den har lydkvalitet som en langt dyrere højttaler, og bassen er virkeligt god. Hvis man ikke kan se hvor musikken kommer fra, så tror man at den må komme fra noget der er meget større.«\nWaterproof Bluetooth Speaker blev omtalt i vores pressecenter:


Virkelighed og illusioner 3. del:\nom liv og død.\nSkepsis og tvivl.\nEt godt råd til dig, kære læser, vil være, straks her fra starten at vise en åben og fordomsfri holdning til emnet, og at du i øvrigt væbner dig med en god portion tålmodighed. Emnet – eller rettere: min behandling af emnet - kræver både omtanke og eftertanke, hvis man ellers vil gøre sig håb om at forstå, hvad det er, der helt seriøst ligger mig på sinde at meddele mine læsere.\nGennem de senere år, er der sket det for mig, at det omtrent livslange engagement med problematiske filosofiske spørgsmål omkring liv og død, specielt i relation til Martinus' kosmiske analyser og facitter, at i stedet for at føle mig noget der ligner 100 % sikker på disses ubetingede gyldighed, er jeg desværre kommet stadig mere og mere i tvivl. Det fremgår i øvrigt også af en efterhånden stor del af mine senere artikler. (1)\nNu er det jo ikke sådan, at jeg til trods for min skepsis og tvivl på mindste måde bilder mig ind at være mere indsigtsfuld eller klogere på tilværelsens grundlæggende spørgsmål og problemer, end eksempelvis Martinus, for selvfølgelig har jeg ikke det hovmod, og det ville i øvrigt være det rene galimatias. Men ud fra mine personlige forudsætninger, evner, oplevelser, erfaringer og begrænsede viden, har jeg desværre ikke kunnet undgå at stille kritiske spørgsmål til nogle af de væsentlige emner og analyser, som indgår som vigtige og uundværlige led i Martinus' kosmologi.\nMen i øvrigt henholder og trøster jeg mig med, at Martinus selv har givet ”grønt lys” for at forholde sig skeptisk, tvivlende og udspørgende overfor hans fremstilling af det verdensbillede, han er ophav til og ansvarlig for. Kan jeg da med min tvivl og skepsis fortsætte uanfægtet med at studere og forholde mig til Martinus' kosmologi? - Dertil vil jeg først og fremmest svare, at Martinus’ kosmiske analyser og facitter i form at et storslået, forunderligt og fascinerende verdensbillede, gør det umuligt for mig at slippe det helt. Dernæst vil jeg svare med at henholde mig til Martinus’ egne ord om hans eget forhold til sine læsere og studerende af hans kosmologi. Efter i FORTALE til Livets Bog 1 at have gennemgået en del af baggrunden for sin skabelse af netop Livets Bog, skriver Martinus i stk. 18. følgende, som jeg tillader mig at bringe i moderne retskrivning:\n(Citat, igen med nutids retskrivning) Naturligvis vil der være mennesker, der tror på denne åndsvidenskab og gør den til en ny religion, men det viser, at de ikke har haft evne til at forstå den. Jeg ønsker ikke med mine kosmiske analyser at være en autoritet, som folk skal tro på. Den enkelte åndsforsker, som fatter interesse for de kosmiske analyser, må nøje efterprøve og studere mit livsværk. Han må konfrontere det med sine egne erfaringer og oplevelser. Først da kan det blive af værdi for ham. Det bliver til selvstændig tænkning og analysering, det bliver en hjælp til selvhjælp, som fører til indvielse i selve livets mysterium. (Citat slut. Martinus i artiklen: Besættelse, sidst bragt i Kosmos Nr. 9 – 2009)\nMen om man kan tillade sig at tolke ovenstående citat som et carte blanche til frit at forholde sig skeptisk og kritisk til dele af Martinus' analyser og facitter, er et spørgsmål. Imidlertid er det netop mine ”egne erfaringer og oplevelser”, der bevirker, at et af de problematiske spørgsmål, som med tiden har forøget og forstærket min skepsis, det er ikke mindst spørgsmålet om gyldigheden af Martinus' påstand om skæbnens lovbundethed. Loven for skæbne er ifølge ham kortest udtrykt i den bibelske sætning: ”Det et menneske sår, det skal det også høste”. Eller med hans egne ord eller definition af begrebet skæbne (frit citeret): ”Skæbne er oplevelsen af virkningerne til de årsager, som individet selv i første instans har udløst.” (2)\nDenne påstand baserer og begrunder Martinus blandt andet på eksistensen af de kosmiske lovmæssigheder, han generelt betegner som de kosmiske eller guddommelige skabeprincipper, og som i henhold til ham ligger til grund for al skabelse, manifestation og oplevelse. Skabeprincipperne, hvoraf der ifølge Martinus er 8 hovedskabeprincipper og 7 variantprincipper, altså i alt 15 skabeprincipper, fungerer tilsammen som en kombineret enhed, idet samtlige skabeprincipper i større eller mindre grad altid vil være til stede i en hvilken som helst sammenhæng. Som for eksempel som i dette øjeblik, hvor jeg sidder bag skærmen og skriver disse linjer. Eller din aktivitet, kære læser, med at læse og tænke over det skrevne. Blandt skabeprincipperne er det dog især hovedskabeprincip nr. 5.: Bevægelsesprincippet, og hovedskabeprincip nr. 6.: Talentkerneprincippet, der er i spil, når det drejer sig om individets skæbne.\nFor læserens skyld skal her kort og skematisk vises, hvilke hovedskabeprincipper og variantprincipper, det er, at Martinus' kosmologi opererer med:\nFor god ordens skyld og for at orientere eller erindre læserne om basale emner i Martinus' kosmologi, skal følgende vigtige faktorer og kræfter, som Martinus' kosmologi desuden opererer med, også gentages her:\nDet levende væsens 1. hovedinstans er som formentlig bekendt Jeget, og 2. hovedinstans er bevidstheden, men her forstået som overbevidstheden, der er identisk med den 7. kosmiske grundenergi, Moderenergien, hvis substantielle og funktionelle basis er evighedslegemet. Altså det legeme, som ligger til grund for individets struktur og hele tilværelse, men som i sig selv er uskabt og dermed eksisterer før tid og rum, og hvorom man med rette kun kan sige, at det ER.\nDet er i denne forbindelse vigtigt at vide eller orientere sig om, at det fysiske legeme, altså vores fysiske krop, i det væsentlige består og udgøres af de tre 'fysiske' energier: 1. Instinktenergien, 2. Tyngdeenergien, og 3. Følelsesenergien. De tre åndelige eller psykiske energier, som i praksis kendes i form af vore åndsevner, er 4. Intelligensenergien, 5. Intuitionsenergien, og 6. Hukommelsesenergien basis. Alle 6 kosmiske grundenergiers indbyrdes kombinationer og styrke, har Martinus påvist i sit symbol nr. 12., som på en forenklet og visuel måde netop viser grundenergiernes indbyrdes kombinationer, som læseren via det følgende link selv vil kunne orientere sig om:\nhttp://www.martinus.dk/da/symbolerne/symboloversigt/symbol-12 – På symbolet er det især det tværgående felt, der i begge ender er markeret med orange farve, som har særlig interesse i denne sammenhæng, idet dette repræsenterer dyreriget, hvortil det jordiske menneske stadigvæk hører, omend så småt er på vej mod det, Martinus betegner som ”det rigtige menneskerige”.\nMin foreløbige pointe er her, at såfremt min hypotese eller påstand om, at vi levende væsener, der kalder os selv for mennesker, i øvrigt i lighed med alle andre levende væsener, kun har ét liv at leve, vil det kun være de tre nederste feltrækker, der kan have interesse, nemlig feltrækken med rød farve i hver ende, feltrækken med orange farve i hver ende, og delvis feltrækken med gul farve for hver ende. Hvorfor feltrækken med gul farve for hver ende kun kan have delvis interesse for os her, skyldes det forhold, at denne feltrække repræsenterer grundenergiernes kombination i det såkaldte ”rigtige menneskerige”, et rige, som med sit høje etiske og moralske niveau ”ikke er af denne verden”. Derfor er det kun den allernederste del af samme feltrække, der repræsenterer de højst udviklede jordiske mennesker.\nDet er naturligvis en dristig påstand af mig, at mene, at vi mennesker – i lighed med alle andre levende væsener – kun har ét eneste liv at leve. Især i betragtning af, at jeg i en lang række tidligere artikler har forholdt mig loyalt og indforstået med Martinus' geniale kosmiske analyser og livsfacitter. Det skal jeg vende tilbage til lidt senere nedenfor.\nSkytsengle- eller skytsåndsprincippet\nImidlertid viser livet eller tilværelsen uimodsigeligt, at der som nævnt forekommer tilfælde, hvor mennesker kommer ud for at opleve ubehagelige, smertelige og ligefrem tragiske personlige situationer eller forhold, som det er vanskeligt eller umuligt at finde forklaringer på årsager til i individets eget nuværende liv. Og hvor det forekommer usandsynligt, at årsagerne skulle ligge i et eller flere tidligere liv i fortiden. I den specielle sammenhæng henviser Martinus til forekomsten af Skytsengle- eller skytsåndsprincippet eller -institutionen, som i henhold til hans analyser fungerer som en repræsentation af selve Guddommens omsorg for sine skabninger, mere præcist i de tilfælde, hvor individet, som nævnt, kommer ud for situationer og forhold, som dettes skæbne så at sige ikke gør det berettiget, at individet skal opleve og gennemleve. (3)\nDenne forklaring kan man naturligvis forholde sig til, som man vil eller synes, men personligt har jeg vanskeligt ved at forstå og dermed også at acceptere den som gyldig. For tænk bare på det enorme antal – og vel at mærke egnede - skytsånder eller -engle, der skal til, for at imødekomme behovet for hjælp, f.eks. i form af behandling, trøst og/eller vejledning, til anslået omkring 7 milliarder mennesker på jordkloden! Dertil kommer dyrene, i forbindelse med hvilke Martinus nævner, at dyrenes dødsangstskrig, idet de angribes og dræbes af et andet eller flere andre dyr, udviklingsmæssigt set er begyndelsen på begrebet og fænomenet bøn. (4)\nI den sammenhæng afhjælper det heller ikke situationen væsentligt, at der også findes professionelle og såkaldt 'fysiske skytsengle', nemlig i form af f.eks præster, psykologer og psykiatere, som vitterligt konstant udøver megen hjælp og vejledning til syge og plagede mennesker. Eller den store skare af læger og sygeplejersker og andet plejepersonale, der verden over dagligt året rundt gør, hvad de evner og formår, for at hjælpe og i bedste fald helbrede deres patienter.\nMed noget der ligner god vilje, kunne man måske forstille sig, at ”det åndelige hjælpekorps” i form af skytsånder eller skytsengle, er organiserede og fungerer på principielt samme måde, som de ovenfor netop nævnte præster, psykologer, psykiatere, læger, sygeplejersker og andet plejepersonale.\nMen i mange – de allerfleste? - tilfælde viser kendsgerningerne, at langt fra alle menneskene eller dyrene bliver hjulpet, men tværtimod ubønhørligt og uhjælpeligt går deres angst- og smertefulde skæbne imøde. Dette gælder både de forfulgte og angrebne vilddyr i naturen og de tamdyr, som mennesker pr. tradition dræber og slagter i millionvis hvert eneste år. Og ikke at forglemme de mange mennesker, soldater så vel som civile, der såres fysisk og/eller psykisk og lemlæstes, og som omkommer under krige og krigslignende tilstande. Men menneskene overgår langt dyrene, når det gælder dræbende tendenser og adfærd. Tænk bare på Nazi-Tysklands umenneskelige behandling og drab af jøder i kz-lejrene, både før og især under Anden Verdenskrig, hvor angiveligt omkring 6 millioner jødiske mænd, kvinder og børn omkom af underernæring og overanstrengelse under tvangsarbejde, og derefter blev gasset ihjel og brændt til aske i krematorierne, eller, som det skete for mange døde fanger, smidt i massegrave og dækket med kalk og jord. For slet ikke at tale om de i princippet og i praksis omtrent lignende forbrydelser mod mennesker, der foregik i Sovjetunionen efter den kommunistiske revolution i 1917.\nEller nok så uhyggeligt: Det tilmed demokratiske Amerikas atombombeangreb på den japanske by Hiroshima den 6. august 1945 og den 9. august 1945 på byen Nagasaki, hvor i begge tilfælde mange tusinde mænd, kvinder og børn blev brændt til døde eller til ukendelighed med store og uhyggelige sår og smerter, som der næsten ingen medicinske hjælpemidler fandtes til at lindre. Men nok så uhyggeligt og uhyrligt var og er følgevirkningerne på blandt andet de vanskabte japanske børn, der blev født i tiden og årene efter. Og nok så forsmædeligt for det samme og i andre henseender lovpriste Amerika, det militære angreb på Vietnam, som begyndte i 1964 med bombardementer af i første omgang militære mål i det kommunistiske Nordvietnam. Senere, da man under forsøget på at bekæmpe de nordvietnamesiske modstandsgrupper, under ét kaldt Vietcong, som opererede i Sydvietnam. I forsøget på at bekæmpe denne modstand tæppebombede amerikanske fly store dele af det vietnamesiske landskab med bomber, der indeholdt den brændbare og ætsende væske napalm. Det gik også ud over civile mål i form af primitive landsbyer, som i hovedsagen var beboet af fattige mennesker, voksne så vel som børn. Sent skal man glemme de uhyggelige billeder i aviser og på TV af mere eller mindre nøgne børn, hvis krop var blevet forbrændt af napalm.\nMen der kunne naturligvis nævnes mange andre og flere eksempler på lokale krige og oprør, både i lidt ældre og nyere og nyeste tid, hvorunder mange mennesker, mænd, kvinder og børn, er omkommet eller er blevet lemlæstet for livstid. Men de nævnte eksempler må være nok i denne forbindelse, hvor vi taler om skæbne, mere præcist om, hvorvidt det kan være berettiget at kalde skæbne for selvforskyldt eller tilfældig. Og det vel at bemærke, hvad enten skæbnen er gunstig eller ugunstig for individerne, altså for os alle hver især. I øvrigt må man nok konstatere, at det står endog meget ringe til med den evne, Martinus benævner ”den humane evne”, hvilket kort vil sige, evnen til ikke at gøre andre levende væsener og selvfølgelig heller ikke mennesker fortræd, endsige slå dem ihjel.\nDet helt store og problematiske spørgsmål er her, i hvert fald set fra mit måske ukvalificerede synspunkt, om begrebet og fænomenet årsagsbestemt, og dermed lovbundet skæbne, nødvendigvis behøver at være en selvfølgelig og uundgåelig konsekvens eller lovbundet følgevirkning af i hovedsagen hovedskabeprincip nr. 5: Bevægelsesprincippet, og hovedskabeprincip nr. 6: Talentkerneprincippet? -\nDet er dette spørgsmål, der, som en følge af min tvivl og skepsis, er det store og afgørende problem i sammenhæng med min forsøgsvise forståelse af Martinus' i øvrigt meget smukke og eventyrlige verdensbillede. Personligt har jeg alligevel ikke noget problem med at droppe påstanden om skæbnens lovbundethed, så meget mindre, som at det efter min bedste opfattelse ikke på afgørende måde rokker ved det i øvrigt basale i det nævnte verdensbillede.\nHvad hvis reinkarnation kun er ønsketænkning!?\nDet, der eventuelt kunne rokke ved det nævnte verdensbillede, kunne måske være, hvis det på et eller andet tidspunkt skulle gå hen og vise sig, at reinkarnation, især som forudsætning og betingelse for absolut skæbnemæssig retfærdighed, ikke vil kunne verificeres af det virkelige liv. Det ville i så fald betyde, at der derfor kan være tale om, at vi levende væsener kun har ét liv at leve, nemlig det aktuelle liv. Men som sagt og gentaget mener jeg ikke, at skæbne og reinkarnation nødvendigvis behøver at hænge sammen, lige som jeg personligt heller ikke har noget problem med, at fænomenet skæbne – i hvert fald tilsyneladende - ser ud til at være beroende på rene tilfældigheder. Og ligeledes, at hvis vi eventuelt kun har ét liv til vores rådighed, kan jeg ikke se at det ændrer ved, at livet grundlæggende er et eneste stort guddommeligt under og eventyr. Tilmed selvom vi dropper altets alvise og almægtige Gud som også værende en alkærlig Guddom, og ligeledes dropper fænomener som udødelighed, skæbnemæssig retfærdighed og reinkarnation. Martinus’ forunderlige fortælling om verdensbilledet, vil – i hvert fald efter min personlige opfattelse - stort set alligevel fortsat være gyldigt i alt det andet væsentlige, dette handler om, herunder analyserne omkring ”skabeprincipperne”, ”grundenergierne”, ”det seksuelle polprincip” og ”bevidsthedskategorierne”, omend med visse begrænsninger i de nævnte tilfælde, og helt basalt og overordnet vil den etik og moral stadigvæk være absolut gyldig, der ikke mindst fremgår af det bibelske udsagn: ”Du skal elske din næste som dig selv!”\nFor, som det forhåbentlig også vil være fremgået af mine ovenstående betragtninger og argumenter, har jeg bestemt ingen vanskeligheder eller problemer med at anerkende de øvrige grundlæggende elementer og faktorer i dé kosmiske analyser og livsfacitter, der danner og udgør Martinus' forunderlige verdensbillede. Tværtimod.\nAltets Guddom: Livets alfa og omega\nMen de ovenfor skrevne og fremførte påstande og argumenter forudsætter naturligvis, at man gør sig klart, hvad konsekvensen af disse er eller kan være. Den største konsekvens vil nok være, såfremt mine påstande er gyldige, at Guddommen ikke, som hævdet af blandt andre Martinus, besidder den attribut, der kaldes alkærlighed. Hvilket vil sige den højeste form for altruistisk kærlighed til – og dermed fuldkommen retfærdighed for - alle levende væsener uden nogen som helst undtagelse, små som store, i mikrokosmos, mellemkosmos og makrokosmos.\nStrengt nøgternt set, behøver Altets evige Guddom nødvendigvis kun at være i besiddelse af attributterne alvisdom og almægtighed. At Guddommen selvsagt er evig, i den forstand at Guddommen så at sige er forud for overhovedet alt andet, er indlysende i kraft af det simple logiske ræsonnement, at 'noget' ikke kan opstå af 'intet'. Altså må Guddommen simpelthen eksistere som et 'noget', der ER, altså som en første og i sig selv årsagsløs årsag, og som altså blandt andet udgør grundlaget for fænomenerne tid og rum, og dermed for alt andet eksisterende. Hvad angår alvisdommen, så træder denne jo tydeligt frem i forbindelse med den fuldkomne logik og plan- og hensigtsmæssighed, der kan iagttages i alle tilgængelige og kendte livsprocesser.\nAlmægtigheden eller almagten er synlig i kraft af, at Guddommen har evnet og formået at frembringe alt, hvad der eksisterer og forekommer i verdensaltet, og det må vel fra ethvert synspunkt siges at være ikke mindre end imponerende! Nemlig det verdensalt, der set i det større perspektiv i virkeligheden udgør Guddommens psyko-fysiske organisme. Det betyder i sin konsekvens, at den evige Guddom udgør det 'noget', hvoraf, hvori og hvorved alt og alle uden nogen som helst undtagelse eksisterer og udfolder sig. Nemlig som samme Guddoms manifestationsredskaber og sanseorganer. Men vel at bemærke under de forhold og vilkår, som findes institueret i form af de tidligere ovenfor nævnte kosmiske skabeprincipper, som man forresten må opfatte som udtryk for Guddommens vilje. Guddommen er med andre ord tilværelsens alfa og omega: det første og det sidste.\nMen når vi iagttager og oplever, hvor forskelligt f.eks. menneskenes tilværelse former sig for de enkelte individers vedkommende, kunne man måske få en mistanke om, at Guddommen er partisk og dermed uretfærdig. Nemlig i og med, at nogle mennesker er født og opvokset under fordelagtige vilkår, med store evner og muligheder, som de forstår at bruge til egen fordel og i nogle tilfælde også til andres gavn, medens andre kun er født med ringe evner og er opvokset under fattige eller mindre gunstige forhold og vilkår. Det tyder jo umiddelbart på uretfærdighed i livsvilkårene. Hvis ikke disse forhold og vilkår skyldes Guddommen, hvad kan så være forklaringen på de store forskelle, der kan bestå mellem mennesker? -\nForklaringen kunne måske nok tænkes at være den, at Guddommen hverken er retfærdig eller uretfærdig, men har givet de højest og mest udviklede af sine manifestationsredskaber og sanseorganer: menneskene, en relativt – eller tilsyneladende? - fri vilje, til at få det bedste og mest fordelagtige ud af egne evner, omstændigheder og vilkår. Erfaringen viser da også, at folk, der er født og opvokset under de gunstigste vilkår, evnemæssigt, socialt og økonomisk, ikke altid forstår at udnytte denne situation til eget bedste, men oplever i nogle tilfælde menneskelig og social deroute, medens omvendt, andre folk, som er født og opvokset under ugunstige forhold og vilkår, evner at bruge deres evner til eget bedste og i nogle tilfælde også til andres fordel. (5)\nHvis virkeligheden i øvrigt skulle gå hen og vise som en verificerbar kendsgerning, at forestillingen om reinkarnation er ren og skær ønsketænkning og dermed en illusion, ville den videre konsekvens heraf være, at fuldkommen retfærdighed ligeledes måtte anses for at være en illusorisk ønsketænkning, idet der i så fald ikke ville kunne kompenseres for den ulykke, de lidelser, smerter mm., som individerne kommer ud for at måtte opleve og gennemleve i løbet af det ene liv, der er individerne beskåret, måske tilmed med for tidlig dødelig udgang. Eller rettere sagt: Under alle omstændigheder og i alle tilfælde: med dødelig udgang.\nEngangs-turist i en forunderlig verden?\nDerfor bør vi, som levende væsener betragtet, tilmed væsener, som i hvert fald for menneskenes vedkommende, er udstyret med tænkeevne, følelser, en vis intuition og hukommelse, være dybt taknemmelige for, at Guddommen har frembragt lige præcis os hver især og givet os en mulighed for, at opleve os selv og den forunderlige verden, vi lever i og med, og de mennesker vi er omgivet af og som vi holder af og måske elsker, eller har holdt af og elsket, medens de var i live. Den verden, vi desuden er en del af, vel at mærke i den relativt korte tid, der hedder et menneskeliv, som i bedste fald kan vare forholdsvis mange år. Men døden er med usvigelig sikkerhed os alle vis, ophøret eller forgængeligheden er uundgåeligt den lovbundne anden og definitive side af tilblivelsen og eksistensen. Vi er med andre ord hver især en slags engangs-turist i verden!\nMen hvis kendsgerningerne skulle gå hen og vise sig primært at være, at vi kun har et eneste liv, altså det vi lever nu og her, til vores rådighed, hvordan forholder det sig så med den psykiske struktur eller det såkaldte psykiske kraftfelt, P-kraftfeltet? - For i henhold til gyldig videnskabelig analyse af især sanseprocessens anatomiske og fysiologiske funktioner, står det helt klart, at det psykiske kraftfelt som det substantielle grundlag for bevidstheden i videre forstand, derfor også eksisterer som grundlaget for vores evner til at manifestere os og sanse. Man må forestille sig P-kraftfeltet som en slags elektromagnetisk felt, men som vel at bemærke både indeholder og opretholder det fysiske legeme og den dertil knyttede bevidsthed. Så vidt jeg kan se, når vi regner med ét-livs-hypotesen, må det forholde sig sådan, at det psykiske kraftfelt – altså manifestations-, sanse- og oplevelsesfeltet - opstår samtidigt med undfangelsen og fødslen af det fysiske legeme og vokser og udvikler sig synkront med dette. Følgelig må samme psykiske struktur normalt også degenerere med det fysiske legemes alder og ophøre i og med dettes død og opløsning. Dette er jo forresten også, hvad der i henhold til Per Bruus-Jensens fortolkning af Martinus' kosmiske analyser, sker med det såkaldte ”koblingslegeme”, som så vidt jeg kan se godt kan forenes med den her omtalte sammenhæng. Nemlig som et interaktivt forbindelsesled mellem den overordnede psykiske struktur og det deri eksisterende fysiske legeme. Overbevidstheden – her ikke forstået som en 'udenfor' eller 'over' bevidstheden forekommende evig instans, men derimod opfattet og forstået som en indenfor rum-tid midlertidigt eksisterende ubevidst og derfor ukendt psykologisk faktor - vil jo med sine 'indbyggede' kosmiske skabeprincipper og sin beholdning af organ- og erindringstalentkerner stadigvæk være overordnet P-kraftfeltet, som netop skylder samme overbevidsthed og dennes indhold sin eksistens. (6)\nSom det indirekte vil være fremgået af det her ovenfor sagte om P-kraftfeltet eller manifestations-, sanse- og oplevelsesfeltet, så rokker antagelsen af ét-livs teorien heller ikke ved faktorer, som blandt andet overbevidstheden med dennes 'indbyggede' kosmiske skabeprincipper og dens beholdning af organ- og erindringstalentkerner. Og i øvrigt rokker det heller ikke ved ”underbevidstheden” og de deri 'indbyggede' og fungerende 6 kosmiske grundenergier, hvoraf bevidstheden er et produkt. De nævnte faktorer, lovmæssigheder og kræfter eller energier vil i princippet stadigvæk være de samme, som tilfældet er, når disse er set i dén kosmiske sammenhæng, hvori Martinus fremstiller de nævnte emner.\nOg selvom vi som her opererer med ét-livs-teorien eller ét-livs-opfattelsen, vil det levende væsens 1. hovedinstans stadigvæk være Jeget, og 2. hovedinstans vil fortsat være bevidstheden, stadig forstået som overbevidstheden, der er identisk med den 7. overordnede grundenergi, Moderenergien, hvis substantielle og funktionelle basis derimod ikke er evighedslegemet, for et sådant eksisterer selvsagt ikke i forbindelse med ét-livs-teoriens helt igennem fysiske legeme, som indenfor grænserne af den fysiske verden fungerer og udfolder sig i tid og rum, og som derfor er undergivet disses lovmæssigheder. Blandt de sidstnævnte er især begyndelse og ophør, fødsel og død. Det kosmologiske begreb underbevidstheden vil da være identisk med det, vi almindeligvis forstår ved begrebet og fænomenet bevidstheden, som fungerer og virker på grundlag af de 6 grundenergier: 1. Instinktenergien, 2. Tyngdeenergien (dynamisk energi), 3. Følelsesenergien, 4. Intelligensenergien, 5. Intuitionsenergien, og 6. Hukommelsesenergien, som vel at bemærke har samme værdier og funktionelle kvaliteter, som beskrevet af Martinus. I forbindelse med grundenergierne bør man i øvrigt erindre sig, at de nævnte energier er måder, på hvilke individet sanser, manifesterer sig eller handler og oplever. (7)\nSå derfor sluttelig: Lad os ikke putte blår i øjnene på os selv eller hinanden, men være vågne og upartiske og se den faktuelle virkelighed, som den er eller forekommer os dødelige at være, og gøre op med ønsketænkningen og illusionerne. Den på sin vis forunderlige, fabelagtige og eventyrlige guddommelige virkelighed, som vi kalder den fysiske verden, er jo ret beset i grunden én eneste stor – ILLUSION! Tilmed en illusion, der er skabt af tilværelsen største tryllekunstner: Den evige GUDDOM! (8)\nKære Læser! Jeg håber, at du vil synes at denne artikel er vægtig og vigtig nok til, at den vil være værd at gennemlæse mere end én gang. Dens indhold og tanker stiller krav om, at læseren vil gøre et ærligt og seriøst forsøg på at følge min tankegang. Dog uden nødvendigvis at behøve at være helt eller delvis enig i mine synspunkter.\nPS. Der skal nok være de sagkyndige, trofaste og 'ortodokse' tilhængere af Martinus' kosmologi, som vil synes og mene, at jeg i og med mine ovenstående betragtninger er kommet lidt vel langt ud på overdrevet og er blevet offer for det, Martinus betegner som ”tankedril”. Måske, men jeg vil til enhver tid være parat til at lytte til upartiske og sagligt uafhængige logisk-fornuftige modargumenter. De modargumenter, jeg har hørt indtil dato, har alle været nogle, der er indforståede med, at Martinus' præmisser, argumenter og konklusioner på sine omfattende og dybdegående kosmiske analyser, er absolut gyldige og ufejlbarlige. Dertil må jeg i så fald svare, at enhver bliver salig i sin tro eller overbevisning, for kendsgerningerne viser uimodsigeligt, at Martinus vitterligt kunne tage fejl i nogle enkelte og måske ubetydelige tilfælde. Mere fatalt ville det være, hvis ét-livs-teorien viser sig at kunne holde stik, hvilket en del tyder på, for da tvinges man i sandhedens interesse desværre til, at måtte konstatere og konkludere, at Martinus' storslåede og forunderlige kosmiske verdensbillede som helhed er et af de dejligste EVENTYR, der findes og nogensinde er blevet fortalt. Men som også sagt, så udelukker det ikke, at store og væsentlige dele af hans kosmiske analyser og livsfacitter stadigvæk vil være gyldige og brugbare som kilde til indsigt, viden og vejledning i livets brogede mangfoldighed. (9)\nDet skal her nævnes og pointeres, at de af mine tidligere artikler, der henvises til i noterne 2-5 forholder sig indiskutabelt loyalt til Martinus' kosmologi. De artikler inderholder derfor ikke den skepsis og tvivl, som senere er opstået hos mig, og som også i høj grad forekommer i nærværende artikel.\n1. Vedr. mine skeptiske artikler om skæbnens retfærdighed eller uretfærdighed, kan f.eks. henvises til 4.29. Hvorfor? – om skæbnens gru 4.72. Skæbnens gru – igen! – Skæbne eller tilfældighed? 4.75. Skæbnens gru – i tilbageblik! - Skæbne eller tilfældighed? 4.99. Skæbne og skyld. Er der hensigtsmæssighed og retfærdighed i tilværelsen? Og 4.100. Skæbne og skyld (2). Er der hensigtsmæssighed og retfærdighed i tilværelsen? (Nogle tillægsbetragtninger). H1-45. Viden og undren. Tanker om livet og verden. H1-46. Ånd og materie - Sjæl og legeme og 4.64. Liv efter døden? – Det store terminale spørgsmål\n2. H1-23. Individets skæbnedannelse – om skæbnedannelsens almindelige lovmæssigheder.\n3. H1-24. Livets risici og skytsenglenes opgave – om skæbnedannelsens specielle lovmæssigheder.\n4. H1-37. Bønnens oprindelse - Dyrets skrig af dødsangst.\n5. H1-21. Individets fri kontra ufri vilje (I) – om viljen og de viljeførende kræfter og faktorer, og H1-22. Individets fri kontra ufri vilje (II) – om viljen og de viljeførende kræfter og faktorer (fortsat). Se evt. også H1-35. Den jordiske menneskeheds bevidsthedskategorier\n6. 4.91. Øje, hjerne og bevidsthed - nogle kritiske betragtninger over den naturvidenskabelige opfattelse af de nævnte fænomener. Bemærk, at artiklen er indforstået med Martinus' kosmiske analyser omkring blandt andet sanseprocessen, der dog i det væsentlige stemmer med den videnskabelige opfattelse af samme. Det er derfor især den sidstnævnte, læseren bør notere sig i denne sammenhæng. - Vedr. det såkaldte ”koblingslegeme”, se evt. artiklen H1-16. Gennem døden eller de parafysiske verdener – om diskarnationens ’teknik’. - Vedr. specielt P-kraftfeltet, se f.eks. artiklen H1-27. Tillæg. 3. kapitel: Erkendelseslæren i Martinus’ kosmologi (II)\nDet skal her pointeres, at Martinus ikke selv bruger ordet og begrebet ”koblingslegemet”, men i stedet benytter udtrykket ”transformationsfeltet”. Det vil måske derfor også være lidt nemmere at forstå koblingslegemet og dets funktion, hvis man forestiller sig koblingslegemet som noget i retning af et elektromagnetisk kraftfelt knyttet til den fysiske organisme. Dette kraftfelt påvirkes fra to sider, nemlig dels af automatiske og dels af viljesmæssige impulser fra den sjælelige struktur og dels af automatiske impulser fra den fysiske organisme, som f.eks. elektro-kemiske reaktioner i sanseorganerne, nervesystemet og hjernecentrene. Det er i den forstand, at man kan tale om den specielle rolle, koblingslegemet eller transformationsfeltet - vi har for nemheds skyld her foretrukket at bruge betegnelsen koblingslegemet - spiller for jegets (individets) kontakt med den fysiske materies verden, nemlig som omtalt som en interaktiv organisme, der dels formidler Jegets indadrettede aktivitet i form af sansning og dels dettes udadrettede aktivitet i form af manifestation, hvilket vil sige handlinger af enhver art og form.\n7. Martinus' kosmologi opererer med, at det skabte, altså verden og livet, har to basale aspekter: et bevægelsesaspekt og et energiaspekt. For at danne sig et lille indtryk af, hvordan disse to aspekter viser sig i praksis, kan her henvises til henholdsvis H1-32. De fem universelle bevægelsesarter - en kortfattet oversigt, og H1-31. Grundenergiernes kombinationer - om de kosmiske grundenergiers indbyrdes kombinationer. - Suppler evt. med læsning af artiklen 4.121. Hjemmesiden LIVETS EVENTYR\n8. H1-45. Viden og undren. Tanker om livet og verden.\nAt Martinus vitterligt har kunnet tage fejl i enkelte tilfælde, kan der ses eksempler på i artiklerne 2.08. Polprincip, polforvandling, kønsskifte – og skæbnelov – Martinus’ kosmologi og naturvidenskaben, og 2.26. Sfinksen og Keops-pyramiden – symbol og mausoleer eller indvielsestempler? I sidstnævnte artikel fremføres blandt andet den opfattelse, at der kan og bør skelnes mellem vismanden Martinus og hverdagsmennesket Hr. Thomsen – Martinus' borgerlige navn var jo Martinus Thomsen. Denne skelnen baserer jeg især på en udtalelse af Martinus, som er refereret af cand. mag. Benjamin Saxe i bogen ”Martinus – som vi husker ham” (1989):\n(Citat) Den samme ven, i hvis hjem Martinus gennem en længere årrække ofte kom på besøg, fortæller, at de en dag sad og talte sammen om forskellige spørgsmål. I samtalens løb stillede min ven Martinus flere spørgsmål, som han ikke umiddelbart ønskede at svare på. Og da min ven gik ham på klingen og havde fastholdt, at Martinus da måtte kunne svare på hvad som helst, eftersom han havde kosmisk bevidsthed, havde Martinus forklaret ham, at han kun brugte sin kosmiske bevidsthed, når han sad ved sin skrivemaskine og arbejdede på Livets Bog. ”Når jeg ikke bruger min kosmiske bevidsthed”, havde han tilføjet, ”ved jeg måske mindre end du og alle andre om mange ting!” (Citat slut).\nDet skal her tilføjes, at Martinus' personlige elev og senere højt skattede medarbejder i en årrække, Per Bruus-Jensen, i sin bog ”Sol & Måne” (2001) har et afsnit med overskriften ” - om Martinus kontra Thomsen”, som munder ud i, at den nævnte skelnen ikke er udtryk for andet og mere end uvidende og ukvalificeret gætteri og i værste fald lidt ondsindet sladder. Det er jeg så personligt ikke enig med Per Bruus-Jensen i. Det med gætteriet er i øvrigt delvis blevet bekræftet af historisk medarbejder ved Martinus Institut, bibliotekar Knud Højgaard, som i en personlig email til mig har påpeget, at de omtalte fejlagtige udtalelser om Keopspyramiden ikke findes på de lydbånd, der er indtalt af Martinus, og som ligger til grund for udgiver Sam Zinglersens afskrift til bogen ”Martinus Erindringer” (1987). Højgaard mener derfor, at de nævnte udtalelser er tilføjet af Zinglersen efter dennes egen hukommelse, måske tilsat lidt fejlhuskning! Men bortset fra det, mener jeg ikke, at den nævnte skelnen på nogen måde belaster vismanden Martinus. - Læs evt. artiklen 4.119. Spiritualismens nyere historie – en kortfattet gennemgang af spiritualismens historie fra 1800-tallet op til og med Martinus’ kosmologi. Har Martinus' kosmologi en fremtid?\n9. At Martinus vitterligt har kunnet tage fejl i enkelte tilfælde, kan der ses eksempler på i artiklerne 2.08. Polprincip, polforvandling, kønsskifte – og skæbnelov – Martinus’ kosmologi og naturvidenskaben, og 2.26. Sfinksen og Keops-pyramiden – symbol og mausoleer eller indvielsestempler? I sidstnævnte artikel fremføres blandt andet den opfattelse, at der kan og bør skelnes mellem vismanden Martinus og hverdagsmennesket Hr. Thomsen – Martinus' borgerlige navn var jo Martinus Thomsen. Denne skelnen baserer jeg især på en udtalelse af Martinus, som er refereret af cand. mag. Benjamin Saxe i bogen ”Martinus – som vi husker ham” (1989). Vedr. nævnte udtalelse, se her under note 8.\nINDLEDNING: Hovedtrækkene i Martinus' kosmologi\nHvad angår de kosmiske lovmæssigheder, Martinus betegner som de kosmiske skabeprincipper, så er loven for skæbne en absolut vigtig lovmæssighed i tilværelsen, som jo ifølge ham grundlæggende handler om, at overhovedet alle levende væsener i verdensaltet i det store kosmiske perspektiv er fuldkommen ens og ligestillede, hvorfor retfærdighed på sigt er tilsikret hvert eneste individ. Men dette er ikketilfældet set i ét-livs-hypotesens perspektiv, idet det dels er åbenlyst, at ikke alle levende væsener er ligestillede, og dels har det kunnet konstateres, at hvad der må karakteriseres som i hvert fald tilsyneladende uretfærdig skæbne, ikke altid og i ethvert tilfælde lader sig udligne i løbet af et enkelt jordisk liv, og dels har det ifølge ét-livs-hypotesen heller ikke kunnet verificeres eller bevises, at et fænomen som reinkarnation er en realitet. De forsøg, jeg kender til og som er blevet gjort for at 'bevise', at reinkarnation er en realitet, er efter min opfattelse ikke overbevisende.\nFortsættes i artikelseriens 4. del.


Positiv stemning hos danske festivaler - Dansk Live\nNyheder – 11 maj 2022\nTønder Festival Foto: Marc Roed\nEfter to sløje år med nedlukning og restriktioner, ser det ud til at de danske festivaler er tilbage på samme niveau som før corona. Flere festivaler har været udsolgt siden før corona, herunder blandt andet Smukfest, Roskilde Festival og COPENHELL, men nu melder flere festivaler, at billetter til årets festival, bliver revet væk, og flere arrangører over hele landet melder tæt på udsolgt.\nHos Jelling Musikfestival, hersker der ingen tvivl om, at publikum har savnet at være på festival:\n“Vi mærker helt klart, at folk glæder sig helt vildt til at komme på græs igen. Vi ser det tydeligt på billetsalget. Folk køber alle former for billetter i øjeblikket - både dagsbilletter og til hele festivalen, og vi forventer at få fuldt hus”, siger Lars Charlie Mortensen, medstifter og leder af Jelling Musikfestival.\nOgså hos festivalerne, Northside og Tinderbox, buldrer billetsalget derudaf og ser ud til at sætte nye rekorder for billetsalg på festivalerne. Det fortæller Pernille Høll, der er Head of Marketing hos Down the Drain, der driver de to festivaler:\n“Salgsmæssigt går det forrygende på begge festivaler. Northside får sit andet eller bedste år i historien. Tinderbox får sit bedste, hvor vi også forventer udsolgt”, siger hun.\nMeldingerne glæder Esben Marcher, der er sekretariatschef i Dansk Live:\n“Vi kan kun tolke de høje salgstal som, at publikum stadig elsker livemusik. Efter nogle hårde år for alle livearrangører er det enormt dejligt at se, at publikum igen søger fællesskabet omkring livemusikken”, siger han.\nDe yngre målgrupper sakker bagud\nTilslutningen fra publikum er også stor hos Nibe Festival, selvom festivalen ikke har udsolgt af partoutbilletter på nuværende tidspunkt, som til rekordfestivalen i 2019:\n“Vi har kun godt 1000 partoutbilletter tilbage, så vi har en rigtig god fornemmelse i maven. Salget af endagsbilletter går også rigtig godt. Formodentligt og forventeligt varer det ikke længe, før de første dage sælger ud”, siger Peter Møller Madsen, der er festivalleder hos Nibe Festival.\nAt festivalen endnu ikke har kunnet melde udsolgt, er der en helt særlig grund til, ifølge Peter Møller Madsen, for festivalen mærker, at den yngre målgruppe er langsommere ved billetlugen end normalt. Det kan forklares med to års nedlukning af festivallivet under corona, mener Peter Møller Madsen:\n“Vi hænger lidt ift. de “tabte” yngre årgange, som er faldet bagefter under corona. Vi mærker og hører tydeligt, at de ikke har arvet traditionen. Vi tror dog, at de nok skal komme, så vi er meget fortrøstningsfulde”.\nI Dansk Live nikker Esben Marcher genkendende til oplevelsen hos Nibe Festival:\n“Selvom det overordnet set går godt med billetsalget på de danske festivaler, så kommer det desværre ikke som nogen overraskelse, at de yngre målgrupper ikke er helt med endnu. Vi har undværet de store festivaloplevelser i to år, og dermed er der to nye årgange, der endnu ikke har været på festival, og dermed måske ikke er så ivrige med at få billetter. Den tendens retter sig dog forhåbentlig over tid ”, siger han.\nEn anden virkelighed hos spillestederne\nAnderledes ser det ud hos mange af de danske spillesteder, der stadig rydder op efter corona. Her er publikum længere tid om at komme tilbage foran scenerne, og det mærkes blandt andet på billetsalget, melder flere spillesteder. En udvikling, der følges tæt hos Dansk Live.


KRÆFT I HJERNEN (DNOG)\nDatabase til opfølgning af strålebehandling mod hjernen (DNOG1)\nSystematisk indsamling og registrering af data (behandlingseffekt, bivirkninger, livskvalitet mm.) hos patienter med tumorer i hjernen. Et særligt fokus vil være på patienter, der har fået strålebehandling mod hjernen. Data bruges til at forbedre strålebehandling og tilrettelægge opfølgning for mulige stråleskader.\nSenfølger efter strålebehandling af hjernetumorer (DNOG2)\nI studiet sammenlignes dosis-volumen effekt på kognitiv forringelse hos patienter behandlet med protoner eller photoner mod specifikke hjerneområder på forskellige tidspunkter efter bestråling. Hippocampus betragtes som det vigigste organ i risiko, og 3 år er det primære tidspunkt for analyse\nDesuden har studiet til formål at validere "Normal Tissue Complication Probability" (NTCP) modellen for kognitiv forringelse efter strålebehandling mod hippocampus, som er estimeret i de tidligere DNOG studier\nClinical Trials ID: NCT04306432\nLæs mere om studiet her (engelsk)\nVed brug af en maskinlærings-algoritme undersøges værdien af en række parametre (kliniske og dosimetriske) for selektion af patienter med primære hjernetumorer til protonbehandling.\nForsøgets formål er at optimere selektionen af patienter og opnå national konsensus. Desuden vil studiet bidrage til forbedring af dosisplanlægning.\nLæs mere om protokollen.\nAvanceret MR skanning til undersøgelse af stråleinducerede hjerneskader (DNOG4)\nDet overordnede formål med forsøget er at undersøge, om man kan bruge specifikke MR parametre til at forudsige senfølger af strålebehandling mod hjernen. Dette gøres ved at analysere relationen af en række MR parametre (APT-CEST, perfusion og diffusion) til ændringer i patienternes neurokognitive funktion og stråledosis. Desuden undersøger vi specifikke genetiske risikofaktorer for udvikling af neurokognitive senfølger.\nFind mere information om studiet her\nSenest opdateret: 29-03-2022


De fire unge musikere i husbandet, New Social Jazz Community, vil sammen med etablerede kunstnere fra ind- og udland fremover præsentere en række koncerter på Søpavillonen. - Foto: Kasper Hellesøe\nSøpavillonen og en række unge og talentfulde jazzmusikere åbner dennye jazzklub Lake House Jazz Club torsdag 27. februar.\nJazzen har det godt i København, og nu får den det endnu bedre, når genren også rykker ind på Søpavillonen.\nDen sidste torsdag i måneden bliver den ikoniske pavillon ved søerne fremover fyldt op med svingende jazz.\nDe fire unge musikere i husbandet, New Social Jazz Community, vil sammen med etablerede kunstnere fra ind- og udland fremover præsentere en række koncerter.\n’Lake House Jazz Club’ bliver et månedligt tiltag og kommer til at give endnu mere liv på den veletablerede københavnske jazzscene.\n»Det kommer til at give en helt ny vibe i pavillonen. Vi håber at det her bliver klubben, hvor det hele kommer op og koge af jazzvibes. En tidslomme, hvor hele huset bliver en jazzklub fra 60’erne hvor musikken når ud i alle krogene, og folk kan mærke at jazzen overhovedet ikke er død,« siger Emil Hornhaver, der er guitarist i New Social Jazz Community.\nEn moderne jazzklub\nVisionen er at åbne en moderne jazzklub, der kan sætte kulør på jazzgenren, og hvor fremtidens talenter og toneangivende kunstnere får lov til at eksperimentere og sætte barren for moderne jazz.\n»Jazz er noget af det smukkeste og mest forførende musik vi har, og vi vil gerne vise den yngre generation, at det ikke kun er R’n’B og hiphop, der får folk lidt op i gear,« siger indehaver af Søpavillonen, Simon Lennet.\nSøpavillonen har i mange år været vært for forskellige arrangementer, alt fra store fester til ferniseringer. Sidste forår blev stedet genåbnet af de tidligere ejere af Simons, Sunday og Chateau Motel Simon Lennet og Simon Frank.\n27. februar åbner Lake House med åbningseventet ’3 generations of the Copenhagen jazzscene’. Her gæster altsaxofonist talentet Oilly Wallace, den anerkendte pianist og komponist Erik Ørum von Spreckelsen samt tenorsaxofonisten Bob Rockwell, som har spillet med bl a. Freddie Hubbard, Tom Harell og siddet i The Thad Jones/Mel Lewis Orchestra.\nSammen med husbandet bestående af trommeslager Christopher Andersen, guitarist Emil Hornhaver, trompetist Valdemar Shanmugam og kontrabassist Samuel Kiel bliver der spillet tre sæt i løbet af aftenen, hvor hver gæst repræsenterer en generation fra Københavns jazzscene. Repertoiret er kompositioner fra verdenskendte musikere som Cannonball Adderley, Billy Strayhorn og Wynton Marsalis. Derudover tager hver gæst en af deres egne kompositioner med.\nLake House Jazz Club, Søpavillonen, Gyldenløvesgade 24. Torsdag 27. marts kl. 17.30-02.00. Billetter: 100 kr.


Afdelingen for internationalt retligt samarbejde\nTlf: +372 620 8183; +372 620 8186; +372 620 8190\nSprog, der accepteres i forbindelse med meddelelser til centralmyndigheder i henhold til artikel 57, stk. 2: Estisk og engelsk.\nSprog, der accepteres i forbindelse med attesten vedrørende samværsret i henhold til artikel 45, stk. 2: Estisk og engelsk.\nI Estland skal de i artikel 21 og 29 omhandlede anmodninger indgives til regionsretterne (maakohus).\nI Estland skal den i artikel 33 omhandlede appel indgives til distriktsretten (ringkonnakohus).\nI Estland kan den i artikel 34 omhandlede appel kun have karakter af en kassationsappel.


Stjerne taler ud efter OL-drama i lufthavnen: 'Jeg er bange for at ryge i fængsel' | BT OL - www.bt.dk\n1. aug. 2021 - 21:40\nEn stor og dramatisk historie ramte søndag verden over.\nOL-sprinteren Krystsina Tsimanouskaya blev beordret hjem til Hviderusland efter kritik af de hviderussiske trænere, men nægtede og undslap i lufthavnen med hjælp fra det japanske politi. Nu forsikrer hun om, at hun er okay – for nu.\n»Jeg er i sikkerhed, og de er i gang med at beslutte, hvor jeg kan tilbringe natten,« udtaler hun i skriftlig erklæring gennem den hviderussiske forening Sport Solidarity Foundation.\nEn forening, der hjælper hviderussiske atleter, der bliver generet eller forfulgt af landets myndigheder. For det er lige præcis det, hun ifølge hende selv bliver.\nKrystsina Tsimanouskaya ses her sammen med det japanske politi i Haneda-lufthavnen i Tokyo. Foto: ISSEI KATO\nFra officiel side lyder det ellers, at OL-trænerne besluttede at sende sprinteren hjem på lægernes opfordring som følge af hendes 'følelsesmæssige, psykologiske tilstand'.\nDet mener i hvert fald Krystsina Tsimanouskaya selv, der taler ud i et stort interview med mediet by.tribuna.com. Det sker over telefonen fra Haneda-lufthavnen i Tokyo – stedet, hvor de dramatiske scener udspillede sig tidligere på dagen.\nHun afviser nemlig, at hun overhovedet er blevet undersøgt af læger.\n»Ingen undersøgte mig. Jeg har en god psykisk tilstand, selvom den her situation opstod. Jeg fortsætter som normalt, jeg har ingen problemer med helbredet, ingen skader og ingen mentale problemer. Jeg var klar til at løbe,« fortæller Tsimanouskaya, der allerede har deltaget ved de indledende heats i 100 meter.\nDet skete, efter hun har kritiseret trænerne på Instagram for blandt andet at sætte hende på det hviderussiske 4 x 400 meterhold uden at fortælle hende om det først.\nEn disciplin, hun aldrig nogensinde har trænet eller forberedt sig til.\nKrystsina Tsimanouskaya i Tokyos lufthavn søndag aften, lokal tid. Foto: ISSEI KATO\n»Jeg fortalte offentligt om det. Cheftræneren kom hen til mig og sagde, at han havde fået en ordre om at fjerne mig,« sagde Tsimanouskaya til nyhedsbureauet midt i dramaet.\nI lufthavnen fik hviderusseren hjælp af det japanske politi, der hjalp hende væk fra trænerne. Efterfølgende var hun omgivet af politiet i lufthavnen, viste billeder fra stedet.\nHun er nu i sikkerhed, men frygter at skulle vende tilbage til sit hjemland.\n»Jeg er bange for, at de i Hviderusland vil smide mig i fængsel. Jeg er ikke bange for at blive fyret eller sparket af landsholdet. Jeg er bekymret for min sikkerhed. Og jeg tror ikke, at det i øjeblikket er sikkert for mig at være i Hviderusland,« siger hun til by.tribuna.com.\nKrystsina Tsimanouskaya peger samtidig på, at ordren om at sende hende hjem kommer fra den absolutte top i Hviderusland.\n»Denne sag er ikke længere på atletikforbundets niveau og heller ikke hos sportsministeriet, men højere oppe.«\nOL-sprinteren har opfordret Den Internationale Olympiske Komité (IOC) til at involvere sig i sagen, og en talsmand fra IOC oplyser søndag aften, at man har forhørt sig hos Hvideruslands olympiske komité for at få en forklaring.\nPå Twitter skriver IOC, at man har talt med Tsimanouskaya.\n'Hun er sammen med myndighedspersoner i Haneda-lufthavnen og er i øjeblikket ledsaget af OL-medarbejdere. Hun har fortalt os, at hun føler sig i sikkerhed,' lyder det fra IOC.\nKrystsina Tsimanouskaya udtaler ifølge The Guardian også, at hun ønsker at søge asyl i enten Østrig eller Tyskland mandag.\nSprinteren står til at deltage i de indledende heats i 200 meter mandag og 4 x 400 meter torsdag, men regner nu med forlade Tokyo snart.\nOg destination hedder ikke Hviderusland.


Ældre Liderlige Kvinder Ny Dansk Dating App\n18.12.2015 ældre liderlige kvinder ny dansk dating app 0 comments\nBrug vores oversigt over de mest populære dating sider i Danmark, og find din essaymojo.com Henvendt alle typer singler. Største danske dating side. Har mobil app . Den gennemsnitlige alder på de kvindelige medlemmer er 30,1 år, hvorimod . Denne dating side er den mest kendte i hele verden og er noget ældre end Mangler: liderlige. Modetøj Kvinder I Chatten Unge; Dating For Ældre Tpb; Mode Til Online Ivko; Over 50 City DK -Dating for danske Liderlige piger & fyre online, knalde, bolle, ifølge ny undersøgelse Vrouw zoekt man, datingsite nederland gratis, dating side, new york dating app Kalundborg · dating site priser Hillerød · senior dating. På denne side har jeg valgt at samle hele danske datingsites. Hver enkelt Mange liderlige medlemmer. . Ønsker du derimod at finde en helt ny kategori, så er toppen et godt sted at søge. Her mødes “ ældre ” kvinder nemlig med de helt unge mænd og dyrker deres fælles interesse – sex. .. Fås dog kun som app.\nDeler: Ældre liderlige kvinder ny dansk dating app\nDETAILHANDEL GRAVIDITET DAG FOR DAG Fuglsang i Tour-topform: 'Han er en flot cykelrytter'. Samfund 58 minutter siden. Rigtigt mange danskere er helt vilde med sex. Hjemmesiden blev grundlagt ii USA, og nåede ikke til Danmark førhvorefter den hurtigt blev til Danmarks største dating. De unge er naturligvis helt vildt aktive på de mange dating sites, hvor der konstant søges efter nye sexpartnere, løse- og faste forhold med videre.\nFordeling Bornholm 43\nÆldre liderlige kvinder ny dansk dating app Hvor ofte skal man have samleje for at blive gravid danske dating sider\nÆldre liderlige kvinder ny dansk dating app - holdt nytårskur\nKæmpe skattesag truer: Nu taler Ronaldo selv. Dating tips til mænd. På denne type dating sider, opretter man en personlig profil, med oplysninger og billeder af en selv.\nÆldre liderlige kvinder ny dansk dating app - engelsk studie\nGod avanceret matchmaking. Mænd er nødt til at købe et premium-medlemskab hvis de ønsker at læse og skrive mails. Her er premium-medlemskab gratis for størstedelen af kvindelige medlemmer, hvorimod mænd, par, og kvinder der leder efter kvinder bliver nødt til at betale for deres premium-medlemskab.\nBlødning under samleje moden kvinder dating\nModne kvinder og yngre mænd kan man blive gravid mens man har menstruation


ProfilHotels efterårstilbud med 20% rabat på hotel\nFantastiske efterår i byen!\nHold en pause og brug efterårsdagene med et afslappende hotelophold i hjertet af byen og med byens oplevelser lige ved døren. I øjeblikket har vi en efterårskampagne med 20% på hotelovernatninger inklusive morgenmad.\nEndelig er det fantastiske efterår her og med det kommer shopping, kultur, restaurantbesøg og natteliv! Sørg for at booke et hotelophold for dig og dine venner – vores luksuriøse morgenmad er inkluderet. Nyd følelsen af at åbne dørene lige ud til byens stemning og liv. Tip! Tilføj en ekstra nat og få en dejlig mini weekend sammen, det er jer velfortjent.\nTilbuddet skal bestilles mindst én dag før ankomstdatoen. I Danmark gælder tilbuddet for hotelophold mellem 13. oktober og 21. oktober 2018 på Richmond Hotel i København.\nI Sverige gælder tilbuddet for hotelophold mellem 27. september og 4. november 2018 på deltagende ProfilHotels.\nTilbuddet gælder for deltagende ProfilHotels i Sverige og Danmark, afhængig af tilgængelighed. Kan ikke kombineres med andre rabatter eller tilbud. For Sverige kan det bookes mellem 26. september til 3. november 2018 for ophold i perioden 27. oktober til 4. november 2018. For København, Danmark kan det bookes mellem 26. september til 20. oktober 2018 for ophold i perioden 13. oktober til 21. oktober 2018. Gældende alle værelsestyper. Kan kun bookes via vores hjemmeside Ligula.se mindst én dag før ankomst. Betaling sker ved check ud på hotellet, og afbestilling skal ske senest kl. 18:00 dagen før ankomst.