30. december 2010 kl. 11:36 #166018\nOg fra nytår afskaffer Nordnet dette gebyr, fordi de alt så rigeligt bliver betalt via kickback fee’et fra investeringsforeningen hver eneste år.\n30. december 2010 kl. 13:11 #166028\nDet er klart, UnitLinked produkter er opfundet for, at overføre risikoen helt og holdent til kunden, samt at få en måde at malke kunden på(de skal jo tjene nogle penge som kan betale afkastet til den med en garanteret rente på 4,5 %). Men dette skal nok stoppe når det nye kontributionsprincip træder i kraft. Så må de ikke længere overføre penge fra kunder på 1,5 % grundlag til kunder på 4,5 % grundlag. Der er nogle kunder på de høje grundlag, som får sig en overraskelse, når de pludselig får mindre i rente end de 4,5 %, fordi der ikke er nogle penge, at give til disse kunder.\nDet er følgende formulering fra Finanstilsynet som siger dette: “Finanstilsynet vil således som udgangspunkt ikke finde det rimeligt, at der kan ske en gruppevis nedskrivning af bonuspotentialet på fripoliceydelser mellem forsikringer, hvis vægtede grundlagsrente har et spænd på mere end 1%-point.”\n30. december 2010 kl. 13:56 #166032\nNaturligvis får du lov at betale, troede du at pensionselskabet var til for din skyld…\nSekundært problem, såfremt du får en kronisk sygdom, ikke nødvendigvis arbejdsrelateret, mens du er i arbejde, så er du pludselig stavnsbundet til pågældende pensionsselskab, dvs. nu kan du kun skifte til en anden arbejdsplads, der benytter samme pensionselskab, det reducerer godt nok mulighederne en kende, især som arbejdsmarkedet ser ud nu. Nå ja du kan selvf. også acceptere at der ikke vil være dækning for helbredsproblemer relateret til pågældende sygdom.\nOpråb til arbejdsministeren. Få så fjernet arbejdsgiverens ret til at blande sig i medarbejdernes valg af pensionselskab.\n30. december 2010 kl. 14:27 #166036\nDer er en nem løsning på det. I stedet for at være ansat på overenskomst, så bliv ansat på kontrakt. Den skal laves, så du i følge den, ikke skal indbetale til pension. Du kan nu helt frit vælge pensionsleverandør og indbetale lige så meget eller lidt du vil. Så længe din arbejdsgiver betaler en del af din pension, har han lov til, at bestemme hvad der skal ske med den(hvilke elementer den skal indholde og om du må genkøbe den) og hvor den skal indbetales til. Det er derfor, at du ser, at for alle på offentlig overenskomst, så skal mindst 2/3 (arbejdsgiversbidrag gå til en livrente) og resten (egetbidraget) kan sættes ind på rate- og kapitalpensioner.\nJeg synes, at vi har rigeligt med regler, der er vel ingen grund til, at vi skal indføre endnu et forbud i forbudsDanmark? Det er kun for de tre “sjove” ting, at Sverige har flere forbud end Danmark, ellers er det fuldstændigt omvendt.\n30. december 2010 kl. 17:06 #166046\nHe he..det lyder jo nemt…hvis man altså arbejdsmarkedet bare så ud som i de gyldne år.\nJeg kan nu ikke helt følge din analogi med forbud, jeg vil jo netop fjerne en regel. Da jeg begyndte på arbejdsmarkedet, blandede arbejdsgiver sig ikke i privatansattes pension.\n30. december 2010 kl. 18:11 #166054\nJeg skal prøve at forklare.\nI dag (og de sidste mange år) er det sådan, at pensioner for langt de fleste er baseret på overenskomstforhold. For alle offentlig ansatte gælder dette f.eks. (her har vi allerede lidt over halvdelen af alle dem i arbejde). Tilsvarende findes der en meget stor gruppe privatansatte, som er ansat i stillinger med overenskomst. Dette gælder stort set alle, som er i pensionskasser som PensionDanmark, IP pension, Sampension, Pensam, samt en lang række andre pensionskasser. Nogle af kasserne har hovedsagligt offentlig ansatte og de privatansatte som de har, er stort set alle kommet i kassen via overenskomst. I disse tilfælde gælder det ALTID, at det er overenskomstparterne, der bestemmer hvilken kasse, pensionen skal betales til.\nDet er den danske model, hvor arbejdsmarkedets parter selv bestemmer UDEN indblanding fra den lovgivende magt (folketinget). Der er ikke tale om love, men om aftaler mellem formentlig to nogenlunde ligeværdige parter (fagforeninger og arbejdsgiverforeninger/personalestyrelsen).\nSå er der den sidste del af de privatansatte tilbage. En del af disse er ansat på virksomheder, der har overenskomst, men de er på et niveau, så de ikke er omfattet af overenskomst, men er ansat på kontrakt, hvor alle sociale vilkår(inklusive pension) ud over arbejdstid (og betaling for overtid) ligner dem, som de overenskomstansatte har. For at gøre administrationen lettere for dem selv, så vælger virksomheden oftest, at disse medarbejderes bidrag skal gå til samme pensionsinstitut. Da det er virksomheden, som betaler en del (det meste) af din pensionsordning og dem som har administrationsbesværet, så vælger de, at gøre det letteste for dem selv.\nEndelig er der de sidste, hvor virksomheden overhovedet ikke har nogen overenskomst. Det drejer sig typisk om it-virksomheder, reklamebureauer, advokatvirksomheder og lign. Hvis disse virksomheder overhovedet betaler til pension, så sker dette næsten altid via en mægler, som forhandler den samlet set for virksomheden billigste løsning hjem. Dette er som regel inklusive prisen for virksomhedens skadesforsikringer(løseøre-, bygnings- og ansvarsforsikringer). Her er der selvfølgelig en risiko for, at medarbejderne via deres pensionsordninger er med til at betale virksomhedens skadesforsikringer og dette synes jeg er kritisabelt.\nSom du kan se af ovenstående, så er der intet af dette, som er lovstyret (læs at arbejdsgiveren skal betale til en bestemt pensionskasse). Det du forslår er, at folketinget via, deres forlængede arm, arbejdsministeren, skal lave en ny lov, som siger, at arbejdsgiveren skal indbetale til et af medarbejderen valgt pensionsinstitut.\nDette kan ikke sammenlignes med, at lønudbetalingen skal ske til et af medarbejderen udvalgt pengeinstitut. I dette tilfælde skal der kun overføres et beløb til en konto. I tilfældet med pensionsordningen, skal der godt nok også overføres et beløb, men arbejdsgiveren skal indberette, hvor meget der skal betales til hvilke cprnumre i pensionskassen, ligesom de skal indberette bidragsprocenter og arbejdsprocenter. De oplysninger bruges af pensionsinstituttet til blandt andet, at bestemme hvor høj dækning, man kan få for TAE. Dette foregår helt automatisk i pensionsinstituttets it-system.\nSå konklusionen er, at selv om du tror, at der bliver fjernet en regel ved dit forslag, så indfører man i virkeligheden endnu en regel, ligesom man gør virksomhedernes administration tungere.\nBare rolig om få år, sandsynligvis fem år eller tidligere, så er arbejdsmarkedet gyldent som aldrig før, pga. at alle 68’erne går på efterløn.\nEndelig er der mange som fæster lid til en EU dom mod Tyskland handlende om frit valg af pensionsordning. Det drejer sig ikke som mange tror om, at man frit kan vælge pensionsinstitut, men om at i stedet for, at overenskomstpartnerne siger, at al pension skal indbetales til f.eks. PensionDanmark, så skal de i stedet for udbyde pensionsordningerne, så alle kan vælge at byde. I overenskomstperioden er det så det selskab som vandt, der har retten til at modtage bidragene. Denne løsning kan kun ende med at blive dyrere samlet set for medarbejderne, da administrationsomkostningerne vil stige ved dette. Enten skal de for de første tre år har en ordning i pension 1, de næste tre år i pension 2 osv. ellers skal de overføres, hvergang der indgås ny overenskomst, men dette koster også penge (administration). Men det er den løsning som EU dommen mod Tyskland kræver, dvs. at den enkelte medarbejder kan stadigvæk ikke vælger om pengene skal indbetales i det ene eller det andet selskab. Så EU dommen er i virkelighed en lose-lose situation, de eneste vindere, er nogle udvalgte højt lønnede medarbejdere i pensionsselskaberne, som bliver endnu mere efterspurgte og dermed kan kræve lønstigninger.\nJeg ved godt, at indlægget blev temmeligt langt, men det kan desværre nok ikke fremstilles kortere.\n30. december 2010 kl. 21:05 #166058\nTak for det lange og uddybende svar.\nJeg har nu ikke tænkt mig at komme tilbage til Danmark.\nJeg har dog lyst til at skyde lidt på den påstand med gyldne tider, der kommer tilbage, det sagde man også for 25 år siden, jeg er selv en af dem, der blev lokket fordi en vis undervisningsminister ikke kunne få nok ingeniører.\n30. december 2010 kl. 23:03 #166062\nMed de høje skatte vi har i Danmark og lave lønninger for akademikere, så forstår jeg godt, at du ikke kommer tilbage.\nMen den gang var der ikke demografien til at hjælpe. Men vi skal huske på, at demografien er ligeså slem eller værre for en række andre lande i vores del af verden, hvilket betyder, at de andre lande vil opleve problemer med manglende arbejdskraft i mindst samme grad som Danmark.\nI Danmark kan det for mange ikke engang betale sig, at tage en uddannelse. De vil få ligeså meget eller mere ud af det, ved at blive ufaglærte arbejdere. Topskatten har en væsentlig del af skylden for dette. Det er meget bedre i Danmark at arbejde i 40 år til 350.000 end at læse i ti år og arbejde i 30 år til 466.667. Selv om du i begge tilfælde tjener det samme før skat, så skal den “dumme” (den som har læst på universitet) straffes med en ekstra skat på 350.000 i forhold til den “kloge”, som ikke gad det der med at læse. Det er i sandheden et udtryk for jantelovs Danmark, bedst udtrykt ved en tidligere undervisningsministers mantra: “Det som ikke alle kan lære, skal ingen lære”. Og jeg ved godt, at hun aldrig har sagt det højt i offentligheden, men hele hendes politik som undervisningsminister var gennemsyret af det.\nMan skal også se på, hvorfor er der store grupper inden for det offentlige som ikke ønsker at arbejde fuldtids, dette gælder for mange lærere, sygeplejesker, politifolk m.fl. Det skyldes, at de med et fuldtidsarbejde ville skulle betale topskat og så synes de, at frihed er bedre end arbejde, hvor skattefar beslaglægger ca. 60 % inklusive AMB direkte og omkring 75 % inklusive de indirekte skatter og afgifter.\n31. december 2010 kl. 1:33 #166066\nHe he..vi forstår vist hinanden, kan desværre kun være enig, min søn går i 9. klasse og skal vælge uddannelse, han vil på landbrugsskole, og jeg kunne kun give ham opbakning.. det kom til syneladende bag på sønnen at jeg ikke anbefalede at han blev ingeniør. Du kender sikkert en teenager, der er ved at lade op til et skænderi..;o)\nNå det med demografien er ikke helt rigtigt, for 25 år siden endte Europa midt i Tyskland, og Kina var lukket land. Meget er ændret siden. Så selvom jeg håber at du får ret, vil jeg se det før jeg tror det…jeg har hørt den påstand før, og har bitre erfaringer.\nTror desværre at Murphys golden rule gælder..”who ever have the gold make the rules”\n31. december 2010 kl. 14:01 #166076


Tanker omkring et guldbryllup | Helle??¿? nu med spørgsmål\nTanker omkring et guldbryllup\n12 mar 2006 5 kommentarer\nVi var jo til guldbryllup fredag. Det satte forskellige tanker i gang, da vi var der. Hvor mange når mon at holde guldbryllup?\nMin faster og onkel blev gift da de var 19 og 20 år gamle ( graviditet, naturligvis) og det var dem , der havde guldbryllup.\nMine forældre var 19, da de blev gift – ikke graviditet, for jeg var med til brylluppet , men det var også en skandale der i starten af tresserne! Og havde det ikke været for min mors alt for tidlige død for fem år siden, havde de jo nok også fortsat med at være gift i deres tid ud.\nVi er selv blevet gift forholdsvist unge – jeg var 24 og husbond 23, så vi har vel også potentiale for at nå guldbrylluppet engang ad åre?! Vi skal jo bare fortsætte en del år mere- sammen.\nMen hvad med alle dem, der først gifter sig når de er omkring de tredive? Hvor mange når at leve så længe sammen? Og er det derfor at man blæser kobberbryllup og sølvbryllup mere op nu i disse tider? Eller er det fordi man bare har flere penge mellem hænderne nu?\nVi valgte at tage til Thailand i tre uger, med børnene, da vi havde kobberbryllup. En ferie vi alle husker og mindes med glæde. Jeg tror personligt ikke at en fest havde været mere mindeværdig end den ferie.\nTil gengæld holdt vi så vores runde fødselsdage med mange gæster- fordi det var sjovere og mindre højtideligt- og vi hørte til guldbrylluppet at de unge stadigt husker husbonds fødselsdagsfest med 70 børn- unge- gamle, der spillede rundbold, pakkeleg og kom som de var, som en FED fest!\nHvad vi engang gør, når vi skal have sølv- og guldbryllup, ved jeg ikke endnu? Om vi holder fest eller rejser ud igen, ved jeg ikke. Det må tiden vise, for jeg føler mig ikke forpligtet til at holde fest, bare fordi… Så meget flinkeskole er jeg ikke!\nMen en ting er sikker, vi holder sammen livet ud, husbond og jeg! For jeg elsker ham søreme!\nHan er stabiliteten og roen i mit liv og min trofaste støtte, både når det går godt og skidt, han er ganske enkelt guld!\nPrevious Familie, ruskomsnusk og hverdag Next På falderebet\nmar 22, 2006 @ 11:12:00\nDin snak om guldbryllup har også sat tanker i gang hos mig. Jeg har kun oplevet mine svigerforældres.Mine forældre nåede at blive skilt ca. 8 år inden de kunne have holdt deres.Det gik helt galt efter min far blev pensioneret, så det var det bedste for dem, men vemodigt at tænke på.\nSelv vil jeg aldrig opnå det, da jeg blev sent gift, men kendt min mand længe har jeg trods alt. Han er ligeså vigtig for mig som din er for dig. Dejligt at I er så sammentømrede og glade for hinanden.\nmar 22, 2006 @ 11:25:00\nDet er sket flere gange at mit indlæg forsvinder, før jeg får det postet, så derfor vil jeg skrive kortere men flere.\nDet gør mig ondt at du har mistet din mor alt for tidligt.Det må have været hårdt for dig og familien. Selv er jeg meget glad for at jeg stadig har mine gamle forældre, og at min søn endnu har to bedsteforældre.\nJeg tror du har ret i at folk fejrer deres kobberbryllupper mere i dag, både fordi de ikke regner med at nå sølv- og guldbryllup, men bestemt også fordi man har flere penge.\nDet lyder til at være en dejlig beslutning I tog om at fejre jeres kobberbryllup i Thailand. Fortæl gerne mere om drømmefreien, hvis du vil.\nmar 28, 2006 @ 22:34:00\nDet er sjovt – min far bor nu sammen med en kvinde, der selv er blevet skilt 4 år før hun kunne holde guldbryllup, og det var også i forbindelse med hendes pensionering. Jeg ved ikke hvad der sker? Og dog, jeg tror at det er tanken om IKKE at kunne tage afsted på arbejde og være en fuldt gyldig person, der skræmmer. Nu er man NØDT til at tilbringe hele tiden sammen – eller ihvertfald også de 37 timer, hvor man ellers har været adskilte?\nJeg tror at vores forældres generation måske ikke har været så fokuserede på tosomhed som vi nok er? Jeg ved det ikke, men håber da at både du og jeg beviser at hvis man tænker over tosomhedens glæder på forhånd, så er man i stand til at tackle dem?! Jeg vil ihvertfald gøre mit til det.\nmar 29, 2006 @ 10:30:00\nDu har ret, det er vigtigt at have noget fælles at glæde sig over, men man kan nok ikke forberede sig på alt og man forandrer sig jo og måske i hver sin retning.\nMin mor havde længe gået hjemme og var vant til at have meget tid for sig selv, og min far havde en drøm om at bo i sommerhuset, hvilket min mor absolut ikke ønskede. Der var altid så meget at gøre, min far havde mange projekter i gang, og min mor kunne ikke følge hans tempo, og havde ikke den samme energi.Det endte med at han flyttede derop alene.\nJeg må indrømme jeg gruer også lidt for hvordan det bliver, når vi bliver ældre, men arbejde på sit forhold skal man jo hele livet, så det gør vi.\nmar 30, 2006 @ 19:51:00\nJeg tror på, at man ikke bare skal håbe på det bedste, men tro fuldt og fast på at det bare går!\nOg forhåbentligt er man doven og glad nok til at blive sammen altid.


Bagar 21.10.20199 Comments on Jeg Savner Min Pige - Various - Skandinaviens Bedste Dansemusik (CD)\nThe Way Of The North - Various - Ad Noiseam Label Sampler, Spring 2007 (CDr), لولة الملامة = Loula El Malama - Warda = وردة* - فيديو الاغاني = Music Videos (DVD), Day & Night - Russ Gabriel - Knossos EP (File, MP3), Push - The Cure - The Cure In Orange (VHS, Album), Kate Bush - The Kick Inside (Vinyl, LP, Album), クレイジー・ラブ - Paradise Garage - 奇跡の夜遊び (CD, Album), No Bullets Fly - Sabaton - Sabaton Wacken Open Air 2015 (DVD), Pitzinnos In Sa Gherra - Various - Supersanremo 1992 (Vinyl, LP), Dogwood Gap - Songs: Ohia - Songs:Ohia (Vinyl, LP, Album), The Blues Matrix - Mississippi Heat - Delta Bound (CDr, Album), Wooden Spine, Bad, Bad Whiskey, Sin Decir Adiós - Fortaleza (2) - Quinta Sinfonía (File, Album), You Cant Blame A Girl For Trying - Barbara Ruskin - A Little Of This: The Barbara Ruskin Songbook (C, Franz von Suppé, Otmar Suitner, Staatskapelle Dresden - Ouvertüren (Vinyl, LP)\nIngen jul uden gaver! Personlig er jeg mere til en enkelt god gave end en masse små, og derfor har jeg også kun en gave til jer i år, men en virkelig god en af slagsen. Igen i år er jeg nemlig teamet op med BeoPlay og udlodder ét styk BeoPlay A2. Jeg har selv den trådløse højtaler derhjemme, og udover at den er vildt pæn at have stående, så spiller den overraskende godt. .\n17/4 Sangen er sunget af Erik Påske og handler om en pige der hedder signe i et af versene indgår følgende tekst Da i aftes jeg var blevet vasket, tog jeg frem et gammelt laset brev, det jeg fik af dig en gang i kask ø, elsker jeg mest af alle dem du skrev om end det kun er et tyndt lille blad og så slidt at det snart skilles ad gør det ondt hver gang jeg tar det frem.\nJeg drømte mig Jeg ejer både mark Jeg elsker de grønne Jeg elsker den gamle, den Jeg en gård mig bygge vil Jeg er en dreng, s Jeg er en glad lille cow Jeg er en lille vogterdreng jeg er en simpel bonde Jeg er havren Jeg er ikke som de andre Jeg er så glad for min c Jeg er så ked af Jeg er Zigeuner Jeg gir min sang til Annie Jeg har aldrig.\nDec 12, · Velkommen til min blog. Jeg hedder Jakob og jeg er 24 år gammel. Jeg bor i det midtjyske, rettere sagt Herning. Til dagligt, studerer jeg bachelor i Erhvervsøkonomi på Aarhus Universitet. På min blog kan du læse om alt fra indretning, studielivet, mad, mode, rejser og til de mere personlige blogindlæg om mig selv.\nlandets bedste sangundervisere I sangundervisningen bliver der taget udgangspunkt i den enkelte elevs ønsker, mål og ambitionsniveau. Der bliver lagt fokus på rigtig støtte og vejrtrækning, samt teknikker for bl.a. at undgå hæshed, ramme høje/dybe toner og forbedre klang.\nPlayliste med pige musik. Kom med dine numre! Når jeg er sammen med tøserne hører vi også tit rigtig gamle sange! Evt. fra vores barndom - så som Spice Girls, Vengaboys og diverse boybands Ellers er Cyndi Lauper med "Girls Just Want To Have Fun" altid et hit, og sange som.\nVejen Kommunes Biblioteker Vestergade 2 Vejen [email protected] - Telefon: [email protected] - Telefon: 2.\nJeg er ene "Abekatten" Jeg er en fuglefænger, ja Tryllefløjten. Jeg er så glad, så glad, så glad Huldrebakken. Jeg forstår mig dog på "De danske i Paris" Jeg fødtes her i Kjøbenhavn "En Spurv i Tranedans". Jeg gik just ned ad stien "Fastelavnsgildet". Jeg går på gaden intet aner Pariserliv. Jeg havde mig en kæreste "Valbygåsen" Jeg kan ej lære jer fine manerer.\nTrack 05 - DJ Турист - Jutonish Style (CD)\nCocteau Twins - Treasure (Vinyl, LP, Album)\nTout fusionne - Archimède - Trafalgar (CD, Album)\nVudolkis on Jeg Savner Min Pige - Various - Skandinaviens Bedste Dansemusik (CD)


Hva’ dælen nøler I for? | Sydsjællands Tidende\nHva’ dælen nøler I for?\n03. april 2014 09:03\nHele tre gange har Thomas Christfort lovet, at der skulle tages politisk stilling til megavindmøllerne ved Kostervig. Og det er ikke sket endnu. Enten lover den gode formand for Teknik- og Miljø-udvalget mere, end han kan holde, fordi han ikke sætter sig ind i sagerne. Eller også har han endnu en gang skiftet standpunkt og er blevet mølletilhænger.\nSidste gang lovede Christfort, at der ville ske en politisk afklaring, når investors fugletællinger var færdig. Det skete i februar, da investor afleverede en såkaldt ”konsekvensvurdering”. Denne var så ubehjælpsom og mangelfuld, at sagen – med det politiske flertal imod møllerne - kunne have været lukket både i udvalget og i byrådet.\nNår flertalsgruppen bestående af Venstre, Konservative og DF har sagt nej til kæmpevindmøller på land, er de sidste ti ugers passivitet uforståelig. Flertallet har haft rigelig tid til at lukke sagen på et byrådsmøde. Alligevel fortsætter farcen med spild af investors tid og penge og spild af offentlig sagsbehandling. Men måske er flertallet smuldret? Er nogen løbet fra valgløfterne? Har investor fået et par byrådsmedlemmer på krogen? Eller er det blot manglende handlekraft?\nDe tre partier har i hvert fald et forklaringsproblem – ikke mindst over for deres vælgere. Og det gælder i særdeleshed vendekåben Christfort og borgmester Knud Larsen, der under valgkampen lovede at lytte til borgerne.


Findes disse fotos? - Jernbanehistorisk forum\nFindes disse fotos?\naf anderspihl, tirsdag 05. februar, 2019, 10:40 (254 dage siden)\nSom tidligere Valbyborger har jeg en særlig interesse i den historiske jernbanestrækning København 2. banegård – Frederiksberg – Vigerslev samt forbindelsesbanen Valby Gasværk – Roskildevej Krydsningsstation.\nJeg har set mange fine historiske fotografier af strækningerne, ikke mindst i dette forum. Jeg har dog nogle enkelte ”hvide pletter”. Er der nogen i dette forum, som ved om der eksisterer fotografier med disse specifikke motiver:\n1. Frederiksberg - Vigerslev banens overskæring af Roskildevej (Frederiksberg/Valby) anno 1900 - 1929\n2. Indkørsel til Vigerslev fra Roskildevej Krydsningsstation i udadgående retning anno 1909 - 1929\n3. Overbliksbillede / Luftfoto, der viser den daværende godsforbindelsesbane fra Valby Gasværk - Roskildevej Krydsningsstation før nedlæggelsen i 1930 i sin helhed. Eller i det mindste banestykket FRA underføringen under Vestbanen (nuv. Danshøj) og op TIL Roskildevej Krydsningsstation.\n4. Fotos fra anlæggelsen af Harrestrup forgreningsstation i årene 1929-1930.\nJeg har naturligvis søgt i diverse Jernbanebøger (bl. a. Byens Baner, Vestegnen og Jernbanen), i Jernbanen.dk fora samt www.jernbanekilder.dk, www.kbhbilleder.dk, ”Det gamle Valby før og nu”, http://www.taxafinn.dk/, http://valbylokalhistorie.dk/arkivdatabase-soegning/ samt en række steder via Google søgninger. Som sagt, mange fine billeder, og en del af dem kommer tæt på, men alligevel ikke helt .\nFindes disse fotos? - anderspihl, 05/02 2019, 10:40\n47580 Indlæg i 6063 emner, 744 registrerede brugere, 61 brugere online (7 registrerede, 54 gæster)\nForumtid: 17/10 2019, 22:09 (Europe/Berlin)


Farvel til et stykke dansk industrihistorie: Kommunens største virksomhed skifter navnet ud efter 140 år | Hedensted/Juelsminde Avis | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Hedensted/Juelsminde Avis - Lars vender op og ned på tingene\nDu er her: Forside - Hedensted/Juelsminde Avis - Farvel til et stykke dansk industrihistorie: Kommunens største virksomhed skifter navnet ud efter 140 år\nEndnu er skiltene ikke skiftet ud, men enkelte flag afslører alligevel, at Glud og Marstrand netop har skiftet navn til Envases Europe. Foto: Michael Svenningsen\nFarvel til et stykke dansk industrihistorie: Kommunens største virksomhed skifter navnet ud efter 140 år\n20. januar 2020 kl. 16:06\nFremover lyder emballageproducenten Glud og Marstrand med hovedsæde i Løsning navnet Envases Europe. Ændringen sker som en forsinket konsekvens af, at virksomheden i 2011 blev købt af mexicanske Envases Universales.\nLøsning: Knap 900 medarbejdere hos emballageproducenten Glud og Marstrand skal vænne sig til at have et andet navn stående på brystet.\nKoncernen, der har hovedsæde i Løsning, har nemlig netop skiftet navn til Envases Europe. Det sker som en udløber af, at virksomheden helt tilbage i 2011 blev købt af mexicanske Envases Universales, som i dag har over 50 fabrikker på fire kontinenter.\n- Der har været en meget lang indkøringsperiode. Nu, hvor Envases Universales udvider stort, er det en helt naturlig følge, at vi også bliver del af familienavnet, siger adm. direktør Brian Nielsen fra det nu hedengangne Glud og Marstrand.\nHan har ikke overblik over, hvad det har kostet i diverse udgifter til alt fra brevhoveder til facadeskilte at skifte navn.\nIkke nervøs for brandet\nSelvom virksomheden blandt internationale kunder og leverandører i forvejen er kendt under Envases navnet, er det ikke uden vemod, beslutningen er truffet.\nNavnet så sin begyndelse allerede i 1879, da blikkenslaget Poul Glud sammen med isenkræmmer Troels Marstrand etablerede Glud og Marstrands Fabriker i København.\nNår skiftet først er effektueret nu, hænger det da også sammen med et mexicansk ønske om indledende at udnytte brandet til at få bedre fodfæste i Europa.\n- Der ligger noget følelse i, at et gammelt navn med en lang historie i dansk industri forsvinder, og der var da også overvejelser i bestyrelsen, om man overhovedet skulle gøre det. Men her giver det bare så meget mening, at det overtrumfede den emotionelle del, siger Brian Nielsen.\nDen mening, han hentyder til, er blandt andet, at man nu kommer med mere pondus bag sig på verdensmarkedet. For selvom Glud og Marstrand herhjemme er kendt som den største producent af metalemballage i Norden, står det anderledes til uden for grænserne.\n- I stedet for at være kendt som den lille i Nordeuropa, er vi nu også udadtil en del af en stor, international erhvervsvirksomhed. Allerede under salget i 2011 blev logoet ændret, og kun firmanavnet bibeholdt, så jeg er slet ikke nervøs for, om det får betydning for brandet, siger Brian Nielsen.


Status pr. 29/1-2000\nUndskyld den lange ventetid på opdateringen, men jeg har været travlt optaget af diverse Volvo-problemer. Det som er sket siden sidst kan bedst beskrives som den ene dårlige overraskelse efter den anden.\nFørst stoppede mit digitalkamera med at virke, så brændte jeg topstykket af i min "nye" Volvo 240 og som prikken over i'et gemmenhullede maleren P1800 tanken da den blev sandblæst.\nNå, men jeg er omsider ved at komme up to date igen godt hjulpet af Karsten Pultz, som hjalp mig med at lappe tanken og skifte topstykke på min 240. Som en ekstra bonus renoverede han også min gearkasse da han gik og kedede sig lidt.\nKameraet fik jeg dog selv fornøjelsen af at reparere :)\nDer er dog også sket andre ting, bilen er blevet svejset og er nu klar til maler. Døre og klapper er blevet monteret og justeret og instrumentbordet er nu helt færdigt.\nSom en lille tilføjelse kan jeg da lige nævne at jeg alligevel fik min garage lavet færdig da formanden for Volvo 1800 Klubben forærede mig en port, pænt tak til Carsten Hansen.\nDa Karsten renoverede gearkassen fandt han synderen til at den skurede i de første 3 gear. Det viste sig være hovedakslen og et leje som var helt nedslidt. Disse ting blev taget fra en alm. M40 gearkasse fra en Amazon.\nNu er den renoverede gearkasse atter monteret, men jeg bliver nødt til at skrue den af igen. Efter monteringen kom jeg til at læse i Haynes-manualen og opdagede at jeg havde vendt en dims til koblingen forkert.\nIgen takket være Karsten som satte liv og lemmer på spil da hen svejsede den. I tilfælde af at du har samme problem kommer har forklaringen på hvordan man overlever svejsningen af en tank:\n- Skyl den gentagne gange med vand.\n- Vent til nytårsaften og stik en lang lunte ned i tanken.\n- Tænd lunten og skynd dig laaangt væk.\n- Hvis du stadig har en tank, så er den klar til at blive svejset.\nEfter svejsningen kan det være en god ide at give den noget glasfiber ovenpå hvis svejsningen ikke blev 100% tæt.\nBagagerummet blev slebet ned og jeg monterede døre og klapper.\nDerefter blev bilen kørt til svejsning som heldigvis ikke bød på nogle overraskelser. Der var kun 26 svejsetimer i bilen og der blev ikke fundet noget rust ud over det jeg selv havde fundet.\nFølgende ting er blevet svejset:\n- Venstre forskærm foran dør.\n- Begge døre, huller til sidespejle.\n- Vinduesramme foran.\n- Et par huller i bunden.\n- En vange.\n- Bundpladen i bagagerummet.\n- Hul til kofangerbeslag bag.\n- Fronklap ved hængsler.\nSom det ses satser jeg stadig på at finde den bagerste originale kofanger. Hullerne er ihvertefald lavet.\nDet lykkedes at få dørene til at lukke rigtigt godt op og i, men listekanten kunne jeg stadig ikke få til at flugte helt. Forskærmene har i sin tid simpelthen været svejset lidt for højt på. Jeg regner med at kunne "løfte" listen lidt ved monteringen da det det nu kun drejer sig om få millimetre.


Køb Trangia billigt. Stort udvalg af Trangia grej billigt\nStormkøkken i ultra light 25 serien fra Trangia beregnet til 3-4 personer. Dette Trangia sæt er let og robust, fremstillet i aluminium. Sættet består af 2 vindskærme, 2 teflon belagt kasseroller på 1,5 og 1,75 liter, 1 teflon belagt låg/pande på 22 cm, samt 0,9 liter alu kedel, spritbrænder B25, greb og rem. Med dette stormkøkken bliver det en smal sag at tilberede mad ude i naturen.\nSpecifikationer ( Varenummer 50-0256 )


Linkbuilding hjælper dig med at få flere salg i din virksomhed – Fieldstudies.dk – Business & Marketing Artikler\nadmini december 28, 2021 november 20, 2021\nDer er mange måder til at skabe salg og mersalg i en virksomhed, har du tænkt over linkbuilding til at få sat skub i salget?\nHvis du går i gang med at skrive kategori- og produkttekster, så overvej at tænke mersalg ind allerede der, for at opnå bedre SEO/søgemaskineoptimering, så kunderne ikke bliver sendt steder hen, som ikke gavner dig.\nDet kan godt ske at hensynet til SEO tager over, og når der skal sættes links ind, så kan kunderne risikere at blive sendt over til ting som prisgaranti og returret, i stedet for at kigge på varer, og det er jo ikke meningen.\nDet du skal sikre dig, det er at kunderne kommer til dig\nFind nogle sider med stor troværdighed og få dem til at linke til dig og dine produkter, du kan godt lave det selv, men også gerne hyre dig til at andre står for det, hvor det første du skal gøre nok er at blive klogere selv – Læs og lær om linkbuilding her.\nSå start med at udnytte dit netværk, hvilket kan være leverandører, det kan være samarbejdspartnere eller forhandlere, der gerne vil hjælpe.\nDu kan udnytte gæsteblogs til at lægge indlæg ud der giver dig adgang til at lægge links ind i teksterne, hvis du har særlig viden om et specielt område.\nRelationen til andre er supervigtig, du kan ikke eksistere i verden 100% på egen hånd, men skal bruge andre til at hjælpe dig på vej, så læg din strategi i dag, og overveje hvem du vil hive ind i den.\nNæste artikel Sådan kan din virksomhed få mere ud af salg


GK ansætter bæredygtighedsansvarlig - GK\nKarina Nilsen er bæredygtighedsansvarlig i GK Gruppen.\nBæredygtighedsansvarlig | GK Gruppen\nGK har høje bæredygtighedsambitioner, og bæredygtighed står centralt i koncernstrategien. Alle dele af organisationen i det skandinaviske selskab er engageret og involveret i arbejdet med at skabe en bæredygtig fremtid, hvad enten det gælder GK's egen virksomhed eller indsatsen for kunderne. Karina Nilsen får som ny bæredygtighedsansvarlig i GK et overordnet ansvar for at koordinere og understøtte dette arbejde på tværs af koncernens virksomhed i Norge, Sverige og Danmark.\n— At GK er et værdidrevet og familieejet selskab, giver os et godt udgangspunkt for omstillingen, der kræves i vores branche. Men vi skal øge omstillingstakten yderligere, hvis vi skal lykkes med at gennemføre de nødvendige ændringer hurtigt nok til at gøre en forskel i forhold til 1,5-gradersmålet, siger den nye bæredygtighedsansvarlige Karina Nilsen.\nKarina kommer fra rollen som partner og leder for bæredygtighedsrapportering i Corporate Communications AS og har tidligere arbejdet i industri- og energisatsningen hos Hill+Knowlton. Efter at have arbejdet med rapportering, strategiudvikling og kommunikation inden for bæredygtighed og ESG ser hun frem til at arbejde mere konkret med at implementere strategien hos GK. Hun er uddannet MSc i industriel økologi fra NTNU med speciale i miljøledelse og miljøpolitik og har en bachelorgrad i statsvidenskab fra NTNU.\n— Jeg har glædet mig rigtig meget til at få Karina om bord som en del af Team GK. Hun har en interessant og relevant baggrund og erfaring, der passer perfekt til denne rolle og vil bidrage til at bringe os videre på den spændende bæredygtighedsrejse, vi er på, siger Guro Steine, koncerndirektør for kommunikation og bæredygtighed i GK.\n— GK har sat sig ambitiøse mål og bevist, at selskabet er villig til at beslutte de strategiske tiltag, der skal til for at nå målene. Det er et motiverende udgangspunkt for en bæredygtighedsansvarlig at arbejde med. Jeg søgte til GK, både fordi selskabet kan være med at gøre en forskel, og fordi de konkrete arbejdsopgaver knyttet til klima og cirkulær økonomi er noget, jeg brænder for og ønsker at arbejde mere med, siger Karina Nilsen.\nStillingen som bæredygtighedsansvarlig i GK er en nyoprettet stilling, der refererer til koncerndirektør for kommunikation og bæredygtighed, Guro Steine. Nilsen tiltrådte stillingen den 2. maj 2022.


- hvidbroget færøsk variant\nSom en hyldest til den smukke fugl - og de prægtige mænd, som har ansvaret for dens udryddelse - har jeg nedenstående samlet en del af den litteratur der findes om emnet.\nIshøj, januar 1988\nDen sorte, færøske ravn (Corvus corax varius, Brünnich, 1764)\nengelsk - The faroe Raven\nfærøsk\t- Ravnur eller Krunkur\ngl. fær. (før 1500) - Gorpur\nDen "hvide" ravn er en mutant af den færøske ravn, Corvus corax varius.\nengelsk - Pied faroe Raven (white-speckled mutant)\nfærøsk - Hvitravnur\nRafn (Claussøn, 1632)\nRavn (Tarnovius, 1669)\nRaffn (Debes, 1673)\nBunte Ravne (Resen, 1688)\ngl. fær.\t- Gorpur bringu hviti\nDen hvidbrogede mutant er blevet placeret i systemet af flere forfattere:\nNominatformen: den alm. ravn, Corvus corax corax (Linnaeus, 1758)\ner udbredt over det meste af Nordamerika, Europa (incl. Skandinavien) og Asien.\nDen specielle grønlandske art betegnes Corvus corax principalis (Ridgway).\nDen islandske variant, Corvus corax islandicus (Hantsch),\ner ifølge Finn Salomonsen identisk med den færøske ravn, Corvus corax varius.\nUddrag fra en artikel (titel: "Aves") af Finn Salomonsen\ni værket "The Zoology of the Faroes", vol. 3, part 2, 1935-42,\nOversættelse fra engelsk ved Kurt Starlit:\nHvidbroget færøsk ravn\nAscanius (1767, den danske udgave, s.45 og planche VIII) giver den bedste og mest detaljerede beskrivelse, som er tilgængelig af den hvidbrogede ravn fra Færøerne, baseret dels på en række udstoppede og levende fugle, dels på brevveksling med færinger. Han kalder den "Corvus variegatus Færøensis", og ignorerer derved det navn den blev tildelt 3 år tidligere af Brünnich (Corvus corax varius var. leucophaeus). Senere blev den hvidbrogede mutant kaldt "Corvus leucophaeus" af Vieillot i 1817 og "Corvus leucomelas" af Wagler i 1827.\nRavnen på Færøerne bestod før i tiden af to former, den normale sorte (C.c.varius), som var den almindeligste, og en hvidbroget mutant, sædvanligvis forkert betegnet Corvus corax varius var. leucophaeus (Vieillot); sidstnævnte er nu uddød, den sidste observation er fra 1902.\nDen færøske ravn, Corvus corax varius (Brünnich) ligner meget nominatformen Corvus corax corax (Linneaus), men er generelt mere mat i farverne: ikke så skinnende violet-blå på strube og overside, og mere dunkel grøn-sort på undersiden. Underfjerene - især i nakken - er almindeligvis hvide, ikke grå som hos C.c.corax; proportioner som hos alm. ravn, hvilket fremgår af følgende vingemål hos voksne nordiske ravne:\n32 eksemplarer, 390-445 mm (en enkelt 465 mm)\nFærøerne: 9 eksemplarer, 400-426 mm\nIsland: 11 eksemplarer, 410-445 mm\n24 eksemplarer, 430-470 mm (en enkelt 480 mm)\nDe islandske ravne har almindeligvis samme farve som de færøske og kan ikke adskilles fra disse - C.c.islandicus (Hantsch) er identisk med C.c.varius - idet den tilsyneladende størrelsesforskel imellem dem skyldes det utilstrækkelige antal færøske fugle som står til rådighed.\nHartert (1910) måler de færøske fugle til max. 440 mm, d.v.s. samme mål som de islandske.\nDe grønlandske fugle, som bør benævnes Corvus corax principalis (Ridgway), er generelt større, men adskiller sig ikke i farverne fra C.c.corax.\nAlle disse former er imidlertid meget tæt beslægtede.\nCorvus corax varius, hvidbroget mutant\nDen hvidbrogede mutant af den færøske ravn er nu uddød.\nDenne bemærkelsesværdige fugl var kendt på Færøerne allerede i middelalderen, hvor den nævnes i folkeviser fra tiden før 1500; I det 16., 17. og 18. århundrede var den ret almindelig blandt de sorte ravne, selvom den langtfra var så talrig som disse.\nDen blev nævnt af alle forfattere som beskrev det færøske fugleliv på den tid (Claussøn, Tarnovius, Debes, Resen, Brünnich og Svabo), den havde sit eget færøske navn (Hvitravnur) og var en værdsat kuriositet på de europæiske museer; f.eks. opbevaredes den på Museum Wormianum (Worm 1655, s.300) og den synes også at have været opbevaret på forskellige andre museer.\nDen vedblev at være ret talrig på Færøerne indtil begyndelsen af det 19. århundrede, Graba observerede endda mere end ti eksemplarer i 1828, hvor han betegner den som temmelig almindelig (Graba 1830, s.51).\nHolm (1848, s.478) beretter tyve år senere at den er gået tilbage, og fra midten af det 19. århundrede er der en betragtelig nedgang i antallet.\nI 1850 observerer Wolley to, i 1872 Feilden kun en og Kolthoff slet ingen (Kolthoff 1895, s.9).\nI årene op til 1900 var den helt forsvundet fra Nolsø (Andersen 1898, s.355; Winge 1896, s.117) og Suderø (Winge 1897, s.310). Annandale så den ikke under sine rejser kort efter år 1900 (1905, s.53).\nDen 2. november 1902 blev et eksemplar set på Myggenæs (Andersen 1905, s.99), hvilket er sidste gang fuglen er blevet observeret.\nGrunden til dens forsvinden var den voldsomme forfølgelse fra menneskets side; fugle blev sendt til København i stort antal som en kuriositet (Ascanius 1767, s.45; Holm 1848, s.478). Den blev endvidere mobbet af krager og andre fugle, og - ejendommeligt nok - endda af de sorte ravne (Ascanius 1767, s.45; Graba 1830, s.51; Holm 1848, s.478). Endelig var dens specielle arvelige egenskaber (gener) vigende, så den kunne - alene af den grund - aldrig blive særlig talstærk.\nDen hvidbrogede ravn er ikke en simpel albino form!\nFor det første var den kendt blandt færingerne som en særlig "race" og havde sit eget navn, hvilket ikke var tilfældet med de albinoer som nu og da viste sig blandt de øvrige færøske fugle. For det andet var farvningen nogenlunde ensartet hos alle hvidbrogede ravne, det var ikke tilfældigt, hvilke dele af fuglen som blev sorte og hvilke hvide. Det fremgår også af de mange tegninger og beskrivelser, helt tilbage fra Worms og op til de nyeste beskrivelser.\nHelt hvide ravne, som hævdes forekommet på Færøerne (Debes 1673, s.124), må enten have været undtagelser eller også "rigtige" albinoer.\nAlle andre forfattere taler om hvidbrogede ravne, f.eks. skriver Tarnovius (Debes' samtidige) i 1669 at de "hvide ravne ikke er fuldstændig hvide, men brogede med sorte fjer".\nClaussøn (1632, s.152) kalder dem "brogede Rafne", Resen (1688, vol.III, s.455) "bunte Ravne" (brogede ravne) ligesom Ascanius (l.c.), som sandsynligvis har undersøgt det største materiale af hvidbrogede ravne, udtrykkeligt pointerer at der ikke findes helt hvide ravne på Færøerne.\nAscanius (1767), som fik et stort antal levende såvel som udstoppede fugle sendt til København, samt Graba (1830) og Holm (1848) som begge har skudt nogle eksemplarer på Færøerne, beskriver disse hvidbrogede ravne.\nAlle beskrivelserne er identiske og forfatterne understreger selv, at alle individer fremtræder temmelig ensartet.\nDet samme fremgår af beskrivelserne af eksemplarerne, som sendes til forskellige europæiske museer i tidens løb, ligesom Hartert og Kleinschmidt kommer til samme resultat (1901, s.44).\nEfter at have undersøgt de færøske hvidbrogede ravneskind på museer i London, Liverpool og Dresden, når Tring og Dresser frem til følgende konklusion: "Tilbøjelighed til delvis albinisme viser sig med temmelig regelmæssig fordeling på hoved, underbryst, vinger og hale".\nJeg har selv undersøgt et eksemplar på London Museum og fire på Zoologisk Museum i København, og er kommet til samme resultat.\nDen færøske, hvidbrogede ravn har følgende kendetegn:\nHvidt hoved, temmelig skarpt afgrænset mod en ensartet sort eller lys brungrå ryg. Hvid strube, som går uregelmæssigt over i et sort brystbånd af varierende bredde. Bugen hvid, på et fåtal dog kun den midterste del. Underhaledækfjer sorte, ofte med nogle få hvide fjer imellem. Hånd- og armsvingfjer hvide, vingedækfjer uregelmæssigt brogede, sjældent helt hvide. Af halefjerene er det midterste par som regel de lyseste: hvide eller hvidbrogede - ligesom de øvrige også kan være forsynet med lidt hvidt. Kun undtagelsesvist er mere end et par af halefjerene hvide.\nEn sådan bemærkelsesværdig fugl har naturligvis vakt interesse hos færingerne, og takket være denne interesse kender vi en hel del til parringsresultaterne mellem sorte og brogede ravne, hvorved deres indbyrdes egenskaber kan beskrives. I alt findes der 11 beskrivelser i litteraturen af krydsninger mellem de to former, spredt over en hundredårig periode. Et stort antal, når der tages i betragtning at vi taler om en uddød fugl.\nIfølge disse beskrivelser, må den færøske hvidbrogede ravn betragtes som en mutant af den almindelige færøske ravn, Corvus corax varius.\nAffarvningen skyldes et enkelt gen som er vigende, i overensstemmelse med de almindelige regler for albinistiske mutanter (jfr. Wriedt 1923, s.77). Arveligheden har to muligheder, men de heterozygote individer bliver sorte, som man kan forvente det ved vigende mutation.\nFørste generation (F1) udviser simpel Mendelsk udskillelse; der kan ses bort fra spørgsmålet om de homozygotiske individer er letale eller subletale, da antallet af unger ved krydsparring som regel er 4-5, hvilket også er det almindelige hos "normale" par.\nNedenfor er vist eksemplerne på krydsparring, som angivet i litteraturen, og som alle understøtter ovenstående synspunkter. Genet for den hvidbrogede karakter kaldes "a", derfor har de hvidbrogede ravne generne "aa", de sorte homozygote kaldes "AA" og de heterozygote (som også er sorte) "Aa".\nFølgende typer krydsparring er beskrevet i litteraturen:\nForældre:\tAA * aa (sort * hvidbroget)\nF1 afkom:\tAa (alle sorte)\nForældre:\tAa * Aa (sort * sort)\nF1 afkom:\tAA * 2 Aa * aa (3/4 sort * 1/4 hvidbroget)\nF1 afkom:\tAa * aa (1/2 sort * 1/2 hvidbroget)\nNedenstående eksempler fandtes:\nTo sorte fugle kan give en hvidbroget unge.\n(Ascanius 1767, s.45); type II\nMan finder ofte reder med 1 hvidbroget og 3 sorte unger.\n(Graba 1830, s.54); type II\nI en rede på Sandø med to sorte forældrefugle, blev hvert år fundet en hvidbroget unge blandt de sorte.\nI Dal blev en sort han krydset med en hvid hun. De fik i mange år kun sorte unger, men i enkelte år var der en hvid unge imellem de sorte.\n(Graba 1830, s.54); type I og III\nI første tilfælde har hannen generne AA, i andet tilfælde Aa.\nEn hvidbroget krydset med en sort giver udelukkende sorte unger.\n(Holm 1848, s.478); type I\nHvidbrogede krydset med sorte, giver både sorte og hvidbrogede i reden.\n(Holm 1848, s.478); type III\n7. Sort parret med sort kan give en hvid unge, f.eks. parret i Lejnarvatn på Strømø.\n(Holm 1848, s.478); type II\nTo hvidbrogede unger i en rede, sammen med sorte unger.\n(Wolley 1850, s.110); type III\n(Forældrefuglene nævnes ikke, men må være Aa og aa).\nNogle sorte par har 1, 2 eller flere (?) hvidbrogede unger.\n(Müller 1862, s.10); type II\nEt bestemt par, som begge var sorte, fik tidligere en eller to hvidbrogede unger.\nI de senere år var alle unger sorte.\nI Saxen på Strømø yngler et par, hvoraf den ene er hvidbroget.\nI to efterfølgende år har man observeret, at de fik 4-5 unger, alle sorte.\n(Andersen 1901 a, s.242); type I\nNår en hvid krydses med en sort, bliver alle ungerne som regel sorte (eks. 4, 5 og 11), da chancen for at en hvid (aa) vil blive krydset med en homozygotisk sort (AA) er overvejende, idet sidstnævnte form sandsynligvis er mere talstærk end den heterozygote (Aa).\nNår to sorte heterozygoter krydses, bliver 1/4 af afkommet hvidt.\nSom det ses af eksemplerne 1, 2, 3, 7, 9 og 10, får de som regel en hvid unge, visse år slet ingen, hvor alle ungerne bliver sorte (eks. 10). Nogle få ynglepar får to hvide unger sammen med de sorte.\nDa antallet af æg normalt er 5, stemmer antallet af hvide unger godt hermed, med et gennemsnit på 1/4 heraf.\nNår en sort heterozygot krydses med en hvid, resulterer det gennemsnitligt i 2 hvide unger (eks. 4, 6 og 8).\nMed så lille et ungeantal som 5, kan der ikke fordres en klarere segregation end ovennævnte.\nHvide eller hvidbrogede ravne blev i tidligere tider betragtet som værende udbredt langt ud over Færøernes grænser, f.eks. synes de ikke at have været sjældne på Island, hvor også Corvus corax varius yngler. Olaus Magnus rapporterer allerede i 1555 om hvidbrogede ravne på Island (Magnus 1555, Liber XIX, s.117 i 1909-udgaven), ligesom Ditmar Blefken i 1607 (Hantsch 1905, s.5) og Thormodus Torfæus (1715, s.86).\nNoget endeligt om de islandske hvide ravnes oprindelse kan der ikke siges. Det kan muligvis være samme type individ variation, som kendes fra den færøske mutant, men der eksisterer ikke nogen detaljeret beskrivelse fra den tid. Man får det indtryk at optegnelserne snarere drejer sig om besynderlige undtagelser end beskrivelser af en almindelig form. Det understøttes også af det faktum, at Bjørn Jonsson (Torfæus 1715, s.86) fremfører at den islandske hvidbrogede ravn skulle være kommet til landet på drivisen fra Grønland ("cum glacie Grønlandica"), og derfor ikke yngler på Island. Men på Grønland blev de også kun undtagelsesvis set (Winge 1898, s.269).\nDet samme fremgår af nogle breve fra de islandske biskopper Skulason og Sveinsson til kong Christian IV i 1647 (Hantsch 1905, s.8). Den ene af dem har kun een gang set en hvid ravn, den anden slet ingen. I det 18. århundrede bliver den slet ikke nævnt af Olaffsen og Povelsen (1772, vol.I, s.61, 220 & 548), og Faber (1822, s.5) udtrykker det sådan: "Den færøske hvidbrogede afart ser man ikke mere".\nSandsynligvis baserer de jævnlige beretninger om hvide ravne fra Island sig kun på undtagelsestilfælde - eller albinoer som hos andre fuglearter - selvom hvidbrogede ravne vel nu og da er blevet set på øen (Sæmundsson 1934, s.45). Der har dog ikke - som på Færøerne - været tale om en bestemt, konstant, temmelig ensartet form som kunne repræsentere en del af bestanden. Så når Brisson (1760, vol.II, s.12) fastslår at Corvus candidadus lever "in Norwegia, Islandia & aliis locis frigidioribus polum Arcticum respectantibus", skyldes det snarere de tidligere islandske forfatteres kategoriske meninger om emnet.\nHensigten med at samle og forklare denne spredte information, er først og fremmest en teoretisk interesse for at få de genetiske forhold omkring den hvidbrogede ravn klarlagt, og dernæst fordi dens historie vel kan forventes at vække nogen interesse nu, da fuglen er uddød.\nallel eller allelomorf\n= en (af flere mulige) udgave af et gen.\nAlleler kan være dominerende eller vigende (recessive). Hvis en fugls gen rummer en dominant allel, vil det i et heterozygot individ være den dominante allel der bestemmer, hvordan fuglen kommer til at se ud. Det samme gælder, hvis genet rummer to dominante alleler. Kun når begge alleler er vigende, får afkommet det gen, som giver det vigende udseende.\nDNA er et kædeformet makromolekyle, der udgør arvematerialet i alle levende organismer.\nfænotype eller fremtoningspræg\n= det sæt egenskaber, der kan iagttages ved fotografering, måling og vejning m.m.\ngenom = arvemasse\ngenotype eller arvelighedspræg\n= summen af de påvirkninger, som arveanlæggene udøver på et individs observerbare egenskaber.\n= en organisme, som bærer to forskellige udgaver af et givet gen.\nEn heterozygot har forskellige alleller på de to homologe kromosomer\nhomolog = overensstemmende, sammenhørende\n= en organisme, som bærer to ens udgaver af et givet gen.\nEn homozygot har den samme allel på de to homologe kromosomer\n= en samling af gener\nAlle levende organismer er opbygget af celler,\nsom indeholder organismens arvemateriale - de såkaldte gener.\n= sted, lokalitet\n= det specifikke sted på et kromosom eller et DNA-molekyle, hvor et givet gen er placeret.\n= læren om organismernes struktur og ydre form.\nrecessiv = vigende\nEt gen kan være vigende (recessivt) eller dominerende (dominant).\nsegregation = adskillelse, sondren\nAscanius, P. 1767: "Icones Rerum Naturalium ou Figures Enluminees d'Histoire Naturelle Du Nord" (dansk udg.)\nAndersen, K. 1894 a: "Diomedea melanophrys, boende på Færøerne".\nVidenskabelige Meddelelser fra den naturhistoriske Forening i Kjøbenhavn for 1894.\nAndersen, K. 1894 b: "Diomedea melanophrys, in the Faroe Islands".\nProceedings of the Royal Physical Society of Edinburgh, vol. XIII.\nAnnandale, N. 1905: "The Faroe and Iceland: Studies in island life"\nClaussøn, P. 1632: "Norriges oc omliggende øers sandfærdige Bescriffuelse"\nDebes, L.J. 1672: "Rara Naturae in Insulis Ferroensibus"\nDebes, L.J. 1673: "Færoae Et Færoae Reserata"\nGraba, C.J. 1830: "Tagebuch gefuhrt auf einer Reise nach Faro im Jahre 1828"\nHolm, P.A. 1848: "Ornithologiske Bidrag til Færøernes Favna"\nNaturhistorisk Tidsskrift, 2.række, vol. II, no. 5\nKolthoff, G. 1895: "Hågkomster från mitt jægarlif."\nSvenska Jägarforbundets Nya Tidsskrift, vol. 32-33\nMüller, H.C. 1862: "Færøernes Fuglefauna og Bemærkninger om Fuglefangsten"\nMeddelelser fra den naturhistoriske Forening i København for 1862\nOlaffsen, E. & Povelsen, B. 1772: "Reise igjennem Island",\nforanstaltet af Videnskabernes Sælskab i Kiøbenhavn, vol. I-II\nWinge, H. 1898: "Grønlands Fugle" Meddelelser om Grønland, vol. XXI, afd. I\nWorm, O. 1655: "Museum Wormianum"\nWriedt, C. 1923: "Hvite farver hos pattedyr" Naturen, vol. 47\nDesværre er udryddelsen af den hvidbrogede ravn ikke et enestående tilfælde, men blot et eksempel blandt mange på en lang og usympatisk tradition som har været udbredt i Danmark og dets besiddelser, se f.eks. udsnit af færøsk jagtlov ang. Fuglefangst eller beretningen om Næbtold på Færøerne.\nPå de enevældige kongers tid - f.eks. under Christian IV i 1600-tallet - blev der gennemført store udryddelseskampagner mod fiskehejre og vildsvin, og i slutningen af 1800-tallet forsvandt de sidste store rovfugle (havørn, kongeørn m.fl.) som følge af datidens syn på de store fugle. Senere, i 1920'erne havde vi den famøse Rågekrig, hvor et forenet landbrug, Landbohøjskole og jægere i fælles kor krævede et racerent, rågefrit Danmark for danskerne.\nHeldigvis var der behjertede mennesker dengang, som kunne se det tåbelige i en krig der både var nytteløs og hjerteløs. Og heldigvis er der også i dag mennesker som forstår, at alle har ret til at leve, herunder allike, krage, ravn, skade, måge(r), fiskehejre, kongeørn, fiskeørn, havørn, musvåge, tårnfalk, ræv, mår og grævling og alle de mange andre dyr og fugle, som gennem tiderne har været idømt landsskadelig virksomhed.\nBekæmpelse af skarv i nyere tid er fortsættelsen af en gammel tradition, hvor naturen og det naturlige i bedte fald betragtes med skepsis.\nOgså i dag bliver der gjort ihærdige forsøg på at udrydde alt, hvad der ikke udtrykkeligt kan betegnes som nyttedyr. Kampen mod indvandring af vildsvin, mårhund og elg er de seneste eksempler på en helt igennem usaglig frygt for det fremmede. Ulven har efterhånden opnået fredning i Europa, så det enlige eksemplar der listede over grænsen i Sønderjylland for nogle måneder siden, fik under megen ståhej, pressebevågenhed og efterfølgende nølen allernådigst lov at leve. Så langt, så godt.\nFor mårhundens vedkommende har skrækhistorierne om dens frådende galskab besat avisernes spalter fra dag et. Stupiditeten nåede sit foreløbige højdepunkt, da et mårhundeprojekt med støtte fra EU blev sat i gang 1. september 2010. Det internationale naturprojekt fortæller om sin virksomhed blandt andet, at...\nLIFE har til formål at bekæmpe mårhunden som invasiv art i Danmark, Sverige, Norge og Finland. I den forbindelse er der udarbejdet en indsatsplan mod mårhund i Danmark.\nOgså vores egen ornitologiske forening DOF er gået med i bekæmelsen af dyret. Postulatet er, at\nmårhunden ligesom mink og vaskebjørn kan udkonkurrere hjemmehørende rovdyr med en lignende levevis f.eks. ræv og grævling. Den vil ligeledes kunne udgøre en trussel mod fugle og små pattedyr, da disse ikke er vænnet til dette rovdyr.\nDen 25. marts 2011 var der i Weekendeavisen et interview (skrevet af journalist Morten Beiter) med professor i økoinformatik og biodiversitet ved Aarhus Universitet (Biologisk Institut) J.C. Svenning, som under overskrften "Mississippi mårhund burning" forklarede:\nOg kampen går videre. Landbrugs-, jagt- og fiskeriinteresser presser til stadighed på, for at gøre en række dyr, fisk og fugle fredløse. Postulatet kan f.eks. være at den pågældende art gør skade, er for talrig, støjer, sviner eller bare ikke passer ind. Modsat er det derfor fristende at spørge, om det ikke snarere er Homo krapylius der gør skade, er for talrig, støjer, sviner eller bare ikke passer ind. Han har ihvertfald langt at gå og meget at lære.\nI et beklemt øjeblik og\nFrom: Peter Buchardt\nSubject: nyt om den hvide ravn\nJeg har idag gjort en opdagelse som satte min nysgerrighed i omdrejninger. Jeg har med stor interesse læst hvad du har skrevet på din hjemmeside om den hvide ravn, og jeg har denne meddelelse til dig: Den hvidbrogede ravn er ikke uddøet.\nJeg bor i Odense og tog idag cyklen ad Albanigade, som er en bred trafikeret gade helt inde ved centrum. Da jeg holder og venter på grønt lys ved Sct. Albani Kirke, ser jeg at der på en lav afskærmningsmur ved kirken, sidder en hvid/brun større fugl. Jeg har før set en rovfugl som uforstyrret nedlagde en allike inde midt i byen, men da jeg kom tættere på, kunne jeg konstatere, at det helt sikkert var en ravn. Dog i hvid/brune farver!\nOg det er et mærkeligt syn, skulle jeg hilse at sige (hvis man interesserer sig lidt for dyr). Jeg har set "fejlfarvede" solsorte med hvide plamager fordelt tilfældigt på kroppen, men det her var noget andet. Det så på een eller anden måde helt rigtigt ud, hvis du forstår. Og det er dét som er det mærkelige i det, fordi en ravn per definition er sort. Det her var et symmetrisk og "gennemtænkt" mønster, som det er på en hvilken som helst anden fugl i flere farver. Fugles mønstre er delt op i felter på kroppen. Een farve på brystet, een farve på hovedet, halen, vingespidserne o.s.v. Og dette her mindede mest om kragens mønster. Og da jeg nu har set flere billeder af den på nettet, er der slet ingen tvivl om at jeg har set den hvidbrogede ravn.\nJeg er spændt på din reaktion på dette, og hvis du har idéer til, hvem der ellers kunne have interesse i denne viden, vil jeg meget gerne fortælle videre.\nPeter Buchardt, Odense\nKære Peter Buchardt,\nmange tak for oplysningerne om den hvide ravn. Ja det må jeg sige, det er virkelig en sensation hvis det forholder sig, som du skriver.\nJeg lægger dine oplysninger ud på hjemmesiden, og videresender din mail til Dansk Ornitologisk Forening, som har folk i alle egne af landet; de vil sikkert sende en "spion" ud og checke området. Der var engang noget som hed "Sjældenhedsudvalget", men jeg kunne ikke finde det på deres hjemmeside; nu sender jeg oplysningerne til hovedadressen, så bliver de sikkert videresendt til rette vedkommende.\nJeg er under alle omstændigheder meget glad for at have hørt fra dig i denne sag.\nFrom: Knud Flensted\nSubject: VS: nyt om den hvide ravn\nHelt eller delvis hvide fugle optræder fra tid til anden i naturen (således også blandt ravne). Derfor kan man på en måde ikke tale om at den hvidbrogede ravn er uddød.\nRavnen fra Odense kræver dog nok yderligere dokumentation for at vi kan være helt sikre på at det er en ravn. Dels er en ravn inde i Odense ikke et almindeligt syn, dels er hvidbrogede ravne som bekendt en stor sjældenhed. Det ville være fint med et foto eller lignende.\nHvidbrogede krager er derimod temmelig almindelige – også i Odense, så det er måske en mulighed?\nJeg hører gerne yderligere om flere observationer fra området.\nTelefon # (+45) 3328 3800\nDirekte # (+45) 3328 3833\nMobil # (+45) 2124 2275\nFrom: Jan Andreassen\nSubject: Hvid Ravn\njeg bor på færøerne og har lige fra jeg var lille vidst, at der engang levede Hvid Ravn på øerne og at de er uddøde.\nMen for ca. 10 dage siden hørte jeg om en som havde set en. Jeg troede at det var nogen som havde taget fejl af en ravn og en anden fugl, så jeg tog ud for at se på det.\nI en dyb kløft lå der et dødt får og der stod 6 sorte og 1 Hvid Ravn og spiste af det. De sidste dage har jeg jævnligt besøgt stedet og har set den flere gange. Jeg har fået den på Video (Hi-8), men ved ikke helt hvordan jeg får det overført til min Pc. Men jeg vil absolut også gøre en indsats for at få et billede eller flere. Om det så er Hvid Ravn eller blot en tilfældig fejlfarvet, det er jo lidt svært at afgøre.\nMan kender jo til, at blandt mennesker opstår pludselige arvelige sygdomme efter flere generationer uden sygdom, så hvorfor skulle dette ikke også være gældende for arveegenskaber for hvid-ravnens farve arve egenskaber.\nmange tak for dine interessante observationer - og så på Færøerne - det er jo helt vildt, hvis det virkelig er en Hvid Ravn!\nJeg vil ikke rode mig ud i teoretiske betragtninger ang. dit fund; kun gentage, at det vil glæde mig overordentligt, hvis det virkelig skulle vise sig at være en genopstanden Hvid Ravn.\nJeg er ikke klar over, om den færøske jagtlov er blevet strammet op omkring beskyttelse af ravnen. Da jeg var deroppe i 2001 (se evt. Færøerne og DOF), måtte fuglen stadig jages (og blev det i stor stil); jeg fik det klare indtryk, at den ihvertfald ikke var nogen populær fugl. Under alle omstændigheder skal du nok ikke delagtiggøre flere end nødvendigt om beliggenheden af et så spændende og følsomt fund lige med det samme.\nAng. konvertering fra video-format til noget som kan læses af en computer, er jeg på bar bund. De få gange jeg har haft brug for at konvertere film, er jeg gået til min fotohandler. Men det er dyrt, så hvis du i stedet går på nettet og f.eks. søger v.h.a. Google, må der dukke noget op. En masse mennesker lægger desuden optagelser ud på YouTube, så det kan ikke være helt umuligt.\nJeg ser frem til at høre yderligere fra dig!\nHvis vi ønsker den hvide ravn tilbage, må opgaven derfor være at finde to heterozygote ravne og parre dem med hinanden.\nSagt på en anden måde, må det være muligt at genskabe den hvidbrogede ravn, hvis man kan finde to sorte ravne, som bærer det hvide gen. Det er realistisk at sådanne fugle findes, ligesom det er realistisk at gennemføre et avlsprojekt på Færøerne. Zoologisk Museum, som har et medansvar for udryddelsen af den hvide ravn, kunne passende stå for den praktiske del af genskabelsesprojektet. Den økonomiske del var det rimeligt at Færøerne selv tog sig af, idet færingerne har hovedansvaret for udryddelsen af den smukke og enestående fugl.\nFrom: Tatjana Ravlo Wehner Stenvad\nSubject: Hvidbroget ravn??\nJeg tænkte at jeg lige ville sende dig en tråd jeg har slået op på netfugl.dk omkring den hvidbrogede ravn.\npostet: 25. oktober 2012 kl. 12:18\nemne: Hvidbroget Ravn??\nJeg ved ikke om dette hører hjemme på denne hjemmeside, da jeg pt. er i Sverige og altså ikke i DK, men synet var så mærkværdigt at jeg måtte skrive det til nogen der har mere forstand på fugle end jeg selv har.\nJeg bor i den svenske skærgård 45 min fra Göteborg, med bjerge, hav og stort skovområde i baghaven. Jeg var nede ved vandet hvor der ofte er ravne, som jeg er vældig fascineret af og ofte holder et vågent øje med. Så så jeg to sorte ravne flyve side om side og en anden fugl flyve lidt derfra som havde 100% silhouet, størrelse og bevægelser som en ravn, men med to store uens, hvide afmærkninger under vingerne (mere inde mod kropoen end mod vingespidserne. De cirklede over mig, og jeg iagttog dem i flere minutter.\nJeg tænkte - det kan da ikke passe! Jeg har da aldrig hørt om en hvid ravn før og så nøje efter størrelsen, vingefang, bevægelser, krumning på næbet, halefjer og fjerspidser. Der var ikke den mindste synlige forskel! Jeg havde en råge-unge som lille og er vant til at kunne artsbestemme alle kragefugle uden problemer, så det var i hvertfald ikke en anden type kragefugl - det er helt sikkert.\nFuglen med de hvide aftegninger fulgte efter det sorte ravne-par på behørig afstand, og blev jaget væk så snart den kom for tæt på. Alligevel fulgte den dem så langt jeg kunne se ud over vandet. Hvilken fugl kan dette ellers have været der har udseende, størrelse, vinge-fang, vinge-vinkel, vingeslag, krumt næb og bevægelser som en ravn og som flyver i deres selskab, hvis det ikke er en hvidbroget ravn?\nEr der nogen bud på det fra en fuglekyndig?\nDet skal siges, at de uens aftegninger meget tydligt var på vingerne og ikke på selve kroppen (som med hvidbrystet ravn). Den var helt sort på kroppen. Benene og øjnene var sorte og den så ikke syg ud. Ingen flosser i vinger eller halefjer - og som sagt; hverken større eller mindre end en ravn.\nEr det muligt at der findes farve-variationer af en hvidbrystet ravn (i skandinavnien??), og at de evt. kan krydse gener med hjem-artens ravne...og derved evt. få atypiske aftegninger??\nVed godt det lyder lidt mystisk, men jeg er bare så sikker på at det var en ravn, at der må være en god forklaring på hvorfor den havde hvide aftegninger.\nFra: Nis Lundmark Jensen\nFra Gråkrager kendes en farvevariant, som efter sigende skyldes misfarvning af vingefjer hos ungfugle. Se eksempler på dette her og her. Måske samme fænomen findes blandt Ravne, og måske er det sådan én du har set ?\nFra: Tatjana Ravlo Wehner Stenvad\npostet: 25. oktober 2012 kl. 20:42\nemne: Re: Hvidbroget Ravn??\nDet kunne jo være en rigtig god forklaring.\nMen i forhold til billedet via linket, så havde den fugl jeg så, ikke skyggen af at have et mønster i sig. Det var ikke symmetrisk - eller fulgte fjerne, sådan som billedet så flot viser. Men måske er det forskelligt fra individ til individ. Hvis det ikke lige var fordi den hvidbrogede ravn har været forsvundet fra jordens overflade siden 1902 - ville jeg have svoret, at det var sådan en. Ikke mindst efter at have set billederne af de udstoppede eksemplarer der forefindes. Meeen så heldig har man nok desværre ikke lov at være....\nPå den anden side må de hvidbrogede jo stadig findes i de sorte ravnes gener, så mon det kunne tænkes, at der fødtes en enkelt i ny og næ? Jeg ville i hvertfald skele lidt til Færøernes ravnebestand....men ja - indrømmet det er selvfølgelig langt ude! Det tætteste jeg kan komme en forklaring er at det er en ravn der har misfarvning præcis som en hvidbroget ravn....men gør det den så ikke til en hvidbroget ravn - eller blot til en misfarvet ravn.\nFra: Jan Lindgaard Rasmussen\npostet: 25. oktober 2012 kl. 21:21\nHvide farvepartier optræder hos de fleste fugle fra tid til anden, ofte i forbindelse med indavlspopulationer. Det ville være en logisk forklaring på de brogede ravne på en isoleret færøsk bestand. Prøv at se hvor hyppigt leucisme optræder hos husdyr, der jo ofte er indavlet for at fremme bestemte egenskaber, eller bare hos franskbrødsænderne i parkerne. Og asymmetrisk leucisme er helt normalt hos mine klippeduer i dueslaget.\npostet: 26. oktober 2012 kl. 7:42\nDet tror jeg også at det var - en misfarvning af en art...eller det vil sige, det må det jo have været.\nEr der andre der har oplevet dette hos ravne? Jeg synes ikke, der er nogen beskrivelser af misfarvninger hos ravne nogen steder, selv om det jo må forefindes - ud over selvfølgelig de helt hvide varianter med hvide næb og ben?\nDen ravn jeg så var utrolig flot, sund og ung at se på med masser af selvtillid og gå-på-mod. Den led i hvert fald ikke under sin misfarvning / gen-defekt - hvilket jo altid er dejligt, da de ofte hos andre dyrearter, kan være nogen skravl ....håber at den finder en mage med en lignende defekt, så vi får en masse fine harlekin-ravne i fremtiden.\nMail fra Per Larsen\nLigger du inde med viden eller litteratur om den hvide ravn?\nEller litteratur om andre kragefugle?\nFå det offentliggjort her på siden!\nog lad os gøre noget ved sagen.


Brænd Mine Breve. Brevkunstnere Og -pyromaner Af John Chr. Jørgensen → Køb bogen billigt her\nKate Fleron -Journalist Og Frihedskæmper - Bog\nPostkassen Der Rødmede. Om Kvalitet I Privatbreve - Før Og Nu - Bog\nAsta Nielsen Fortæller - Bog\nBrænd Mine Breve. Brevkunstnere Og Pyromaner\nBrænd Mine Breve. Brevkunstnere Og -Pyromaner - John Chr. Jørgensen - Bog\nKarin Michaëlis sendte kærlighedsbreve forklædt som forretnings- breve. ”Jeg kysser dig – hvor du vil”, skrev hun til sin forlægger, Peter Nansen – og tilføjede: ”Værsaagod at bruge mine Breve som Fidibus – de er for private.” Men Nansen brændte ikke brevene.\nH. C. Branner gemte både andres og egne breve. Da hans søn Jens Branner optrykte brevene fra faderen i erindringsbogen Opbrud, forkortede han i dem uden at fortælle læserne det. Han gjorde H. C. Branner mere tandløs og mindre intellektuel, end han var.\nDa Edvard Brandes som den første udgav J. P. Jacobsens breve, fjernede han de steder, hvor Jacobsen signalerede, at hans breve engang ville blive udgivet. Jacobsen måtte ikke kunne anklages for forfængelighed. Men Brandes vidste udmærket, at mange digtere skæver til evigheden, når de skriver breve.\nJohn Chr. Jørgensen går tæt på brevskrivere og brevudgivere i denne bog. En række forskellige brevtyper præsenteres: kærlighedsbrevet, vennebrevet, forretningsbrevet m. fl. Centrale brevproblemer analyseres, fx: Hvem ejer et brev – den, der har skrevet det, eller den, der har modtaget det? Hvem har ret til at brænde breve?\nFakta om Brænd Mine Breve. Brevkunstnere Og -Pyromaner\nBrænd Mine Breve. Brevkunstnere Og, Bøger, Bog\nGucca.dk har siden starten haft et ønske om, at Internethandel skal være så hurtigt, sikkert og billigt for brugerne som overhovedet muligt.\nNår man handler online er sikkerheden kolossal vigtig, og det er selvfølgelig noget, Gucca.dk vægter højt. For at give dig tryghed når du køber hos Gucca.dk, anvender vi selvfølgelig kun en NETS godkendt betalingsløsning. Derfor er handel og betaling online altid 100% sikkert hos Gucca.\nDe 30 dages fuld returret er selvfølgelig gældende for alle produkter hos Gucca. Det medfører ganske enkelt, at hvis du af en eller anden grund ikke ønsker din vare, så send blot varen retur til os, og du vil få dine penge tilbage. Vi er naturligvis klar med rådgivning og svar, såfremt du ønsker at sende dit produkt retur.\nVi mener, det er meget vigtigt, at du som kunde får dit produkt tilsendt hurtigt og sikkert. Du har varen i dine hænder indenfor 1-2 hverdage, hvis vi har den på lager. Du er aldrig i tvivl om lagerstatus, for det fremgår inden, du foretager en bestilling. Har du alligevel spørgsmål til enten leveringstid eller en vares lagerstatus, så kontakt os.\nI vores webshop har du mulighed for at betale på forskellige måder. Her kan du altid benytte netop den mulighed, der passer bedst til dig. Det er den samme høje sikkerhed, uanset hvilken betalingsform du vælger. Se hvilke betalingsmuligheder du har hvis du klikker på førnævnte link. Når du betaler med betalingskort, trækker vi først pengene, når vi afsender dit produkt.\nHvis der opstår problemer eller spørgsmål, imens du besøger vores webshop, sidder vi på e-mail eller ved telefonen parat til at hjælpe dig. Kundeservice er åben for henvendelser imellem 10-15 på hverdage, og vi er klar til at yde dig kompetent assistance med smil på læben og godt humør.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at følge din forsendelse hele vejen til den er ankommer. Når du gennemfører dit køb, kan du efterfølgende besøge din personlige ordreside. På din personlige ordreside kan du følge med i, hvornår din pakke er blevet afsendt. Du vil også modtage en e-mail med leveringsinformation i det øjeblik, vi sender dine varer.\nDin anmeldelse af Brænd Mine Breve. Brevkunstnere Og -Pyromaner\nVores brugere har bedømt Brænd Mine Breve. Brevkunstnere Og -Pyromaner Bog til 4 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelser\n"Brænd mine breve" er en gedigen gennemgang af brevet som litterær genre. Samtidig giver den en kort beskrivelse af udvalgte brev-korrespondancer nogle hundrede år tilbage i tiden. Noget, der også åbner op for et interessant spørgsmål omkring ejerskabet af et afsendt brev: er det i sidste ende brevskriveren eller brevmodtageren, der har (den moralske og juridiske) ret til brevet?\nNogel af de flittige brevskrivere, der tages op til en nærmere vurdering, er bl.a. Karin Michaëlis, H.C. Branner, Martin A. Hansen foruden Kamma Rahbek, Poul Martin Møller og J.P. Jacobsen.\nForuden disse flittige brevskrivere er der Madame de Sévigné og Ludvig Holberg, der dog har overskredet grænsen mellem privat og offentligt, da deres skriverier nærmest er en form for essays "waiting to happen", så at sige ....\nJohn Chr. Jørgensen har udvalgt de nævnte (samt flere andre) til sin gennemgang, og det er der kommet en spændende og vedkommende bog ud af. Dermed mener jeg, at den ikke bare er gedigent håndværk, men også, at den sætter tanker i gang, for hvordan er det nu med de privatbreve, er de på linje med en privat udveksling af hviskerier, eller kan de i virkeligheden være litteratur, dvs. en del af et forfatterskab?\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_biografier path_bog_brændminebreve.brevkunstnereogpyromaner


Bevilling til import af containere under proceduren for midlertidig import kan udstedes, uanset at ansøgeren og den person, der er ansvarlig for proceduren, er etableret i EU's toldområde. Se DF artikel 207.\nDer gives fuldstændig toldfritagelse for containere, der importeres midlertidigt til EU's toldområde med henblik på senere reeksport. Det er uden betydning for toldfritagelsen, om containerne importeres tomme eller med indhold af varer. Se DF artikel 210.\nDer kan ligeledes bevilges fuldstændig toldfritagelse for reservedele, tilbehør og udstyr til containere. Det er en betingelse, at reservedelene mv. reeksporteres, uanset om det sker som en del af en container eller særskilt. Se DF artikel 211.\nSe DF artikel 210, stk. 1.\nDenne person skal til enhver tid efter anmodning fra toldmyndighederne kunne give detaljerede oplysninger om flytning af containere, der er omfattet af bevillingen, herunder om dato og sted for containernes henførsel under proceduren og for afslutning af proceduren. Se DF artikel 210, stk. 2.\nDet er muligt at anvende ækvivalente EU-containere, når ikke-EU-containere er henført under proceduren for midlertidig import. Se EUTK artikel 223, stk. 2, litra b) og DF artikel 169, stk. 8.\nToldmyndighederne tillader således, at proceduren afsluttes, når containere af samme type eller samme værdi eksporteres eller reeksporteres i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i Konventionen om toldproceduren for containere, som inden for rammerne af en pool benyttes til international transport, jf. Rådets afgørelse af 7. april 1995 (EF-Tidende nr. L 091 af 22. april 1995). Se GF artikel 322, stk. 3.


7.5.38 Meddelelse af tilladelser til indvinding af grundvand samt udbygning og drift af vandforsyninger må ikke være til hinder for opfyldelse af vandplanens målsætninger i vandløb, søer, grundvandsforekomster, kystvande og terrestriske naturtyper.\n7.5.39 I områder, hvor vandressourcen ikke er tilstrækkelig til at tilgodese alle behov for vandindvinding og alle behov for vand i vandløb, søer og vandafhængige terrestriske naturtyper, bør der som udgangspunkt prioriteres således:\n7.5.40 Ved placering og indretning af anlæg indenfor allerede kommune- og lokalplanlagte erhvervsarealer samt ved udlæg af nye arealer til aktiviteter og virksomheder, der kan indebære en risiko for forurening af grundvandet, herunder deponering af forurenet jord, skal der tages hensyn til beskyttelse af såvel udnyttede som ikke udnyttede grundvandsressourcer i områder med særlige drikkevandinteresser samt indenfor indvindingsoplande til almene vandforsyninger. Særligt grundvandstruende aktiviteter må som udgangspunkt ikke placeres inden for områder med særlige drikkevandsinteresser eller indvindingsoplande til almene vandforsyninger med krav om drikkevandskvalitet, der ligger uden for disse. Som særligt grundvandstruende aktiviteter anses fx etablering af deponeringsanlæg og andre virksomheder, hvor der forekommer oplag af eller anvendelse af mobile forurenings-komponenter, herunder organiske opløsningsmidler, pesticider og olieprodukter.\n7.5.41 Områder med særlige drikkevandsinteresser og indvindingsoplande til almene vandforsyninger uden for disse skal så vidt muligt friholdes for udlæg af arealer til byudvikling. Der kan dog udlægges arealer til byudvikling, hvis det kan godtgøres, at der ikke er alternative placeringer, og at byudviklingen ikke indebærer en væsentlig risiko for forurening af grundvandet. Ved byudvikling i områder med særlige drikkevandsinteresser og indvindingsoplande til almene vandforsyninger uden for disse skal det af kommune- og lokalplaners retningslinjer fremgå, hvordan grundvandsinteresserne beskyttes.\n7.5.42 Grundvandsindvinding fra dybereliggende, velbeskyttede grundvandsmagasiner med god vandkvalitet bør som udgangspunkt kun ske til almen vandforsyning eller anden indvinding med krav om drikkevandskvalitet.\n7.5.43 Afgørelser efter miljøbeskyttelsesloven og husdyrgodkendelsesloven inden for nitratfølsomme indvindingsområder skal leve op til indsatsplanen efter vandforsyningsloven. Afgørelser efter miljøbeskyttelsesloven inden for nitratfølsomme indvindingsområder, hvor der ikke er udarbejdet en indsatsplan, skal sikre, at der ikke sker nogen merbelastning, hvis udvaskningen fra rodzonen overskrider 50 mg nitrat/l i efter-situationen. Afgørelser efter husdyrgodkendelsesloven inden for nitratfølsomme indvindingsområder, hvor der ikke er udarbejdet en indsatsplan, skal sikre, at husdyrgodkendelsesbekendtgørelsens beskyttelsesniveau vedr. nitrat til grundvand overholdes.\n24 m3/ækv. stk. hornkvæg/år\nSvind, Filterskylning mv.\nMaks 8 % af det totale forbrug\nGræs og grøntfoder\nBær- og frugtavl\nForgreens (maks. 1,5 gange arealet på greenen)


Sådan måler stakken for Traverse gardinstænger / Shareoflancaster.com\nSådan bruger du Tar papir Under sidespor\nSådan Control Septoria på Birkene\nKan tilsluttes en bærbar klimaanlæg til en Side glidende vindue?\nFejlfinding en Whirlpool Gasovn, der ikke vil slukke\nGør det selv Faux maleri finish\nHvordan man male udendørs Cement statuer\nHvorfor GE vaskemaskine vil ikke dreje\nHvordan man kan male indre af en autocamper\nSådan installeres skumisolering\nHvordan man laver et kast tæppe\nSådan måler stakken for Traverse gardinstænger\n"Stable", eller "stack-back," er den term, der anvendes til at beskrive mængden plads, der kræves ved siden af et vindue til gardiner, i fuld-åben stilling, til at hænge helt ud af vinduet. Forståelse af stakken er afgørende for opbygningen af en-vejs trække gardiner for glidende terrassedøre eller skab åbninger og for at sikre, at stuen gardiner blande sig ikke med den smukke udsigt. Stakken er ikke målt for en rod, det er målt til vinduet, og stang-måling er baseret på denne beregning. Såfremt en illusion af et bredere vindue, er stakken beregnes baseret på området, der dækkes. Traverse stænger er ledningen-drevet stang-systemer, der er købt baseret på åbning, det enten delt eller en-vejs draw.\n•Measure bredden af vinduet eller området, der dækkes, fra venstre mod højre. udenfor rammen uden for rammen.\n•Decide hvordan gardiner vil åbne. Er tre indstillinger: alle til venstre, alle til højre eller center spildt med halv stabling højre, halvdelen tilbage. Bør overvejes til tilstødende vægge, lyskontakter, gulv registre og retning af døråbninger, hvis det er relevant.\n•Indstil slags gardiner for vinduet. Gardiner er enkelt-lags vindue belægninger og typisk er konstrueret til to og halvdelen til tre gange mæthed. Fylde er forholdet mellem vinduesbredde til stof inden opførelsen. Gardiner er gardiner med foring og er typisk opbygget fra to til to og en halv gange fylde. Hvis forhæng blackout-foret og interlined, er fylde sjældent mere end to og en halv gange. Sheers er sjældent mindre end tre gange fylde, men er ikke foret. Den mere stof og bulk i gardiner, de mere plads de kræver for stakken tilbage.\n•Calculate 20 procent af vinduesbredde til gardiner, der enten op til to - og en - halv gange fylden i en let til medium-vægt stof eller sheers på tre gange fylde. For eksempel, hvis vinduet er 100 inches lang, vil gardiner, på minimum fylde og en letvægts stof, kræve 20 inches for stak tilbage til en center split; 10 inches på hver side af vinduet. Stangen kræves ville være 120 inches lang. Hvis systemet skal være envejs draw, ville kræves som minimum være 20 inches i stakken-tilbage side, og en yderligere 6 inches på anden siden for regnskabsafslutning. Den samlede stang længde ville være 126 inches.\n•Calculate 25 procent af vinduesbredde til gardiner, der er foret eller højere fylden. For eksempel, et vindue af 100 inches, med gardiner på to - og en - halv gange fylde og foret med blackout foring, ville kræve en stang 125 inches bred til center split og 131 inches for en envejs tegne.\nHvis gardinerne er at være envejs uafgjort, sikre, traverse stangen valgt har parentes, der ikke forstyrrer bevægelse af gardiner.\nHvordan at justere to-Panel Traverse gardinstænger\nSådan fjerner Traverse gardinstænger\nHvordan du udskifter dias for Traverse stænger til forhæng\nSådan måler plads for et badeværelse kabinet\nSådan måler kvadratfod for tapet dækker\nSådan måler Yardage for konkrete prissætning\nSådan måler plads for en tøj tørretumbler


Hertzli - Rådgivning\nVed større opgaver, hvor indholdet er beskrevet, sender vi dig gerne et tilbud med fast pris og aflevering. Ved mindre opgaver kan det være en fordel for dig med tidsbaseret afregning eller et klippekort.\nØnsker du f.eks. at give dig i kast med selv at designe og udvikle dit websted, kan du finde assistance hos os. Ofte har vi før mødt præcis de problemstillinger, du kan støde ind i, og så er det rart at "kunne ringe til en ven"!\nTimepriser pr. påbegyndt time:\nRådgivningsbistand F.eks. assistance til udvikling og systemændringer 500 kr.\nSystemopdatering F.eks. opdatering af komponenter eller webindhold 400 kr.\nSystemadministration F.eks. hjælp til oprettelse af mail-konti 350 kr.\nDu kan også vælge at købe et klippekort, som er gældende i 12 måneder. Et klippekort er på 10 klip, og hvert klip indeholder op til 30 minutters påbegyndt assistance. I forhold til timebaseret afregning er klippekort 10-45% billigere - baseret på, at vi sparer administration (færre fakturarer / færre betalinger at holde styr på). Det kan også være en væsentlig besparelse for dig ved mindre ad-hoc-opgaver, at klippekort tæller pr. påbegyndte halve time og ikke pr. påbegyndte hele time.\n10-klipskort Generel assistance 1600 kr.\nInformation Technology Infrastructure Library (ITIL) udgør en koordineret og afstemt ramme for Systems Management, idet ITIL beskriver et sæt af best practices indenfor drift. Anvendt i dit firma hjælper det dig med at afstemme dine IT-services til dine forretningsbehov. Du kan finde en god gennemgang af ITIL på WikiPedia her.\nNogle af de vigtigere discipliner er\nAvailability Management (tilgængelighed)\nIncident Management (fejlafhjælpning)\nProblem Management (fejlfinding og -elimination)\nChange Management (sikker håndtering af HW- og SW-ændringer)\nBusiness Continuity Management (sikring af forretningen i tilfælde af udfald)\nITIL udgør den samlende ramme, men det kræver dygtige folk (helst ITIL-certificerede) at implementere ITIL i din virksomhed. hertzli.net har sådanne ITIL-certificerede konsulenter.\nHertzli Net yder uafhængig konsulentvirksomhed indenfor IT. Vi har ingen forretningsmæssige særinteresser bundet op på bestemte IT-løsninger, hvorved vi på troværdig og effektiv måde kan indgå i et partnerskab med dig og din virksomhed.\nDu kan se mere om en række af vores ydelser i undermenuen ovenfor - og du er ligeledes velkommen til at kontakte os for yderligere information.\nEt hvilketsomhelst IT-projekt starter med at tilvejebringe eller opdatere en overordnet arkitektur.\nUden en sådan vil de enkelte systemer fremstå adskilte, svære at vedligeholde og svære at drifte.\nFor eksempel er det en god idé at samle en given information, f.eks. priser, ét sted i én database - dermed undgås, at man skal opdatere samme information flere steder med tilhørende fejlmuligheder. Kan man yderligere integrere data på en sådan måde, at firmaets eksterne brug baseres på samme data eller på en automatisk genereret og sikret kopi, har man gjort sin tilværelse meget nemmere og højnet datakvaliteten til gavn for kunder og forretning.\nHertzli Net råder over certificerede IT-chefarkitekter med uddannelse og erfaring med systemdesign.


EG A/S Kurser Avanceret funktionalitet i IBM Cognos Analytics\nRapportering i IBM Cognos Analytics har gennemgået en enorm udvikling de seneste år, og mange nye funktioner bliver introduceret i hver ny version. Avancerede funktioner designet til at gøre formidlingen af information til slutbrugerne bedre og udviklingen af rapporter mere tilgængelig. Deltagerne gennemgår og lærer at udnytte disse funktioner til udviklingen af avancerede rapporter. På modulet arbejdes der både med relationelle og dimensionelle data.\n• Betinget formatting\nDet er et kursus for dig, der er introduceret til Rapportering, men gerne blive bedre til at bygge mere avancerede rapporter.\nDu skal have arbejdet med Rapportering i IBM Cognos Analytics\n
Vi har registreret din tilmelding og sender dig en bekræftelse på e-mail inden for 15 minutter.

Tip en kollega om kurset: Del med venner


VILLA JAGODNA (Hvar, Kroatien) - Villa - anmeldelser - sammenligning af priser - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Villa Jagodna\nHoteller i nærheden af Sirena Diving Center\nHoteller i nærheden af Isola\nRestauranter i nærheden af Villa Jagodna\nAktiviteter i nærheden af Villa Jagodna\nVilla Jagodna anmeldelser, Hvar\nNr. 1 af 173 specialiserede indkvarteringssteder i Hvar\nAlle billeder (222) 222\nJagodna 2, Brusje, Hvar, Hvar Island 21454 Kroatien Se på kort\nHvad en fantastisk oplevelse. Den bedste service fra de smukkeste ejere Ana og Petar og det fantastiske personale. Vi tilbragte 5 nætter og kunne ikke tro, hvordan opmærksomme alle var. Værelserne, visningerne og området er så afslappende. Spisestuen er fantastisk og så meget friske råvarer...at vælge imellem. Det er mindre end 10 minutter væk fra Hvar med taxi, hvis du vil opleve den travle del af øen. Jeg kan ikke andet at sige end hvis du vil have et sted at slappe af, slappe af, møde dejlige mennesker og spise fremragende mad, så skal du gå her. Tak Ana Petar og alle ansatteMere\nSvar fra Ana H, Manager hos Villa JagodnaSvarede 16. august 2018\nVi holdt her i 4 dage og kunne ikke være mere tilfreds! Alt fra mad til ejendom var fantastisk. Fra det øjeblik vi først ankom, gik Ana og Petar ud over deres gæstfrihed. Hver morgen vågnede vi til en dejlig morgenmad og blev mødt af...Ana og hendes vidunderlige personale. Som for egenskaben var det smukt og meget velholdt. Stranden er kun få skridt væk, og vandet kunne ikke være mere krystalklar. Strandstole var perfekt fordelt, så du har nogle personlige oplysninger fra andre gæster. Ejendommen selv er kun en kort køretur væk fra centrum af Hvar, som Ana og Petar er mere end villige til at tilbyde rides ind i byen, når det er tilgængeligt. Fødevarer var fantastisk. Hver dag har de fersk fisk og et vidunderligt udvalg af kød at vælge imellem, og det er forberedt lige foran dig i en stor ovn. De havde også en række andre fødevarer, der adskiller sig fra dag til dag. Fødevarer kunne ikke have været bedre. Absolut nogle af de bedste fødevarer, vi har haft i hele Kroatien. Værelserne selv var store og holdes meget ren. Heldigvis havde vi et smukt mødet område, der overset restauranten, mødet område og havet. Dette sted er virkelig en af en slags. Ana, Petar, og deres personale går ud af deres måde at sikre dit ophold er virkelig fantastisk. Jeg kunne ikke rave mere om dette sted. Villa Jagodna er virkelig et sted, du skal besøge, hvis du søger ægte kroatisk gæstfrihed og landskab.Mere\nFantastisk service - fik dig til at føle sig hjemme\nVi holdt her kun 2 nætter, da vi var island hopping. Vi kunne nemt have brugt så mange flere nætter her. Vi følte vi havde vores eget lille udsnit af Hvar og ejerne gik ud over at få os til at føle sig hjemme. Vi...havde direkte adgang til vand og hjemmelavede måltider.Mere\nSvar fra Ana H, Manager hos Villa JagodnaSvarede 18. juli 2018\nEn absolut drøm\nVi forlod lige Villa Jagodna, og jeg måtte komme forlade denne anmeldelse. Du skal blive her! ! Du vil ikke fortryde det, jeg lover. Bedste del af vores 3 ugers rejse indtil videre. Placeringen er helt fantastisk. Privat, men du er nemt i stand til...at komme til Hvar Town, Stari Grad med bil, scooter osv. De fleste strande er klipper, så du skal altid bære sko, men ikke når du svømmer her. Du hopper bare lige ind. Vi var her under VM og de satte spisestuen med tv og havde supplerende cookies og kager til os. Mange gæster kom til at se som gjorde alle ansatte. Det var så sejt at få alle samlet, 4 forskellige sprog endnu vi alle jublede for Kroatien! Jeg har aldrig opholdt sig overalt hvor personalet er konsekvent venlige, hjælpsomme, venlige og generøse. Anna og hendes far har den perfekte opsætning her. Værelserne er lige højre, måske lidt lille, men det er typisk i de fleste hoteller i Kroatien. Du har alt det privatliv du ønsker, men når du har brug for noget, er personalet der ivrig efter at hjælpe dig. Det er fjernet fra trængsel og travlhed, hvilket er præcis det, vi ønskede efter at have været i Split i et par dage. Fødevarer var fremragende. Alt er frisk. De får frisk brød hver morgen, Peter går tidligt om morgenen på havet to bugter over for at få den barefangede fisk. Bedste fisk i vores liv her. Vi spiste her 2 af de 3 nætter vi holdt. Da vi ankom til havnen, fik jeg en taxa, og min mand fik en scooter til at følge, på den måde behøvede vi ikke at gå tilbage til byen for at leje den. Begge blev lejet fra Sun City (de giver dig rabat, hvis du bor på Villa Jagodna). Jeg anbefaler stærkt en scooter til at udforske øen, det var sådan en sjov måde at se alt på. Vejene her er meget velholdte og meget sikre. Efter at have udforsket Jelsa, Hvar, Stari Grad, ville vi komme tilbage og hoppe i havet! Vi ønskede at vi havde beskyttelsesbriller fordi vandet er krystalklart og der er masser at se mens vi svømmer. Vi havde morgenmad inkluderet med vores værelse og de individualisere alt, hvad du ønsker. Vi måtte forlade før den sædvanlige 8 am morgenmadstid, så de åbnede det tidligt bare for os! Da vi gik afsted, gav Anna så graciously os en komplementær flaske af deres prisbelønnede olivenolie og lavendelolie! ! Jeg kunne gå videre og videre om dette sted - det vil forblive så specielt i vores hjerter i de kommende år. Hvis du vil opleve ægte kroatisk kultur / gæstfrihed og natur, så er det for dig.Mere\nDen smukkeste middag du vil have i Hvar.\nDette er min første tur rådgiver anmeldelse, men jeg følte mig tvunget til at skrive om, hvordan perfekt en oplevelse min kæreste og jeg havde spiser på restaurant i Villa Jagodna. Vi er begge godt rejste og overveje vores fødevarer, og det er virkelig en...af de bedste middagsoplevelser, vi nogensinde har haft (så godt gik vi to gange). Den familiedrevne restaurant ligger højt over en smuk privat bugt (vi var heldige og havde udsigt over solnedgangen). Der er en lækker kroatisk buffet udstillet til forretter, som du kan hjælpe dig med og de vigtigste retter og friskeste fisk og kød tilberedt i en stor stenovn foran dig. Tjenesten og kvaliteten af fødevarer var begge upåklagelig, og vi kunne ikke fejl det. Absolut det bedste mest 'autentiske' måltid vi havde i Kroatien og en velkommen pause fra turist travlhed i Hvar by.Mere\n167 $-250 $ (Baseret på gennemsnitspriser for et standardværelse)\nAlle billeder (222)222\nSe 26 hoteller i nærhedenSe 291 restauranter i nærhedenSe 153 seværdigheder i nærheden\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende hos Villa Jagodna.


GPS tracking til håndværk og byggeri\nGå digitalt og få mere ud af firmabilerne\nFå overblik og overskud med digitale løsninger\nHåndværkerbranchen er præget af stor konkurrence og kvalitetsbevidste kunder. Det medfører faldende indtjening og stigende krav til digitalisering for at opnå højst mulig effektivitet og kvalitet.\nVi kan hjælpe din forretning med at øge lønsomheden og lette administrationen af jeres firmabiler, så I kan håndtere flest mulige opgaver på kortest tid, og på samme tid endda yde en bedre service.\nFlådestyring giver også gode muligheder for at tage en snak med medarbejderne om deres adfærd på vejene. Det er nemt at holde øje med alvorlige traffikforseelser og farlig kørsel, som udover at udgøre en risiko for både folk og biler også medfører et unødigt højt brændstofforbrug.\nFleet Complete tilbyder en komplet opgave- og flådestyringsløsning til mobile arbejdsstyrker. Hold øje med dine biler og folk i marken og tildel opgaven til den rigtige person inden for få sekunder via computer, tablet eller smartphone. Få opdateringer på status efterhånden som jobbet færdiggøres.\nSe igangværende og ventende jobs på en skærm og få besked, når en opgave er gennemført.\nNÅ MERE PÅ SAMME TID\nOptimér arbejdsbyrden for dine folk i marken, og nå mere på samme tid.\nLOG UVENTET ARBEJDE\nHvis der er uventet arbejde, kan dit mandskab via mobilen tildele opgaver til sig selv.


International oversætterdag på HUM – Københavns Universitet\nInternational oversætterdag på HUM\nDen sidste lørdag i september afholdes den internationale oversætterdag traditionen tro på HUM under navnet Hieronymusdagen. Hvad det går ud på, og hvem Hieronymus egentlig var, svarer lektor i italiensk og medarrangør Hanne Jansen på her.\nHvad er Hieronymusdagen?\n-Hieronymusdagen er en begivenhed, som vi holder på HUM hvert år den 30/9 i anledning af den internationale oversætterdag. Hvert år vælger vi et tema, og i år er temaet ’Nuancer i dansk. Fornyelse og/eller forarmelse?’\nDeltagelse i Hieronymusdagen er gratis. Læs mere på hieronymusdagen.ku.dk, hvor du også kan se årets program og tilmelde dig.\nHvorfor er et tema om dansk sprog relevant, når det handler om oversættelse?\n- Det er en kommentar til den igangværende debat om, hvorvidt dansk er et truet sprog. Som oversætter er man jo, uanset hvilket sprog man oversætter fra, afhængig af, at det danske sprog er rigt og tilstrækkeligt til at dække det, man gerne vil sige. Det er ikke nok at mestre det sprog, man oversætter fra, man skal også kende alle det danske sprogs nuancer. Men hvad gør man, hvis et ord, som findes på engelsk eller spansk, ikke findes på dansk? Hvordan oversætter man dialekt? Og hvad med den politisk korrekte sprogbrug – hvilke ord må vi godt bruge, når vi oversætter, og hvilke skal vi holde os fra? Det er nogle af de emner, vi tager op på Hieronymusdagen.\nHvorfor holde international oversætterdag på HUM?\n- Fordi vi på humaniora har rigtig mange sproguddannelser og derudover også har en tilvalgsuddannelse med oversætterprofil (se faktaboks, red.). Ved at holde Hieronymusdagen her kan vi sende et signal til oversætterbranchen om, at Det Humanistiske Fakultet er et sted, som ligger inde med rigtig mange kompetencer på det felt.\nVil du være oversætter?\nVidste du, at HUM har sin egen tilvalgsuddannelse med oversætterprofil? På Institut for Engelsk, Germansk og Romansk (ENGEROM) udbyder de kandidattilvalg i oversættelse og formidling, som omfatter oversættelse i både teori og praksis.\nLæs mere på Engeroms hjemmeside.\n- Alle, som interesserer sig for oversættelsesarbejdet, kan deltage. Både studerende, professionelle oversættere og folk, som overvejer at blive det, og gerne vil snuse lidt til branchen. Vi henvender os både til folk, som arbejder med litterære oversættelser, fagsprogsoversættelser og billedmedier som film og tv. Det er underordnet, hvilket fremmedsprog man kommer med, og der er heller ikke noget krav om, at man skal mestre det fuldt ud. Det vigtigste er interessen for at oversætte.\nHvad skal der så ske på dagen?\n- Dagen varer fra kl. 10.30 til 17.30 og byder på en blanding af faglige oplæg, workshops, en paneldebat og en såkaldt ’værktøjsmesse’, hvor man kan blive klogere på de professionelle værktøjer, man som oversætter kan benytte sig af.\nOg til sidst: Hvem var Hieronymus egentlig?\n- Hieronymus er oversætternes skytshelgen. Han oversatte Bibelen til datidens talte latin – og døde den 30. september år 420. Derfor holdes den internationale oversætterdag hvert år på denne dato.


Hvad er Maytenus? - Zajacperrone.com\nMaytenus er en type blomstrende træ, der hører til personalet vin eller Benved-familien, familie. Den er sammensat af mere end 30 arter, der trives i varme klimaer som Afrika og Mellem- og Sydamerika, blandt andre lande. Arter af denne slægt kan også vokse i koldere klimaer, som Europa og Nordamerika. De nå højder på op til 40 fod (12 m) med natur farvede blomster, der blomstrer i løbet af foråret og sommeren. Dette træ bærer også blade og bær ligner kristtorn.\nDe arter i denne slægt er generelt langsomt voksende og meget modstandsdygtig over for tørke. Nogle arter har vundet popularitet på grund af deres evne til at tolerere koldt vejr. På grund af sin popularitet i Sydamerika, har Maytenus ilicifolia lavet listen over truede plantearter. Fra 2010, køb og salg af netop denne specie er ulovligt. En del arter i denne slægt er alvorligt truet af tab af levesteder.\nNogle områder anvender udvalgte arter som prydplanter. Slægten består af træer, der ikke vokser meget store, som er ideel til beboelse græsplæner og kommercielle landskabspleje. Under Breezy dage, grenene svaje yndefuldt i vinden. Kvindelige træer kan producere små, grønne blomster med lilla pletter, mens mandlige træer producere brun-gule. Nogle arter er kombineret med de europæiske bier at gøre honning.\nVisse Maytenus arter menes at holde medicinske egenskaber, som er velkendte for nogle regioner i Sydamerika. Den oprindelige befolkning i Amazonas kalde anlægget for Maytenus chuchuhuasi, hvilket betyder rystende tilbage. De har brugt denne planta € s rødder, blade og bark til behandling af mavesår ved kogning anlægget og drikke bryg.\nUndersøgelser tyder på, at de anti-ulcerogene egenskaber af de mest almindelige specie, Maytenus ilicifolia, effektivt at reducere gastrisk saft niveauer i maven efter fortsatte forbruget af én kop to til tre gange dagligt. Forskning udført i Brasilien har vist, at dette personale vin, samt et par andre arter i Maytenus familien, indeholder maytansinoid kemiske forbindelser, der udviser potent anti-tumor og anti-leukæmiske aktiviteter in vivo og in vitro ved meget lave doser.\nUd over sine medicinske egenskaber, er det rod ekstrakt af disse planter også bruges som en tonic i nogle regioner i Brasilien, Ecuador, og Peru. Barken koges og infunderes med en drink kaldet Ayahuasca, som anvendes i shaman healing ceremonier. Dens rolle i ritualer går tilbage til Inka civilisation og er stadig udnyttes fra 2010.\nHvad er de forskellige typer af Tandpine Behandlinger?\nOversigt over the Dragon NaturallySpeaking Process


Lørdag D. 9. JUNI 2018 KL. 16:53\nUSA's præsident, Donald Trump, på et pressemøde lørdag ved G7-topmødet i La Malbaie, Quebec, Canada. Saul Loeb/Ritzau Scanpix\n»USA er blevet udnyttet i årtier og årtier,« siger han på et pressemøde lørdag.\nDe syv store industrilande drøftede blandt andet behovet for "retfærdig og gensidig" handel, siger Trump, der skynder sig at understrege, at han ikke lægger skylden for de »uretfærdige« handelsaftaler på de øvrige G7-ledere.\n»Jeg anklager ikke andre ledere for dette, jeg anklager vores tidligere ledere,« siger præsidenten.\n»Hvis de kommer med modtræk, begår de en fejl,« siger Trump ifølge nyhedsbureauet AP.\n»Det er den måde, der burde være,« siger Trump ifølge AP.