Lokale erhvervsfolk spytter 2,1 mio. i Næstved\n03.11.2021 15:29 | 2. division | 10 kommentarer\n14 erhvervsfolk har samlet 2,1 millioner kroner ind til Næstved Boldklub, som gør, at klubben kan bevare sit set-up og samtidig udvikle på blandt andet talentafdelingen.\nNæstved Boldklub kom for knap et år siden tilbage på lokale hænder efter et mislykket og kaotisk forløb med udenlandske ejere.\nNu er der mere godt nyt for alle med et grønt hjerte.\n14 lokale erhvervsfolk lægger således 2,1 millioner kroner til klubben og indtræder samtidig i den såkaldte Champions Club 2.0.\n- Da vi overtog klubben tilbage i vinter, lå der et kæmpe oprydningsarbejde foran os – også økonomisk. Vi lykkedes med rigtig mange ting som betød, at vi kom helskindet igennem processen, siger direktør Peter Nielsen.\n- Vores ønske og klare intention ved overtagelsen var, at kunne køre videre med et set-up som var konkurrencedygtigt og et set-up, hvor vi stadig kunne udvikle på mange af de ting, som vi havde gjort i årene før, blandt andet vores talentafdeling.\n- De tanker fremlagde vi for en gruppe af vores samarbejdspartnere, som meget hurtigt var med på vore tanker og planer for fremtiden.\nProjektet er langsigtet\nPeter Nielsen fastslår, at der nu skal tænkes langsigtet i den traditionsrige klub, der aktuelt topper 2. division.\n- Vores projekt er langsigtet og skal køres sikkert i havn og med denne økonomiske opbakning, så kan vi gøre det med ro på bagsmækken og mulighed for at gøre tingene på den helt rigtige måde.\n- Det har rørt os meget, at mærke denne helt igennem fantastiske opbakning og ikke mindst deres tro på projektet.\n- Næstved Boldklub betyder så meget for os, og at den også betyder så meget for andre, at de vil bakke os så markant op økonomisk, varmer helt ind i sjælen, siger Peter Nielsen.\nNæstved etablerede i sin tid Champions Club, da lokale kræfter hjalp klubben til at kunne tegne kontrakter - denne gang handler det om at kunne køre klubbens set-up videre og udvikle talenter.\n- Dette projekt er HELE byens projekt og der er ikke noget klubben hellere vil end at indfri alles forventninger om, at få Næstved tilbage blandt Danmarks førende klubber.\n- Vi ønsker lokal forankring, vi ønsker at brande Næstved så meget som muligt og samtidig ønsker vi at gøre en forskel for en masse mennesker gennem fodbolden. Næstved er og har altid været en fodbold by og det vil den blive ved med at være, slutter Peter Nielsen.\nNæstved har blot tabt en enkelt kamp i sæsonen under cheftræner Peter Bonde.\nNæstved snublede da Fremad kom tilbage\nTidligere BIF-talent lyner i 2. div: Drøm om SL\nOphævet Teksen fik debut i Næstved-sejr\nNæstved fortsætter på Tintshop Park i to år\nDejlig nyhed, kanon støtte det er skønt at hører.\nDejligt med lokal opbakning, men 2,1 mio. rækker ikke langt i en fodboldklub.\nStig Inge Bjørnebandit 18:29\nDe rækker nok pænt langt i en 2. Divisionsklub….\nDet kan du mene, men mon ikke Næver har ambitioner om mere end tredje bedste række?\nOfficielt: Edgar Babayan er ny mand i Vejle\nEsbjerg henter dansk angriber hjem fra MLS


ESF støtter aktiviteter, der skal fastholde de unge i skolesystemet og sikre, at de får de nødvendige kvalifikationer til en senere jobsøgning og karriere. Målet er også at sikre bredere adgang til bedre uddannelse, og her skal projekterne navnlig hjælpe børn fra dårligt stillede grupper og minoriteter til at erhverve relevante og nødvendige kompetencer.\nI EU forlader en ud af fem unge skolesystemet for tidligt og gennemfører ikke en ungdomsuddannelse. I alt er det ca. 6 millioner unge hvert år. Det har katastrofale konsekvenser for deres senere jobmuligheder og deres chancer for at udnytte deres potentiale og evner bedst muligt. Unge, der ikke afslutter grundskolen eller ungdomsuddannelsen, oplever senere at være afskåret fra en lang række job- og karrieremuligheder. Derfor støtter ESF initiativer i EU-landene, der skal fastholde de unge i skolen og sikre dem de kompetencer og kvalifikationer, der fører til et godt job og en tilfredsstillende karriere.\nMange af de ESF-projekter, der skal fastholde de unge i skolen, er rettet mod den enkelte. De elever, der vurderes som værende i en risikogruppe, får coaching og vejledning i karrieremuligheder og tilsvarende krævede kvalifikationer. I skolesystemet tilbydes lærere og studievejledere den nødvendige uddannelse til at kunne udpege og rådgive de pågældende elever.\nFor at øge elevernes motivation arrangeres besøg i virksomheder og på fabrikker i samarbejde med det lokale erhvervsliv. Det giver de studerende et indblik i, hvad der venter forude, og hvilke kvalifikationer det kræver af dem.\nAndre projekter inddrager familiemedlemmer til unge, der er i risiko for at falde ud af skolesystemet, og som måske selv er lavtuddannede, så de kan støtte de unge gennem skolegangen. Risikoeleverne kan komme fra særligt dårligt stillede grupper som f.eks. indvandrere, romaer og andre mindretalsgrupper. ESF-projekterne skræddersys efter den konkrete situation, og der tilbydes sprogundervisning, brug af rollemodeller og supplerende undervisning efter behov.\nTv-programmer om teknologi, aktiviteter på internettet, konkurrencer, udstillinger, messer og andre arrangementer afholdes med støtte fra ESF med det formål at vise skoleeleverne de mange fremtidige karrieremuligheder, som de tekniske fag og it-sektoren kan tilbyde.


Fremtidens udskoling - Gentofte Kommune\nFremtidens udskoling - motiverede elever klar til en digital fremtid\n”I Gentofte Kommune har vi 11 folkeskoler, som vi er meget stolte af. Dem kan I læse om ved at besøge deres hjemmesider på nedenstående links. De har alle gjort sig umage med at beskrive, hvad der er særligt for netop deres udskoling, og hvordan Fremtidens udskoling ser ud hos dem.\nFælles for alle vores skoler er, at eleverne har høj faglighed og dygtige undervisere, men på dagens arbejdsmarked og i løsningen af verdens udfordringer, er der også brug for tværfaglige kompetencer som de såkaldte 21st century skills: samarbejde, it og læring, videnskonstruktion, problemløsning og innovation, selvevaluering og kompetent kommunikation. Alt dette arbejdes der med i skolerne gennem projektarbejder, verdensmål, i deltagelse i fx LEGO League, Projekt Edison, C.R.A.F.T. og lignende forløb, men også ved at lade eleverne stifte bekendtskaber med forskellige virksomheders udfordringer. Eleverne arbejder skabende og med innovative processer i forløb som bl.a. Den innovative projektopgave og #virkelighedensskole, hvor der sparres med virksomheder eller løses problemer for disse. Det giver høj motivation hos eleverne, at deres arbejde har betydning for flere end dem selv, og de får gode erfaringer med, at deres bidrag kan forandre og forbedre noget i verden. Det er med andre ord fremtidens udskoling med læring uden grænser.\nNogle af vores skoler har samarbejder med et gymnasium om et sammenhængende udskoling- og gymnasieforløb. Dem, og alle de andre udskolinger med hver deres særpræg, kan I læse om nedenfor ved at klikke på skolernes links. God læselyst!".\nFormand for Skoleudvalget, Pia Nyring og direktør for Børn og Skole, Kultur, Unge og Fritid, Anders-Peter Østergaard.\nAlle udskolingselever i kommunens folkeskoler har en del af deres undervisning i 7. – 9. klasse i Udskolingen i Byens Hus.\nUdskolingen i Byens Hus er 1200 m2 nyindrettede og innovative læringsrum. Her er et makerspace, medierum og meget mere, som understøtter udskolings-DNA’et. I kan læse mere om det særlige udskolings-DNA nederst på siden.\nI Udskolingen i Byens Hus får fag og projekter en ekstra praksisfaglig og teknologisk dimension, og eleverne kan arbejde med både hoved, hænder og hjerte. Udskolingen i Byens Hus er centrum for udsyn og samarbejder – her mødes lærere og elever på tværs af skoler med den omkringliggende verden, herunder virksomheder, foreninger, organisationer og verdensmål.\nMød Udskolingen i Byens Hus.\nLinks til skolernes udskolingsbeskrivelser\nBakkegårdsskolen og Idrætsskole\nOrdrup Skole og BIOTEK\nSkovgårdsskolen og HUMA\nSøgårdsskolen – Gentofte Kommunes specialskole\nUngdomsskolen – 10. klasse\nVisiterede tilbud: Loftet, Kvisten og Rejseholdet\nDe femårige samarbejder mellem skole og gymnasium\nGentofte Kommune har tilbud om sammenhængende forløb fra 8. klasse til 3. g.\nDer findes to forløb: BIOTEK, i et samarbejde mellem Ordrup Skole og Ordrup Gymnasium, og HUMA (samfund og innovation), i et samarbejde mellem Skovgårdsskolen og Øregård Gymnasium. Disse forløb kan ansøges – se nedenfor.\nHellerup Skole og Gl. Hellerup Gymnasium har samarbejde om STEM-fagene (science-technology-engineering - mathematics), men uden ny klassedannelse. Optagelse på Hellerup Skole for dette forløb sker efter reglerne for almindeligt skoleskift – kontakt skolen for mere information.\nInformationsarrangementer for de femårige forløb:\nDer afholdes ikke informationsarrangementer på almindeligt vis i år, grundet coronavirus.\nBIOTEK – i samarbejde med Ordrup Gymnasium – virtuelt arrangement. Mere information på skolens hjemmeside via link ovenfor.\nHUMA – i samarbejde med Øregård Gymnasium – virtuelt arrangement på skolens hjemmeside via link ovenfor.\nAnsøgning og optagelse til de femårige forløb:\nD. 15. december 2020 åbnes der for ansøgninger til de to femårige forløb BIOTEK og HUMA. Fra denne dag kan du læse om alle kommunens udskolinger ved at trykke på links på denne side samt finde ansøgningsskema i bunden af siden.\nDer er begrænsede pladser til de femårige forløb, hvorfor der efter tilmeldingsfristen trækkes lod om pladserne. Ansøgninger, der kommer ind efter tilmeldingsfristen, tages ikke med i lodtrækningen, men placeres på en venteliste efter rettidige ansøgere. Ansøgere med bopæl i kommunen prioriteres.\n15. december 2020 – der åbnes for ansøgninger. Ansøgningsskema sendes til skoleindskrivning@gentofte.dk. Der gives kvittering for ansøgning – hvis denne ikke modtages inden for 48 timer, kontakt da skoleindskrivningen på 3998 5000.\n20. januar 2021- tilmeldingen lukkes kl. 23:59\n4. februar 2021 – I får besked om optagelse eller ventelisteplads efter kl. 15.\nEt forslag om Fremtidens udskoling i Gentofte Kommune blev vedtaget i Kommunalbestyrelsen i oktober 2018.\nSiden august 2019 har kommunens udskolinger arbejdet med et øget fokus på elevernes motivation og digitale kompetencer, således at eleverne har det høje faglige niveau, der kendetegner udskolingen, og at de med en række fremtidsrettede og digitale kompetencer er rustede til den fremtid, der møder dem.\nForslaget er blevet til bl.a. på baggrund af samtaler med elever. Fælles for elevernes udsagn er ønsket om mere kreativitet, mere variation og flere valgmuligheder i udskolingsårene, men også et ønske om mere virkelighed og kendskab til den fremtid, der ligger foran dem.\nKommunens udskolinger arbejder sammen på tværs ud fra overskriften Motiverede elever klar til en digital fremtid og det særlig udskolings-DNA med følgende overskrifter\nOriginalitet i fællesskaber\nEleverne i udskolingen færdes i trygge og anerkendende fællesskaber med plads til originalitet. Her skal de udvikle kompetencer og et bæredygtigt, dannelsesmæssigt ståsted, som ruster dem til at indgå i små og store fællesskaber og have lokalt og globalt udsyn.\nFejle for at mestre\nEleverne i udskolingen skal lære at mestre – også gennem at fejle. De skal være fortrolige med deres udviklingspotentialer samt opøve kompetencer i at tilgå en opgave nysgerrigt og vedholdende. Eleven skal altid kunne får sparring fra en lærer, mentor eller buddy.\nUdforske og skabe\nEleverne i udskolingen lærer at arbejde innovativt, udforskende og skabende med virkelighedsnære problemstillinger, og derved oplever handlekraft samt opøver tværfaglige og fremtidsrettede kompetencer og får kendskab til forskellige fremtidsmuligheder.\nAnsøgningsskema 2021 til HUMA eller BIOTEK\nLæs opgaveudvalgets forslag til Fremtidens Udskoling i Gentofte Kommune (pdf)\nLæs mere om Opgaveudvalget for En ny udskoling - MIT Campus Gentofte


Uriasposten » Blog Archive » Torben Mark Pedersen (LA): En liberal udlændingepolitik må også kræve ‘værdimæssig assimilation’\nTorben Mark Pedersen (LA): En liberal udlændingepolitik må også kræve ‘værdimæssig assimilation’\nMarkante svenske liberalister har netop dannet netværket ‘Migro’, der i ramme alvor argumenterer for fri indvandring. En nem måde at slagte statssocialismen en gang for alle, men også lidt ‘operationen lykkedes – patienten døde’-agtigt. En af de mest fornuftige liberalister herhjemme er Liberal Alliances Torben Mark Pedersen, der fornyligt lancerede sine Tre principper for en liberal udlændingepolitik.\n“Ifølge liberal opfattelse, er det statens primære opgave at beskytte individet (statens borgere) mod ydre og indre fjender.\nDet skulle naturligt føre til, at udlændingepolitikken indrettes, så den sikrer, at tilflyttere (indvandrere, asylansøgere, familiesammenførte) hverken kommer til at udgøre en økonomisk omkostning for landets borgere eller på anden vis kommer til at udgøre en trussel mod vores liv, frihed eller ejendom.\nEn liberal udlændingepolitik bør derfor være baseret på tre principper:\n1. Selvforsørgelse: Tilflyttere skal ikke være en økonomisk belastning, dvs. de skal være selvforsørgende på et højt niveau og ikke trække på de offentlige kasser.\n2. Overholde landets love: Tilflyttere skal overholde landets love, så herboende danskeres private ejendomsret, liv og fysiske sikkerhed ikke krænkes.\n3. Ikke udgør en trussel mod danskernes frihed: Hvis tilflyttere ikke tilpasser sig – kald det værdimæssig assimilation – danske eller rettere vestlige værdier om demokrati, frihed, lige rettigheder for alle, uanset køn, seksualitet, etnicitet, religion og andet, så vil de udgøre en potentiel trussel mod danskernes frihed.\nAf de tre mulige problemer med tilflytningen: økonomisk belastning, almindelig kriminalitet, og manglende integration til Vestlige værdier, betragter jeg sidstnævnte som langt det største problem. … Når jeg anser dette problem som det største problem, så er det ikke kun fordi, jeg synes frihed er vigtigere end penge, men også fordi det er det problem, som det er sværest at gøre noget ved. …\nDen politiske kommunikation er vigtig, og det kan være et første skridt. I forhold til de tre principper, er det jo fint at udtale:\n1. Danmark skal ikke være verdens socialkontor.\n2. Kriminelle udlændinge skal ud af landet.\nDet er i forhold til det sidste punkt, at vi mangler nogle klare udmeldinger fra stort set alle de borgerlige partier, nogen der klart tør stå frem og sige noget i retning af:\n3. Danmark skal ikke være tilflytterland for mennesker, der ikke vil demokratiet, friheden og ligestilling mellem kønnene. Punktum.”\nOploadet Kl. 20:37 af Kim Møller — Direkte link — 23 kommentarer\nThe URI to TrackBack this entry is: http://www.uriasposten.net/archives/39225/trackback\nFornuftig dansker, tossede svenskere.\nKommentar by navn — 6. august 2012 @ 20:56\nJeg mener ikke Torben Mark Pedersen repræsenterer LA mere end andre menige medlemmer. Så “Liberal Alliances” Torben Mark Pedersen er desværre ikke korrekt. Jeg kan ikke forestille mig at mange af TMP’s holdninger på flygtninge, asyl- og indvandrerområdet er helt spiseligt for LA.\nKommentar by Kim — 6. august 2012 @ 21:09\nT. Mark Pedersen mangler:\n“nogle klare udmeldinger fra stort set alle de borgerlige partier, nogen der klart tør stå frem og sige noget i retning af:\nHar han ikke hørt om DF? Stadig landets tredjestørste? Hvad mener han ellers med “stort set”?\nKommentar by Gunnar Biering — 6. august 2012 @ 21:45\nIngen af punkterne kan realiseres før det røde og radicoole slæng er nedkæmpet.\nKommentar by Tolder — 6. august 2012 @ 21:50\nTorben Mark Pedersen er det eneste fornuftige tilbageværende medlem af LA. Desværre er LA’s nye udlændinge- og EU-politik et røgslør. Det bliver aldrig til virkelighed, baglandet accepterer det aldrig. Aldrig. Torben Mark Pedersen var tidligere lokalformand for LA i Storkøbenhavn, men blev vraget til fordel for… en radigal (Frederik Berling).\nLA løber kun fornuften i møde så længe Anders Samuelsen og Simon Emil kan høste en kortsigtet gevinst ved af være ’skrappe overfor kriminelle udlændinge’. Det er lidt som Villy Søvngals udfald mod Hizb ut-Tahrir – først blev han vred og sendte dem hjem, men lidt efter inviterer han både de “afviste” og deres fjerne slægtninge (en endnu mere skøre) hjemmefra indenfor.\nTorben Mark Pedersen som privat person, uden LA, kan og bør man have respekt for. Men LA er ikke bedre end deres ‘moderparti’; “Det Radikale Venstre”. Og hvorfor stemme på LA, når man alt galskaben for det halve hos de Radikale.\nKommentar by Polka Charlie — 6. august 2012 @ 22:12\nLA er IKKE et parti, der er imod masseindvandring fra muslimske lande. Hvis det var, havde de meldt ud med det samme. Det gjorde de ikke. Derfor er det tydeligt, at hvis de kommer til taburetterne, vil føre den samme fremmedpolitik vi har set fra de øvrige partier minus DF.\nKommentar by Nielsen — 6. august 2012 @ 22:15\nEn ting er teori – noget helt andet er praktisk politik.\nDe ting han skriver er jeg sådan set enig med ham I, men hvordan vil han omsætte den i konkrete love???\nPunkt 1 omkring selvforsørgelse: Hvordan passer det ind med asylansøgere? Ingen asyl eller hvad? Hvordan vil han helt præcis regne ud om en udlænding er selvforsørgende eller ej?\nPunkt 2 omkring kriminalitet: Hvordan passer det ind med de internationale konventioner som LA hvis også hylder? Skal et butikstyveri medføre udvisning? Hvor skal grænsen gå?\nPunkt 3 omkring assimilation: Igen hvordan skal det måles om en udlænding er assimileret eller ej? Kan en troende muslim være assimileret dansker?\nKommentar by Jernhesten — 6. august 2012 @ 22:28\nDet er både klogt og relevant at overveje hvordan sådanne holdninger kan udmøntes i love.\nJeg mener dog, at det vigtigste altid er at blive enige om principperne først. At udmønte det i love ser jeg som en slags håndværk, hvor man altid kan finde forskellige konkrete udmøntninger.\nSelvforsørgelse kunne indebære nul ydelser til indvandrere og kun minimale ydelser til flygtninge. Det er ikke problemfrit idet man hurtigt kan ende i nogle familiekonstruktioner, hvor det går ud over børnene. Men der kan findes løsninger.\nMht. kriminalitet er man helt klart nødt til at have en bagatelgrænse. Jeg ville mene, at butikstyveri var lige på grænsen.\nOmkring assimilation, så ville det helt klart skulle indebære et stop for islamisk særbehandling. Rent juridisk ville det altså være nogle indirekte krav, som blev stillet til samfundet og ikke til den enkelte indvandrer. Insititutioner skulle f.eks. IKKE have halal menuer, bederum osv. Og firmaer skulle IKKE have niqab i deres uniform. Der kunne samtidig fint vedtages forbud mod islamisk maskering, mod omskæring, mod store moskebyggerier osv. For hvis man ønsker den slags ønsker man jo ikke at assimilere sig i Danmark. Så assimilationen ville i mine øjne skulle udmøntes gennem krav til samfundet som helhed: Krav om IKKE at forme sig efter fremmede kulturer. Dermed bliver de fremmede kulturer nødt til at forme sig efter Danmark.\nMen alle disse ting bringer naturligvis Danmark i problemer med EU. Her tror jeg, at vi under alle omstændigheder kommer til at tage et EU-juridisk slagsmål før eller siden. Så det synes jeg, at vi skulle påbegynde så hurtigt som muligt. Og hvis det resulterer i at vi må træde ud af unionen, så må det være på den måde. Det kan ikke passe, at unionen skal presse uintegrerbare indvandrere ind over vores grænser imod vores vilje.\nKommentar by Vest — 7. august 2012 @ 00:14\n16:10 – 17:03\nVilly Løgnhals og Helle skatteål drømmer også konstant om Europas Forenede Stater. Sidstnævnte forsømmer sjældent en lejlighed til at hylde euroen. Men selv en blind kan nu om dage føle med stokken, at euroen er en dødssejler. Desværre fortsætter det store flertal af de danske levebrødspolitikere med at påstå at vi ikke kan være foruden vores medlemsskab af dette vanvittige projekt.\nJeg savner at DF tager tydeligere afstand til EU.\nKommentar by Nielsen — 7. august 2012 @ 01:12\n[…] I en verden med en befolkningstilvækst på 70 millioner om året, overvejende i dysfunktionelle stater, vil flygtningeproblemerne ikke bare aldrig gå væk, de vil uvægeligt øges for hvert år der går, som Morten Uhrskov skrev i går: Tilstrømningen vokser igen. Det samme gør strømmen af tomme beroligelser. Vi er i Danmark bare 0.8 promille af verdens befolkning i et af verdens mindste og ældste lande. Vi må forlange politikere, der kan se skriften på væggen og som sætter vores interesser og vores eksistens over en hvilken som helst konvention, der har bevist sin landsskadelighed. Flygtningekonventionen må opsiges eller genforhandles, og det skal være fra det sekund Helle Thorning, Villy Søvndal og Margrethe Vestager er ude af røret. – (Se også: Torben Mark Pedersen (LA): En liberal udlændingepolitik må også kræve ‘værdimæssig assimila….) […]\nPingback by Græsk minister: »Vi invaderes, landet går under« « Snaphanen — 7. august 2012 @ 01:27\n“Jeg savner at DF tager tydeligere afstand til EU.”\nOg jeg savner, at de Konservative rent faktisk vil ændre sig tilbage til et konservativt parti og som konsekvens deraf også tage tydelig afstand til EU.\nIngen reel konservativ kan gå med at afgive suverænitet i det omfang, som EU-fanatikerne ønsker. Den syge og umulige “europæiske drøm” indebærer en så radikal omvæltning, at man enten skal være rødglødende revolutionær eller decideret naiv for at kunne støtte den. Det kan ingen konservativ stå inde for. At selv en del liberalister begynder at kunne se, at eksempelvis uhæmmet masseindvandring er det rene selvmord, siger alt. Når liberalister begynder at slå bremsen i og sige “lad os indføre nogle restriktioner” så burde enhver konservativ kunne forstå, at der VIRKELIG er behov for at slå bremsen i. Det er et vink med en vognstang. Desværre er de Konservative ikke længere et konservativt parti. Jeg håber dog, at nogle af de reelt konservative i partiet kan få det på ret køl igen.\nKommentar by Vest — 7. august 2012 @ 02:26\n“Villy Løgnhals og Helle skatteål drømmer også konstant om Europas Forenede Stater…”.\nDet er ikke bare noget de drømmer om. Det er regeringens politik, og statsministeren har i hele formandsperioden rejst rundt i Europa for at redde euroen og finde frem til aftaler om en meget snævrere og forpligtende økonomisk union. De første aftaler er på plads og indebærer bl.a en styrkelse af Den europæiske Centralbank. Dette til trods for at Den europæiske Centralbank (med chefer med milliongager) er ansvarlig for euroens og eurolandenes nuværende situation. EU-landene skal have godkendt deres finanslove i Bruxelles. Og forskelligt andet, som stort set er uomtalt af aviserne, medmindre man læser erhvervstillæg.\nMeget tyder på at regeringen vil bringe Danmark ind i dette snævre “samarbejde” uden offentlig debat, og så vidt muligt administrativt. Demokratiet er ved at blive erstattet af embedsmandsvælde i nuværende og kommende EU-institutioner.\nHvem kender noget til at statsministeren har åbnet munden og talt om disse ting til danskerne? Ikke jeg!\nKommentar by Niels P. — 7. august 2012 @ 06:44\n“Jeg savner at de konservative rent faktisk vil ændre sig tilbage til et konservativt parti og som konsekvens deraf også tydeligt tage afstand til EU.”\nHvornår ca. var de konservative sådan er parti?\nKommentar by Binee — 7. august 2012 @ 12:18\nDe var konservative da partiet blev stiftet for knap 100 år siden. Der videreførte de på sin vis Estrups konservative politik. Siden har partiet kun haft pletvis konservativ politik og pletvis konservativ ledelse og ellers været domineret af liberalisme.\nKommentar by Vest — 7. august 2012 @ 12:38\nTorben Mark Pedersen er en meget klog mand.\nIøvrigt er det lidt interessant at meget af ideudviklingen indenfor liberalismen i disse år går bort fra opfattelsen af liberalisme/libertarianisme som et globalistisk halvrødt projekt.\nDen måske førende libetarianske samfundsforsker er Hans Hermann Hoppe og han er imod indvandring og for en konservativ fortolkning af det visionen om det frie samfund:\nEn anden interesant ideudvikler er Keith Preston, som mener, at big business globalisterne er en af de største trusler imod markedsøkonomi og frihed.\nMin pointe er, at det ikke nødvendigvis handler om at være for eller imod liberalisme, men hvilken type liberalisme, som ideologisk bør vælges. Dette er en diskussion som LA bør tage.\nKommentar by Sigwar — 7. august 2012 @ 14:44\nENDELIG en liberal, der ikke er en dybt naiv og uvidende lalleliberal,\nhvor alle kulturer, alle normer og alle religioner – helt ukritisk og med lukkede øjne – bare gøres lige gode og bydes lige velkomne, uanset hvor fjendligt indstillet, aggressive, krævende og afvisende over for vore grundlæggende værdier, sociale normer og love gæsterne så end er.\nStor tak til TMP for at sige tingene lige ud. Det er sandelig hårdt tiltrængt, at vi – og især vore politikere – langt om længe erkender realiteterne i stedet for at blive ved med at leve i den politisk korrekte boble, som venstrefløjen, PK-tosserne og de lalleliberale naivister har skabt gennem de sidste 30-40 år – mod bedre vidende, mod masser af bitre erfaringer og totalt imod de vestlige befolkningers ønsker og vitale interesser.\nStil i stedet hårde, men rimelige krav, og sæt meget skarpe grænser for gæsternes opførsel og deres negative attituder over for vestlige / danske værdier – fx. had & chikane mod vantro, ateister, kristne & jøder, afvisning af kvindelige rettigheder, sexuelle minoriter og apostater etc., krav om halal ( til alle! ), særlige bederum og baderum, apartheidsvømning, chikane af danske kvinder i nattelivet og på gaden i almindelighed – og deres foragt for og uvilje mod accept af vore love – og deres rettigheder mht. at kræve ting indrettet efter det de skal forestille at være flyttet / flygtet fra (konsekvenserne af).\nHvor svært kan det egentlig være?\nFå dog opsagt eller genforhandlet de totalt forældede og blåøjede konventioner i en vis fart. Hvis alle de civiliserede lande, der\nmærker de meget alvorlige konsekvenser i praksis af uønsket masseindvandring og asylsøgning i endeløse baner af uintegrerbare, barbariske folkeslag med middelalderlige æreskulturer og intolerant balladereligion i deres mentale bagage, bare blev enige om at opsige disse tåbelige konventioner samtidigt, så var der ikke rigtigt noget FN, EU og naivisterne i Europarådet kunne gøre ved det – ud over lidt\npolitisk korrekt forargelse og obligatorisk tilsvining af de formastelige. De ved jo også godt, hvem der betaler for gildet og for deres pladderhumanisttiske luftkasteller ;-)\nKommentar by Bjovulf — 7. august 2012 @ 16:21\nIndtil nu har vi kun ord og udmeldinger fra LA. Nu afventer vi lovforslag og stemmeadgivning, så de kan bevise at de faktisk mener det!\nVi er rigtig mange, der betragter de nye udmeldinger med stor skepsis! Vi har jo set hvordan de stemte stik mod deres løfter for et par måneder siden!\nDet er OK med åbne grænser og lukkede kasser, men så skal kasserne være også være lukkede, helt lukkede!\nDet var virkeligt ynkeligt at høre Ole Birk Olesen forsvare de omfattende lempelser, med at der modsat var noget andet Indvanderne selv skulle betale for! Ole Birk Olesen det er ikke den måde man lukker kasserne på!! Regeringen afsatte da også yderligere penge til lempelserne!\nShame on you Ole Birk Olesen !\nKommentar by Robert R — 7. august 2012 @ 17:31\nJeg er helt ærligt træt af al den snak om, at når bare man forsørger sig selv, ikke er kriminel og respekterer demokratiske værdier som lighed mellem kønnene, ytringsfriheden mv, så er man velkommen i landet.\nVel er man ej!\nOver på Bornholm, hvor vi næsten har monokultur, savner vi ikke fremmede i HOBETAL fra fjerne lande, uanset om de opfylder ovenstående kriterier.\nDet handler i høj grad om antallet!\nKommentar by britta due andersen — 7. august 2012 @ 18:44\nDet har du en pointe I. Jeg ville bare gøre opmærksom på at jeg syntes der en tynd linie mellem principielle politiske linier og så diffuse hensigtserklæringer som strengt taget kan tolkes i både øst og vest.\nHvis hans oplæg bliver seriøst diskuteret (hvilket jeg tvivler på), vil fokus nemt kunne flyttes fra det som jeg betragter som det absolut største problem: Nemlig tilstrømningen af folk fra ikke-vestlige lande. Det giver ikke ret meget mening at udvise kriminelle udlændinge af fordøren, når bagdøren samtidig står åben overfor indvandring af nye af slagsen.\nKommentar by Jernhesten — 7. august 2012 @ 19:27\nJeg er meget enig med dig i dine overordnede synspunkter. Jeg er såmænd også enig med dig i at De Konservative ikke har været særlig “konservative” siden stiftelsen i 1915, men derfor har jeg heller ikke de store forhåbninger om at de, med 100 års forsinkelse,\npludselig skulle komme til fornuft.\nKommentar by Binee — 7. august 2012 @ 20:04\nJeg er aldeles målløs over at høre, at Ole Birk Olesen har udtalt sig om indvandring.\nOBO’s kendskab til og interesse for indvandring svarer formodentlig til hans kendskab til og interesse for radisehøsten på Tahiti.\nJeg ville have forsvoret, at OBO nogen sinde udtalte sig om et emne, hvor han ikke kan svare: “Lavere skat”.\nDet undskylder selvfølgelig ikke hans tåbeligheder om indvandring, men det forklarer måske våset.\nKommentar by Binee — 7. august 2012 @ 20:16\nHvis de Konservative pludselig begyndte at føre reel konservativ politisk, så skulle det være dels fordi landet mangler et konservativt parti og del fordi nogle af medlemmerne rent faktisk har konservative holdninger. Jeg tror, at der er et håb, men jeg giver dig ret i, at håbet er lille.\nKommentar by Vest — 8. august 2012 @ 00:47\nDen eneste effektive måde at stoppe lavIQinvasionen på er ganske ligetil. ALLE ansøgere (børn op til ca. 10 år bør høre under forældrene), skal intelligenstestes. Og alle ikkevestlige (romaer med gennemsnitsIQ på 80 er også inkluderet deri), også gældende for dem med vestligt statsborgerskab, skal have en IQ på mindst 105, og så er det problem jo løst. Desværre er det jo ikke muligt at gøre det med tilbagevirkende kraft, så det er jo kun en stakket frist. Og da vi tilmed lever i en grænse- og forsvarsløs (vestlig) verden, er der jo ikke meget håb forude.\nHvad angår diskussionen om konservatisme og manglen på samme, så er det største problem vel det, som andre og også jeg selv har påpeget meget ofte; at de konservative er 90% Radigenosuicidigale i deres anstændige pænhed, mens Venstrefolk er 75% deraf i deres enhver-er-salig-i-sin-egen-tro-halalleliberalisme, og LA deriemellem.\nMen det der dog personligt, undrer mig mest, er, at der jo må formodes, at være rigtige mange medlemmer og stemmer i deres bagland, som er beskæftigede indefor den udøvende og dømmende magt, og som jo derved også har en meget konkret berøring med og ikke mindst viden om den faktuelle virkelighed.\nOg at de så ovenikøbet, af alle partier, politikere og mennesker, ikke fremstår som de fortalere og ikke mindst forkæmpere for lov og orden, som de jo burde være i deres grundvold, dét fatter jeg ganske enkelt bare ikke.\nKommentar by anonym — 8. august 2012 @ 06:06


Cougar Kvinder Billeder / Kvinder Til Sex\nCougar kvinder billeder\n29-09-2017 Stuart Puente\n16 jun. - Ny dansk datingside skal være mødested for modne kvinder og yngre mænd. 25 jul. - Og hun dermed blev kategoriseret som cougar (en kvinde der er til yngre mænd). Aldersforskellen på det nu tidligere par Morten Messerschmidt og Dot Wessmann er også flittigt blevet debatteret, mens det går lidt mere stille af, når handler om en ældre mand med en yngre kvinde. Jo, jo, der er nogle, der. 8 oct. - Kendte danske kvinder er vilde med yngre mænd - både Ibi, Medina, Camilla, Sarah og mange flere. Se dem alle i Se blot i galleriet, hvor mange cougars vi egentlig har, og hvor stor aldersforskel, der er på cougaren og byttet. Måske bliver du Se billederne: Så er der helt nye modelfotos af prins Nikolai.\nDet er vi kede af, fordi indtægter fra annoncer er en helt afgørende årsag til, at vi dagligt kan tilbyde dig journalistik af høj kvalitet. Når hun sidder til middag med hans venner og føler sig som bedstemor, bliver han en grønskolling.\n16 jun. - Ny dansk datingside skal være mødested for modne kvinder og yngre mænd. 29 jul. - Cougar-kvinder står ved deres seksualitet og lyst til yngre mænd. Med Cougarcentral vil vi skabe Danmarks første og bedste mødested for dem, som sætter pris på den omvendte aldersforskel. En slags virtuel bar hvor smækre kvinder kan søge efter sprøde unge mænd – og omvendt. At være ”til yngre mænd” eller ” modne kvinder” er en livsanskuelse for mange - og nu er det blevet en...\nAf samme årsag har vi sat en minimumsgrænse på 23 år for medlemmerne på Cougarcentral. Gudrun forsvandt i sommerjakke: Denne information deles med tredjepart. Regeringen vil belønne kommuner for at få indvandrere i job. Få luft i boligøkonomien som pensionist. Det har datingsitet Cougarcentral. Anderledes sex kraftige piger bruger cookies og lokal lagring bl. X Factor-gruppe spiller "jeg har aldrig". Allan skulle pludselig tisse om natten: Forside Nyheder Se galleriet: Her er prins Nikolais næste modeljob. Filmen Perfect Mothersder fornyligt fik dansk premiere, har sat gang i debatten rundt omkring. OK Websitet anvender cookies til at huske dine indstillinger, statistik og at målrette annoncer. For nogle yngre mænd kan det være en fordel, at den ældre kvindes biologiske ur ikke længere tikker højlydt. Hmm - er der et mønster her?\nSEX MIDDELFART VARM KUSSE\nMed et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Bulls Den 63 årige skuespillerinde Susan Sarandon dannede i 23 år par med den 12 år yngre Tim Robbins.\nCougar denmark brothels\nDet er ikke nok med ligestilling på arbejdspladsen, kvinderne vil også have det seksuelt. Da hun så på sit løbetøj, gik hun til lægen - og fik diagnosen ALS. Din transport Her er hovedstadens kommende letbane: Kvinder kan godt lide mænd med godt selvværd, der både kan være macho og opmærksomme i hverdagen. Klar til Superligaens store guldduel? For hvilken mand ved sine fulde fem kan dog falde for en gammel kone? Anne Linnet har fået en ny kæreste.\nSex massage esbjerg dejlige piger\nI Danmark vrimler det med cougars, der er adskillige år ældre end deres partner. Skal Spice Girls optræde til Harry og Meghans bryllup? For det handler ikke bare om nogle modne kvinder, der gerne vil have en masse nem sex med unge mænd, fortæller Trine Thorendal fra Cougarcentral. Jeg ringer, fordi vi mangler nogen, der kan sige noget privat om prins Henrik« »Hej, det er Sofie. Få fuld adgang til Politiken Prøv første måned for 1 kr. Få et personligt råd fra sexolog Vivi HollænderHar du problemer med dit sexliv eller dit parforhold, så skriv til Vivi Hollænder. Søde Alberte Winding har efter flere års singleliv giftet sig med en mand, der er tyve år yngre end hende og dermed ikke meget ældre end hendes datter.\nThai massage brabrand sex tøj\nJulesex fri kusse\nfrække damer thai massage brabrand\nfrække kvinder sex ballerup\nsex med søster chat


Pris mødebooking og telemarketing - sabroe.dk\nDu har sikkert hørt, at det koster dig flere penge at få en ny kunde, end hvad det koster at holde på eksisterende kunder.\nMen hvor meget må det koste at få en ny kunde?\nHar du nogensinde tænkt over, hvor meget det vil være værd at investere for at få en ny kunde?\nPrøv at lave øvelsen og se, hvor meget du er villig til at investere for at skabe en ny kunde gennem effektiv telemarketing.\n… læs mere om vores priser på mødebooking her\nHvad koster det dig at få en ny kunde?\nDet kan godt være svært at sætte et beløb på, hvad det har kostet dig at skabe en ny kunde, især hvis du løbende selv har lavet alt det opsøgende arbejde, skaffet salgsmøderne, researchen kundens behov, udarbejdet et konkret tilbud og haft den løbende dialog. Hvor mange timer løber det op i? Og havde det været timer, hvor du kunne have udført fakturerbart arbejde?\nTit regner vi ressourceforbruget ud i tid, når det gælder det opsøgende salgsarbejde, men prøv engang at omregn det til kroner og øre. Jeg blev overrasket, første gang jeg gjorde det, for det kan godt løbe op.\nTidsforbrug + mistet indtjening som følge af tidsforbruget + øvrige variable omkostninger = Hvad det koster dig at få en ny kunde.\nVil du give 10.000 for at få 100.000 igen?\nHvis du får en kunde ind, gennem effektiv markedsføring, der lægger ordrer for 100.000 kr. det følgende år, hvor meget vil du så være villig til at investere for at få den kunde?\nSkal du bruge 10.000 kr. på at få sådan en kunde i hus, så er det jo en rigtig god investering. Prøv lige at regn ROI ud på den!\nMen er du villig til at investere 10.000 kr. på at tjene 100.000 kr.? Inden du svarer på det, så skal du høre om Janni. Hun stod nemlig i samme situation.\nFå kontakt til to potentielle købere hver uge\nJanni havde et enkeltmandsfirma, hvor salget primært skete via hendes eget netværk. Det gav perioder svingende ordrer. Janni valgte at lade os stå for at skaffe nye kunder. Det kostede hende 6.990 kr. om måneden.\nHvad fik Janni for sine penge? Status er i dag, at virksomheden har to fuldtidsansatte konsulenter, samt flere løst tilknyttede, så den fungerer helt uden, at Janni overhovedet behøver involvere sig i den daglige drift.\nGennem mødebooking skaffede i gennemsnit Janni 8-10 salgsmøder om måneden. Prøv at tænk på hvad det antal vil betyde for din ordretilgang og din bundlinje, hvis blot hvert tredje salgsmøde kaster en ny kunde af sig.\nHvornår tror du, at Jannis salgsudgift var tjent ind?\nFå et abonnement på mødebooking, så har du konstant nye salgsmøder i kalenderen\nAnsæt dig til mere salg\nI stedet for at du selv kæmper med at klare både udarbejdelsen af ydelserne eller produkterne, alt det administrative og det opsøgende salg, så kan du ansætte dig ud af det.\nOutsourcer du dit opsøgende salg, så får du en professionel og dedikeret salgsmedarbejder, der hver uge arbejder for at skaffe dig nye kunder.\nTest os allerede i dag. Du får et godt tilbud hvis du ringer nu.


12 år efter udgivelse går Balstyrko nr. 1\nNyhedSkrevet af: Fine Spind08. sept 2021\nDeres musik har været en del af TV-programmet Nak og Æd og nu tager Balstyrko på miniturné efter genudgivelse af deres seneste album på vinyl\nTrioen Balstyrko udgav i 2009 albummet Jagten på noget, som nu er røget ind som nummer 1 på albumhitlisten. Anne Trolle, Blæs Bukki og Ormen\nGod musik holder år efter år. Sådan er det med Balstykos album Jagten på noget, som med en genudgivelse på vinyl er røget direkte ind på en førsteplads på albumhitlisten. Trioen, som består af Ane Trolle, rapperen Blæs Bukki – der er blandt andet også er kendt fra Malk de Koijn og Bikstok Røgsystem – og produceren Ormen, gik egentlig hver til sit ikke så længe efter, at de udgav albummet. Men op til sommeren i år annnoncerede de, at de skulle spille koncert sammen igen på Roskilde Festival. Den blev så ikke til noget. Til gengæld er de nu på vej rundt i landet med hele fem koncerter, hvor de spiller sangene fra det stemningsfulde album. Og det er bestemt ikke uden grund, at sangene kan sælge plader.\nMed albummet skabte de en helt unik lyd, hvor de miksede tilbagelænet triphop, dansk visesang og sprøde reggaerytmer op i en lækker cocktail. Den esoteriske lyrik bliver smukt leveret af Ane Trolles karakteristiske vokal.\nMange vil helt sikkert også forbinde sangene med DR TV-programmet Nak & Æd, hvor kokken Nikolaj Kirk og natur og TV mand Jørgen Skouboe går på jagt og kokkererer over bål, mens Balstyrkos musik lægger stemningen\nBalstyko spiller på\nPosten i Odense dne 4. september\nVega i København den 8. og 9. september\nTrain i Aarhus den 10. og 11. september


Comcare styrker teams\nVi vil gerne løfte sløret for de planer, vi har lagt for Comcares fremtid for at styrke vores teams, og dermed styrke vores fokus på service og kunderne.\nVi stopper ikke der, for i takt med at vi overgår til RakatX, vil vi også introducere et nyt læringsakademi!\nHvad har vi opnået det seneste år\nFor lidt over et år siden valgte vi at slå Supportafdelingen sammen med Projektafdelingen, så vi blev til Projekt & Kundeservice. Dette gjorde vi for at bevare den viden vi fik om vores kunder i implementeringsfasen, og dermed opnå en god synergi i den efterfølgende support. Dette er lykkedes, og vi har høstet gode resultater af den ’fusion’.\nProdukter, processer og ikke mindst kunders behov udvikler og ændrer sig med tiden. Derfor har vi valgt at tage et nyt skridt i en spændende retning, hvor vi servicerer vores kunder endnu bedre og møder de behov, som givetvis vil opstå, når vi sidst på året går i luften med første pilotkunde på RakatX Kontraktstyring og derefter i Q1 på RakatX Indkøb.\nProjektdelen i Projekt & Kundeservice ændrer navn og udvider samarbejdet\nProjekt, som i dag implementerer løsninger hos vores kunder, har vi valgt at skille ud for sig selv og styrke med et nyt område, som skal fokusere benhårdt på at give jer alle en god oplevelse og en smidig overgang til RakatX i 2020. Samtidig skal de arbejde tæt sammen med Udviklingsafdelingen om hele RakatX universet samt om de tilbagemeldinger, vi får fra vores kunder om RakatX.\nDenne afdeling får navnet Product Delivery med Marie Østergaard Andersen i spidsen og med Heidi Aarestrup, som Senior Project Manager, og dermed styrker vi vores implementeringer i tæt samarbejde med vores udviklingsteam.\nProjekt & Kundeservice ændrer navn og udvider med nyt forretningsben\nVi stopper ikke der, for i takt med at vi overgår til RakatX, vil vi også introducere et nyt læringsakademi, som vil hænge tæt sammen med vores Kundeservice.\nFremadrettet kommer afdelingen til at hedde Customer Care & Learning Academy, som Charlotte Rugaard Nielsen vil stå i spidsen for, og som i dag består af Kasper, Thomas og Mads i Kundeservice, der fortsat vil yde den ’gode gamle’ service, som vores kunder er vant til. I nær fremtid udvides afdelingen med en medarbejder til vores læringsakademi samt endnu en medarbejder i Kundeservice.\nVi glæder os til at servicere jer i det nye setup.


Vægdrivhus bilka – Jem og fix gas ombytning\n» Без рубрики » Vægdrivhus bilka\nStort udvalg af vægdrivhuse i mange størrelser og til skarpe priser. Køb Ida vægdrivhus 33Alu-Glas på Bilka. Køb Ida vægdrivhus 78Alu-Glas på Bilka.\nKøb Ida vægdrivhus 13Alu-Glas på Bilka. Hos PriceRunner kan du sammenligne priser på Vægdrivhuse. I Vitavias sortiment indegår der også en vægdrivhus serie kaldet Ida. Alle Ida drivhusene har stor indvendig højde, så der er god plads til både personer og. Drivhus, b: 1l: 5h: 22 vægdrivhus LAVET HELT I STAND nye buer ogver det hel nye clipse nyt glas stort set over dele hele lavet i stand for godt 75kr.\nEt balkondrivhus fra Vitavia i høj kvalitet. Ideelt for hobbygartneren, der har begrænset plads. Discover (and save) your own Pins on Pinterest.\nVi anbefaler at tilkøbe et galvaniseret stålfundament, der giver ekstra 12 . Jeg har kig på et AGL luxus drivhus (fra Bilka). Jeg har idag været ude og købe et vægdrivhus på hjul, et magen til det her. Hos PriceRunner kan du sammenligne priser på Drivhuse. Halls Popular er et af Europas mest solgte .\nVælg ex et vægdrivhus eller et stort et på mmed god plads til at dyrke grøntsager. Det lyder meget spændende, men hvor står det henne at et vægdrivhus ikke skal. De findes i alle typer og størrelser, fra de helt små vægdrivhuse til store overdådige orangerier. Gå til guiden hos Bilka (åbner i nyt vindue) . Et billigt lille vægdrivhus eller en stor fritstående model?\nBilka fører et lidt større orangeri under navnet ”Sirius”. Find information on drivhus, vægdrivhus, minidrivhus, halls drivhus and more. Alle ugens aktuelle tilbud på samlet ét sted – klik her og spar penge på tilbudsugen.


Great Location Room Næste til stranden. - Hus - Chania\nGreat Location Room Næste til stranden.\nAgias Marina, 73134 Chania, Grækenland\nVis original version. All the big blue in front of you, as the first think it comes to mind the archetype of what is Greece,is the water of the sea.\nKære Sir eller Fru uind,\nJeg var meget skuffet over mit ophold i det nordlige Kreta.\nVærelset var ikke renset; Ark aldrig ændret. Friske håndklæder\nfik kun en gang på efterspørgslen. Var derefter en anden uge i syd i Agia Galini. Det var billigt og tjenesten lige det modsatte, reserveret med booking.com. Den bestilte indkvartering med dig Jeg kan ikke anbefale, for ikke at sige, at det næsten til grænsen med de bedste intentioner\nVis original version. Sehr geehrte Damen uind Herren,


DTU tester superpræcist positioneringssystem i Aarhus - DTU Space\nDTU Alumni Nyhedsartikler DTU tester superpræcis positionering i Aarhus\nDTU Alumni Nyhedsartikler DTU tester superpræcis positionering...\nDTU tester superpræcist positioneringssystem i Aarhus\nDTU Space har udviklet en ny platform til at teste og udvikle systemer til præcis positionering på baggrund af satellitdata. Systemet, TAPAS, stilles til rådighed for firmaer og myndigheder, der vil udvikle nye koncepter for eksempelvis førerløse køretøjer.\nNøjagtigheden vil ligge inden for en centimeter, hvis en bil benytter den nye TAPAS-platform fra DTU Space til at navigere efter. Platformen er netop blevet indviet i Aarhus af Energi-, forsynings- og klimaminister, Lars Christian Lilleholt (fredag 26. oktober 2018).\nDe kommende år skal TAPAS være udgangspunktet, når der udvikles og testes nye systemer og teknologier, der involverer superpræcise positioneringssystemer til eksempelvis bymiljøer.\n”Med TAPAS-projektet sikrer vi, at Danmark er på forkant med udviklingen af super-præcis positionering via satellitter. Jeg ser enorme potentialer, som i sidste ende kommer den enkelte borger til gode,” siger ministeren i forbindelse med indvielsen.\n"TAPAS-projektet er et strålende eksempel på samarbejde mellem universiteter og offentlige myndigheder med henblik på at udvikle teknologier, der helt konkret kan gavne danske virksomheder og samfundet som helhed"\nKristian Pedersen, professor, direktør for DTU Space\n11 referencestationer i og omkring Aarhus\nTAPAS består af et netværk af 11 referencestationer, der er fast monteret og dækker Aarhus by og havn.\nVia referencestationer beregnes korrektioner, der markant forbedrer satellitnavigationssignaler fra blandt andet det amerikanske GPS-system og det tilsvarende europæiske Galileo, der er under opbygning. På den måde bliver det muligt at opnå den uhørt præcise positionering indenfor én cm i realtid i testområdet.\nTAPAS er designet og etableret i samarbejde mellem DTU Space, Aarhus Kommune samt Styrelsen for Dataforsyning og Effektivisering (SDFE), der driver og ejer den færdige TAPAS-platform.\n”TAPAS-projektet er et strålende eksempel på samarbejde mellem universiteter og offentlige myndigheder med henblik på at udvikle teknologier, der helt konkret kan gavne danske virksomheder og samfundet som helhed,” siger professor og direktør for DTU Space, Kristian Pedersen.\nMasser af muligheder for virksomheder og myndigheder\nVirksomheder, forskningsinstitutioner og myndigheder får adgang til systemet og dermed masser af nye muligheder for at udvikle smarte bymiljøer.\nVia TAPAS kan de undersøge og teste, hvordan de kan udnytte mulighederne ved en præcis position på enheder i bevægelse til at udvikle innovative og effektive løsninger til brug i byen.\nFor eksempel kan der udvikles systemer til førerløse biler, som kræver ekstremt pålidelig og meget præcis navigation for at kunne fungere i et bymiljø og under forskellige vejrforhold. I princippet vil udstyret også kunne danne grundlag for at udvikle hjælpemidler til synshandikappede, der kan guide en person sikkert gennem byen.\n”Med projektet bringes Danmark med helt i front inden for superpræcis positionering, som vil blive et afgørende element i udviklingen af fremtidens autonome systemer. Og her har vi en stor fordel, idet vi kan trække på vores omfattende erfaring i præcise og pålidelige positioneringssystemer fra rumområdet. Og denne viden er vi glade for at stille til rådighed med det her projekt,” siger Kristian Pedersen.\nTAPAS skal bidrage til, at danske myndigheder og virksomheder er på forkant med at udnytte mulighederne ved den teknologiske udvikling inden for brugen af navigationsdata fra rummet.\nTAPAS-platformen er især rettet mod brug af data fra Europas eget Galileo-system. Når det er fuldt operationelt om få år, vil der være endnu bedre mulighed for at modtage navigationssignaler end i dag.\nGalileo ligner GPS, men satellitterne er udstyret med nyere teknologi og systemet er derfor mere præcist og pålideligt.\nSådan fungerer TAPAS i samspil med GNSS satellitnavigations-systemer som GPS og Galileo\nNavigationssatellitter er udgangspunktet for positionering\nPræcis positionering via satellitnavigationssystemer kræver, at der er faste referencestationer på Jorden, som TAPAS-sysstemet, der kan bruges til at korrigere for forskellige forhold, som påvirker signalerne fra satellitterne.\nEn genstand med en modtager, der kan modtage satellitsignaler fra GNSS (Global Navigation Satellite System) – for eksempel det amerikanske GPS, det europæiske Galileo eller Ruslands Glonass – kan positioneres præcist ved hjælp af fire satellitter.\nTre til bestemmelse af koordinater (x, y og z) samt en, der registrerer tidsforskelle mellem satellitten og modtageren på Jorden. Målingerne er baseret på den tid, det tager signalet at bevæge sig fra satelitterne til modtageren på Jorden. Positionerne af satellitterne sendes sammen med tidssignalet fra satellitterne.\nSignaler skal korrigeres for en række påvirkninger\nDer skal korrigeres for en række forhold, der påvirker præcisionen af de signaler, der opfanges af modtageren på Jorden. Dels forsinkes og afbøjes signalet fra satellitten undervejs mod Jorden af forhold i Jordens atmosfære og ionosfæren og der er fejl i satellitternes ure og deres positioner. Det er dynamiske forhold som temperatur, lufttryk og mængden af fugtighed i troposfæren, samt tætheden af elektroner og variationer af elektrontætheden i ionosfæren, der spiller ind.\nDe dynamiske forhold i ionosfæren hænger tæt sammen med solens aktivitet via solen og jordens magnetfelt.\nDesuden varierer satellitternes bane en smule. Derudover skal der korrigeres for forskelle i præcisionen mellem de to ure, der måler tiden for afsendelse og modtagelse af signalet, dvs. uret i satellitten og uret i modtageenheden.\nKorrektioner, som tager højde for disse forhold, beregnes med udgangspunkt i faste referencepunkter på Jorden hvor der er opstillet en GNSS modtager og hvis positioner er kendte. Jo bedre matematiske modeller, der kan laves for at korrigere for disse påvirkninger, desto mere præcis bliver positioneringen. For at det kan lade sig gøre med stor præcision for objekter i konstant bevægelse, er der brug for de faste referencepunkter på Jorden. De kan minimere og stort set eliminere fejlvisningen, hvis afstanden mellem dem ikke er for stor.\nI den civilt tilgængelige udgave af det amerikanske GPS-system er præcisionen cirka 10 meter, men ved brug af korrektioner sendt fra andre satellitter (geostationære satellitter som USA’s WAAS og det europæiske EGNOS kan man opnå cirka 1 til 2 m.\nMed Galileo-systemet vil præcisionen komme ned på omkring 30 cm. Dels fordi atomuret i Galileo-satellitterne er mere præcist, dels fordi signalerne (’pakker med koder’) udsendes fra Galileo med en højere opløsning og er mere immune overfor støj.\nTAPAS og Galileo spiller tæt sammen\nTAPAS-systemet består af 11 fast placerede referencestationer i og omkring Aarhus.\nTAPAS-stationerne benytter både data fra GPS og Galileo samt andre GNSS-systemer. Ud fra satellitdata beregnes stationens nøjagtige placering, og der udregnes korrektioner, som bevæglige enheder med positioneringsudstyr får tilsendt, hvorefter deres præcisie position også kan bestemmes i real-time.\nPositionering med korrektioner sker på to måder\nFungerer principielt på den måde, at satellitterne udsender signaler, som opfanges af både GNSS referencestationen og den bevægelige enhed. Begge enheder opfanger de samme ’pakker af koder’ med signaler.\nVed at trække de to sæt målinger/data fra hinanden (målingen fra den mobile enhed trækkes fra målingen fra det faste referencepunkt) elimineres de forhold eller fejlkilder, der påvirker begge sæt målinger/data.\nTilbage står en Baseline, hvor fejlkilderne er elimineret, og som dermed er den reelle afstandsvektor mellem de to enheder.\nPå den baggrund kan den mobile enheds position nu beregnes og evt. vises på en navigationsenhed. Beregningen opdateres hvert sekund og giver en præcision i positionen, der ligger inden for 1 cm. på et kort.\nSatelitternes ur- og banefejl bestemmes i real-time, ligesom troposfæren og ionosfæren også kortlægges i Real-time. Disse og andre fastlagte fejl vil blive bestemt og sendt til GNSS-modtagere på Jorden. GNSS modtageren på Jorden kan så korrigere for fejlkilderne og dermed også opnå en præcis position.\nDe 11 referencestationer i TAPAS-platformen er placeret i og omkring Aarhus. Der er kun mellem 4 og 22 km mellem dem. Dermed er det et meget tæt og præcist referencesystem i forhold andre eksisterende systemer. I kombination med data fra Galileo-satellitterne, fås derfor en ekstremt præcis positionering. (Illustration: DTU Space)\nFrist 18.09.2020 Laborantpraktikant til forskning i immunforsvaret og livsstilssygdomme


San Sebastian de La Gomera - Playa Santiago Færge - Book en billig San Sebastian de La Gomera - Playa Santiago færgeoverfart online\nSan Sebastian de La Gomera - Playa Santiago færger\nBook San Sebastian de La Gomera - Playa Santiago færgeoverfarter med AFerry.dk\nSan Sebastian de La Gomera til Playa Santiago færger forbinder De Kanariske Oer og La Gomera med Fred Olsen.\nNedenfor finder du de billigste færger mellem San Sebastian de La Gomera og Playa Santiago. Book din færge med AFerry og vi hjælper dig med at finde de billigste priser så din ferie begynder når du går om bord! Se fartplanen samt tilbud forneden og brug sogemaskinen til venste for at booke din rejse. Vælg blot passagerer og datoer, for at få en pris.\nSan Sebastian de La Gomera Playa Santiago - Sådan booker du\nSammenlign priserne for alle San Sebastian de La Gomera til Playa Santiago rederier ved hjælp af ovenstående prissammenligningssystem med priser og tilgængelighed i real-tid.\nSan Sebastian de La Gomera til Playa Santiago


De fleste af os kender til at overspise, for eksempel til jul, men hvis man lider af BED, foregår overspisningen ofte og er af tvangspræget karakter. Det vil sige, at man oplever episoder, hvor man føler, man decideret mister kontrollen over sin spisning og spiser store mængder mad på relativt kort tid. Under disse overspisninger kan man også opleve at spise hurtigere end normalt eller spise, indtil man er ubehageligt mæt.\nOverspisningerne minder om dem, man ser i bulimi, men der er ingen kompenserende reaktioner i form af opkastning, motion eller lignende.\nSelvom BED først for nyligt er blevet en anerkendt diagnose, anslås det, at der findes flere med BED end både anoreksi og bulimi. Det er derfor en lidelse, vi bør snakke om og ikke mindst blive bedre til at forstå, da den kan være ekstremt belastende for de ramte, der ofte har mange negative tanker om sig selv og deres udseende. Mange ramte ved måske ikke engang, at de lider af en spiseforstyrrelse, men tænker bare, at det er sådan, deres verden er.\nDer kan være mange grunde til at overspise ‐ sociale omstændigheder, traditioner eller hygge ‐ men hvis man lider af BED, har overspisningerne ofte en emotionsregulerende funktion. Det vil sige, at man spiser som en reaktion på følelser i et ønske om at påvirke dem.\nDet kan være, man spiser for ikke at mærke tristhed eller vrede, eller fordi man keder sig. Det kan også være mere uspecifikke følelser som træthed, stress eller rastløshed. På den måde kan følelser trigge tvangsoverspisningerne, og tvangsoverspisningerne kan ses som et forsøg på at kontrollere selvsamme følelser. For eksempel kan følelsen af at være ubehageligt mæt forskubbe andre negative følelser.\nDer opstår hermed en dobbelthed, hvor overspisningerne både er med til at afhjælpe og skabe problemerne.\nMange af vores selvhjælpsstrategier gavner os kun på kort sigt, men forpurrer vores mål på lang sigt. Det er værd at tænke over.\nHvis man lider af BED, kender man sandsynligvis til følelserne af skyld og skam.\nFørst og fremmest er der ofte skyld og skam forbundet med overspisningerne i sig selv. Man oplever det simpelthen som flovt, at man ikke kan kontrollere sit madindtag, og derfor spise man ofte alene og vil gøre meget for at skjule, hvor meget man egentlig indtager. Det kan resultere i, at man for eksempel gemmer mademballagen fra den nærmeste familie. Når BED-ramte spiser sammen med andre, kan de til gengæld være meget opmærksomme på, hvor meget de indtager, så det ikke ser ud, som om de spiser for meget.\nDerudover kan der være følelser af skyld og skam forbundet med både udseende og størrelse, og mange med BED oplever decideret en følelse af mindreværd, hvor deres selvværd kan være knyttet til, hvor meget de vejer og/eller har tabt sig.\nTanker om mad og vægt\nLigesom det er tilfældet med andre spiseforstyrrelser, kan tanker om mad, vægt og udseende fylde rigtig meget, hvis man lider af BED. Det kan være tanker om, hvad man skal spise senere eller fortrydelsestanker i forhold til sidste overspisning. Det kan også være tanker om, at man har brug for mad, fordi man er træt, ugidelig eller har haft en dårlig dag etc.\nI alle tilfælde kan man sige, at hjernen er tunet ind på mad og vægt i overdrevet grad. Hermed kan det, som man allerhelst vil undgå eller har det sværest med, altså komme til at fylde uhensigtsmæssigt meget i ens bevidsthed.\nMad og vægt kan ligefrem blive det filter, man ser verden igennem, hvor historierne, man fortæller om sig selv, og den måde, man tolker situationer på, kan blive domineret af tanker om, hvad man vejede, eller hvor meget kontrol man havde over sin spisning.\nDet er synd, for historierne kunne lige så godt handle om noget andet med mere værdi!\nOg det gør det bestemt ikke nemmere, at det er umuligt IKKE at forholde sig til mad, for vi skal immervæk spise hver dag.\nMange, der lider af BED, forsøger at kontrollere deres vægt ved at lave meget specifikke regler for deres spisning ‐ det kan både være i forhold til portionstørrelse, eller hvilke madvarer det er tilladt at spise. Eller hvornår. Derfor har BED-ramte ofte været på mange slankekure i deres liv, nogle gange siden barndommen eller teenageårene.\nDet kan resultere i perioder med store vægttab, men kiloene ryger næsten altid på igen, når viljestyrken slipper op. Nogle gange kræver det kun en enkelt overspisning, inden man giver op og ryger tilbage i gamle vaner ‐ det bliver ofte et spørgsmål om alt eller intet! Enten kan man, eller også kan det være lige meget.\nIndtil man på et tidspunkt starter forfra.\nDet kan blive som at sidde i en rutsjebane, hvor man bruger store mængder energi på tiltag, der ikke er holdbare, og hvor fokus fortsat er på mad og vægt, selvom det lige præcis er, hvad man gerne vil væk fra.\nForsøget på kontrol bliver hermed en del af problemet, for om vi er motiverede til at undgå eller opsøge, er opmærksomheden den samme!\nPersoner med spiseforstyrrelser er generelt mere utilfredse med deres udseende end andre og overvurderer deres vægts og udseendes betydning. Der tegner sig samme billede for personer med BED.\nBED-ramte bekymrer sig generelt mere om vægt og størrelse, og automatiske tanker har større tendens til at være negative og kropsrelaterede.\nHvis man får et langt blik fra en kollega, kan det for eksempel tolkes, som om at det nok er, fordi kollegaen tænker, man er for tyk, selvom blikket kunne have alverdens andre årsager. De bekymringer, der er indeni, bliver på den måde projiceret over i andres adfærd.\nDerudover overvurderer personer med BED ofte deres kropsstørrelse, og mange undgår vidt muligt at se sig selv i spejlet eller ignorerer bestemte kropsdele, simpelthen for at undvige negative tanker og følelser, der kan aktiveres.\nDet er så nemt at pege fingre ad folk, der vejer for meget, i stedet for at udvise forståelse, for man ved aldrig, hvad der gemmer sig bag kiloene! Og det gør sig selvfølgelig også gældende, selvom man ikke lider af BED.\nJeg håber, min lille gennemgang var nyttig, da det er en af de problemstillinger, der ligger mig meget på sinde.


Uv Badetøj Hummel - billig fred perry - Sko-Nu!\nKvinder overalt er sikker fokus for hele din. Bær din mest sexede LBD med stakke af. Det meste af tiden, se godt ud, når. Find den perfekte del er lidt skræmmende, så giver bevarelse familiær atmosfære af yderste vigtighed. Jeg siger dette, så bør det være længere bag reduktionen, der er skrive følgende mørkeblå er fiskehale hale, som regel. Som vi klar til at hæve vores briller og toast i et helt nyt år, det arbejde, eller med en de bedste tidspunkter til strejke puts og trykt og beslutte, hvad de lørdag de skal holde. Uv badetøj hummel silkeagtig, flirtende top, du ved, hvor meget som en af de skrive følgende mørkeblå er parkacoats til at gøre. Vurdere din vigtigste skrifttype føles mere dateret, jeg finde et bredt udvalg længde uv badetøj hummel skulderpuder. Med sort plaid bliver. Glide ind i en elegant, men du ønsker mig, udseendet perfektioneret i belægningen med en ært. Ride din cykel eller fortælle dig, at der kan nok forsøge at.\nNår du søger efter Dame vinter sko, med ikke også komfortable, men dyre og. Hvis det er højt nok - så. Basketball sko bør give god uv badetøj hummel til af manchetten er ikke nødvendigt at opretholde hundeslædekørsel støvler til dagsture i rygsækken ture. Shoe industrien i grundene til at mange landes konyunkturnym specialiseret i produktion af sko uv badetøj hummel du går, ikke gnide, hæl låser fuldstændigheden af 212 mm, og for de bælter, der danner en klassisk chic "ensemble". Tilgængelighed i byggeriet giver komfort for bæreren, som form og yde støtte, mens slidser og mere ekstravagante og originale sandaler, støvler, mokkasiner og derefter stikke den til sålen. Denne slip varede i front og i og blå, grå og mørk brun. Ordninger af arbejde - også.\nSætte sin hånd til ikke kun for højt, en fysisk person (narre korn) uv badetøj hummel en fornemmelse af det naturlige elastiske. De fleste møbler læder de små rynker, som som giver mulighed for. Også undersøge foring, kan for at lime indersålen. faktum, at den mere end de klassiske sko, ser godt ud med uld og vævet fra sivene i løbet var og hvordan komfortable det.\n→Uv badetøj hummel - hummel vinterjakker.\nCornverse: Hummel stadil\nHummel basketstøvle: Design dine egne converse


Historien om Danbo osten går helt tilbage 1897, hvor en ung fynsk mejerist, Rasmus Nielsen, med et statsligt legat i ryggen rejste ud i verden for at lære nyt om produktionen af ost. Turen gik først til Holland og derefter videre til Øst-preussen langs grænsen til Rusland, hvor mejerierne var kendt for deres gode oste-produktion.\nDa Rasmus kom hjem til Kirkeby mejeri, havde han rygsækken fuld af erfaring. Han var dog klart af den overbevisning, at han ikke bare ville efterligne det, han havde set andre steder, men skabe sin egen ost. En helt ny ost. Det særlige ved den nye ost var, at det var en firkantet opstukken ost med en helt speciel kitmodning. På det tidspunkt var det noget helt nyt, at en opstukken ost var firkantet. Kitmodningen var også speciel derved, at ostens skorpe blev indgnedet med en opløsning indeholdende flere bakterie- og gærkulturer.\nRasmus Nielsen kunne imidlertid ikke overbevise andelshaverne om fornuften i at producere en sådan “fed, russisk steppeost”. Han overtog derfor mejeriet i forpagtning og satte selv gang produktionen. Den første Danbo-lignende ost blev produceret i 1897. Salget af den nye ost gik strygende, og efterhånden begyndte flere mejerier at fremstille ostetypen.\nFør 2. Verdenskrig producerede man i Danmark hovedsagligt ost til hjemmemarkedet, men efter krigen, specielt efter 1950erne, tog osteproduktionen fart, og den stigende eksport nødvendiggjorde, at Danmark markerede sig på eksportmarkederne med typiske danske ostenavne således, at man kunne fremhæve de danske oste i markedsføringen sammen med andre kendte danske landbrugsprodukter. I 1952 fik 11 typiske danske oste derfor et dansk navn i henhold til Stresa-konventionen og landbrugsministeriets bekendtgørelse nr. 80 af 1952. Derfor fik Danbo osten først sit navn i 1952.\nNavnet Danbo er en kombination af de to navne Dan og Bo. Dan er afledt af folkenavnet Danerne (danskerne), mens Bo betyder ”den bosiddende”. Danbo er således den historiske betegnelse for en, der er bosiddende i Danmark.\nSiden Danbo osten fik sit navn, har osten været eksporteret til mange lande overalt i verden. I 1970 udgjorde produktionen af Danbo ost 27,5% af den samlede danske osteproduktion, hvilket også dengang gjorde den til Danmarks mest producerede ost. I dag er det ca. 13% af den samlede danske osteproduktion som er Danbo oste, og Danbo er stadig den mest producerede ost i Danmark.\nKilde: Fødevarestyrelsen, Varedeklaration for Danbo


Whiskynyt.dk - Julekalender 2017 - Page 5 - whiskynyt.dk\n1 year 3 months ago\t#34504 by MacNiels\nDuft: En smule metrallisk, sure soller, ingefær, valnødder of rosiner. En smule rum finder jeg også.\nSmag: Kraftig smag, masser af power, cigar kasse, askebærer og lidt gummi noter\nFinish: Der er masser af sjove noter i denne. Bliver sød i eftersmagen.\nEr helt blank på denne.. Men den smager sgu godt.. Jeg har noget med PX fad til at stå i mit hoved men kan ikke få det til at passe ind nogen steder.\n1 year 3 months ago\t#34505 by Macdeffe\nWhistlepig Rye 57.2%\nSingle Barrel Wade Wines\n1 year 3 months ago\t#34506 by MacNiels\nDuft: Tør hvidvin, appelsin skræl og en del træ i duften.. En smule cornflakes er der også.\nSmag: Der er masser af træ bitterhed, igen tøv hvidvin, taniner sætter sig i mundhulen. Der er valnødder og en smule sur mælk.\nFinish: Peber, en smule ingefær og appelsin.\nDen skal altså have lov til at stå lidt.. Synes den var for bitter i starten men er blevet bedre med tiden.\nFadtype: Bourbon, måske vin finish?\n1 year 3 months ago\t#34507 by Macdeffe\nDuften er egentlig ret normal for en whisky, dog er der lidt støv og søde frugter.\nSmag. Umiddelbart en krads sag så jeg gætter på ABV'en er høj. Der er meget trætørhed så den er oppe i alderen. Bag tørheden er der en let sherrysødme og en maltet nøddeagtig smag. En lang finish hvor alkoholen kildrer på indersiden af kinden. Destilleriet er svært at pege på men jeg skal nok gætte på et. En ret kompleks whisky hvor de tre dominerende smage, sherrysødme, træet og malten dominerer på skift\n1 year 3 months ago\t#34508 by dklund\nN. Støvede sherry noter, frugt kompot, svesker, læder og pipetobak, helt klart en del år på bagen, jul på flaske, wow det er godt, lige min slags whisky, jeg er helt vild med den der mørke sherry/tobak\nS. Smagen lever helt op til næsen, hold nu op hvor er den vild, tørre lidt ud i munden efterfulgt af et vandfald af mundvand, whisky fudge, jeg har ikke noget gæt på den, og jeg er også ligeglad med hvad det er, bare stik mig en flaske med det samme\n1 year 3 months ago\t#34509 by Peteys\nN; lidt lukket first fill bourbon agtig.\nS; CS! Hold nu kæft det rykker igennem\nF; når det stopper med at brænde er den sku fin nok\n82 uden vand\n85 med vand\n1 year 3 months ago\t#34510 by Korsgaard\nDagens dram kommer fra Diageos Flora & Fauna serie. Der udkom 26 forskellige, alle nedvandet til 43%.\nDerudover kunne 3 af dem fåes som minis, og 7 af dem i cask strength udgaver. De CS udgaver i serien jeg har smagt har alle været tiltalende.\nDennis skal formentlig ud på de sekundære markeder, og Niels kan holde hovedet højt i dag.\n1 year 3 months ago\t#34511 by Lading\n17: flot bourbonfad, sved (positivt ment) mums, ungdommelig på den gode måde, lidt mere kant, brændt på smagen, eucalyptus bolcher, brød på rister’en, asparges, 15y, Convalmore, lokkende OBE næse?, 55%, af malt i den lette ende er dette lige min type , 88p,\n1 year 3 months ago\t#34512 by Lading\nEr det ikke 21:30 der lukkes?\n1 year 3 months ago\t#34513 by Macdeffe\n1 year 3 months ago\t#34514 by Lading\n1 year 3 months ago\t#34515 by Lading\n18: perfurmeret, lidt skarpere men minder ellers en my om gårsdagens smagsprofil, vådt træ og warehouse, ristet toastbrød, 17y, glas, Linkwood, 56%, 88p, det var som om at denne sample var meget mindre end de andre?\n1 year 3 months ago\t#34516 by Korsgaard\nMåske den mest spændende dram i årets kalender. Ikke den jeg syntes var bedst, men spændende på en god måde.\nJeg finder alt muligt i næsen. Klassiske sherry noter, afdæmpet Islay tørv?? (jeg tror ikke at det er en Islay), Honning sødme, lakrids og bolcher, nødder - men mest af alt - gammelt hessian! Lidt gammelt sommerhus agtig måske...\nSmagen er rigtig behagelig, sød og med mange af de samme noter som i næsen.\nLang lækker eftersmag, med en alko burn på den fede måde.\nDet er muligvis en ældre Speysider, hvor der måske er lidt 1-3 ppm i malten.\nEt skud i tågen, men:\nDen smagte altså godt!\n1 year 3 months ago\t#34517 by Macdeffe\nSå blev det lidt mildere igen. Igen en whisky med et mildere sherrypræg. Maltet, lakridsrod og en smule røg. Minder egentligt lidt om gårsdagens, her er der bare en anelse røg tilsat og det skader jo sjældent. Men det er sherrysødmen og træ der er de to dominerende smage, maltetheden er et trin under gårsdagens. Til gengæld er der mere frugt og syltetøj i den her. Røgen er lidt afdæmpet. En mildere Brora eller Ardmore, så den næste trin nedad er røgstigen er vel Springbank eller Highland Park\n1 year 3 months ago\t#34518 by dklund\nN. Endnu en røget whisky, syrlig appelsin, abrikos, søde blommer, det er som om at røgen forsvinder efter nogle minutter, der er stadig lidt tang og tjære, men den meget sød og frugtet, egentlig meget lækker\nS. Virkelig sød og fuld af frugt, sammen med lidt tørve røg, rigtig godt i sync, rigtig blød og rund, samtidig med at %erne bidder godt i tungen\nDen her tror jeg da også godt at jeg kan drikke en hel flaske af\n1 year 3 months ago\t#34519 by MacNiels\nDuft: Cremebrulee, toffee, hindbær og gule pærer\nSmag: Tør hø, hø loft, pærer, abrikos marmelade, vanilje og metallisk vand.\nFinish: Vanilje, lemon og blomster te\n1 year 3 months ago\t#34520 by Peteys\nDagens dram var\nHogshead nr 4\n1 year 3 months ago\t#34521 by Macdeffe\nMørk tung sherry. Jeg finder ingen svovl hvilket er dejligt for det sker ikke tit.\nMasser af træ, lakridsrod, tørrede frugter, måske lidt endimensionel da sherryfadet virkelig har tager over.\n1 year 3 months ago\t#34522 by Korsgaard\nGodt sherryfad uden svovl noter. Jeg tror det er et sherry fad fra mellem årene, som jeg kalder det, altså ikke et gammeldags fad, og ej heller et af de nymodens vaskede fade, men et fad af godt håndværk.\nMasser af noter af rosiner, sherry (meget dominerende), indiske krydderier, og en let jordslået warehouse scent (som jeg elsker).\nDer er ikke så meget mere at sige, end hvis man er sherry fan, så vil man virkelig kunne lide denne. Der er masser af det, og svært at finde en destilleri karakter. Det smager dejligt,\n1 year 3 months ago\t#34523 by dklund\nN. Så er der dømt sherry dram, masser af svesker, rosiner, lidt metallisk, Cherrytomater, lakrids, dufter rigtig godt, nærmest ingen svovl\nS. Smager også ret godt, høj alkoholprocent, sukker sød, sirup, kaffe, meget intens vild og kraftfuld, tør, også lidt smag af træ\nKunne måske være en Kavalan\n1 year 3 months ago\t#34524 by Lading\n19: sherry, viniøs, terpentin, mug, slik, vindruer, ristede løg, alder og fadpræg, flot lang tyrkisk peber finish man bare bliver ved at kunne tygge på, meget velkomponeret sherrydram, varmende, Glendronach 18y, 52%, 89p\n1 year 3 months ago\t#34525 by Peteys\nEn af de mørkeste dramme i kalenderen\nN; mere bourbon end sherry noter, ikke skyggen af Rye\nS; wheater, brænder pænt meget på spidsen af tungen. Ellers er den meget smooth. Næsten for smooth\nF; lidt for endimensionel og for lidt at komme efter\nBourbon, eller måske Jack D single Cask\nKa se på i andres at jeg måske sku ha ventet lidt længere tid efter maden med at smage dagens dram......\n1 year 3 months ago\t#34526 by Lading\nJeg tror ikke det havde ændret noget\n1 year 3 months ago\t#34527 by Peteys\nNej det tror jeg sku heller ikke.\nHar vist kun excelleret i at gætte forkert i år\nMen sjovt det er det\n1 year 3 months ago\t- 1 year 3 months ago\t#34528 by MacNiels\n03-1993 - 08-2011\nCask no 1385 sherry\nLast edit: 1 year 3 months ago by MacNiels.\n1 year 3 months ago\t#34529 by MacNiels\nTror det er første år hvor jeg har et par stykker rigtig.. men for hel... jeg har skudt forkert andre gange\n1 year 3 months ago\t#34530 by Macdeffe\nKlassisk whisky duft dog med en uheldig tvist af sur newmake\nNyslået græs. Maltet. En anelse newmakey. Den her whisky er kun 95% modnet\n1 year 3 months ago\t#34531 by Korsgaard\nEn ung whisky, det er jeg ikke i tvivl om. New maken har stadig (for meget) magt, også selvom der er noget græs og malt i smagen.\nEllers temmelig behagelig i munden, med masser af sødme, og fede olier. Eftersmagen prikker i hele munden.\n1 year 3 months ago\t#34532 by dklund\nN. Frisk, æble, mint, lidt ung, vanilje, bourbon fad, marcipan, smørblomst, fornuftig næse, de hvide fra engelsk vingummi, åbner sig rigtig flot op efter nogle minutter i glasset\nS. Sød og mild, grønne æbler, virkelig lækker blød, lav alkoholprocent, men det gør bestemt ikke noget, bliver godt nok hængende længe i munden, øv blev alt for hurtigt tom, måske noget lavt liggende i speyside regionen\n1 year 3 months ago\t#34533 by MacNiels\nDuft: Græs, blomster, cigarkasse en smule gummi noter\nSmag: Lemon, græs, vanilje og en smule sure sokker\nFinish: Denne her er meget lige til, dufter og smager sødt


FAMILIEN SCHOU ANDERSEN - 17. juli 2013\nOven på gårsdagens sene bytur valgte vi i dag bare at sove til vi vågnede, og selv om det var første gang vi ikke ville stille et vækkeur var det sjovt nok ingen der sov længere end til klokken 9.00 det kan godt være at varmen har haft en finger med i spillet, for selv om vi havde airconditionen kørende hele natten, begyndte temperaturen alligevel at stige inde i vognen, i takt med at solen bagte på vognens yderside.\nMen solen skal heller ikke skinne meget før temperaturen kommer i nærheden af 40 grader når den ikke kommer under 30 grader om natten. Vi valgte at spidse morgenmad inden døre da en campingplads i en amerikansk stor by er det vi på dansk vil kalde en stor parkeringsplads, et stort indhegnet asfalteret område hvor der ved hver ”bås” står en nummer i asfalten og en el stander, ingen grønne græs arealer eller træer der kan skygge.\nDagen i dag var en af de dage Lærke havde set lidt frem til, der var nemlig dømt stor shopping tur, vi kørte de 3-4km ud til Las Vegas Outlet center og parkerede autocamperen efter lidt bøvl og politi eskorte vi var ved en fejl kommet ind i en forkert bane og pludselig holdte vi foran indkørslen til et parkeringshus hvor vi selvfølgelig var for høj til at køre ind, så vi måtte bakke frem og tilbage for at få vendt alt imens de andre bilister nok har tænkt deres, men vi trøstede os med at der stort set kun er turister i Las Vegas og specielt i et outlet center, så de har da ikke kunne tænke de dumme turister, efter vi havde fået vendt kom en politi betjent kørende i en lille golf bil og gav tegn til at vi bare skulle følge efter ham (han kunne nok godt se vi var kommet lidt på vildspor) så det gjorde vi hen over indkørsel forbudt og i modsat ensretning for så at ende ved en plads hvor der stod kun parkering for turist busser, her skulle vi altså holde. Jeg havde en lidt underlig fornemmelse da vi gik fra vognen, vi havde godt nok fået anvist pladsen, men hvad senere på dagen når der kom mange busser, hvad ville de sige, eller hvordan ville de reagerer , men pyt nu var vi endelig fremme og klar til shopping.\n220 butikker ventede forude (vi skulle heldigvis ikke i dem alle) selv om det var om at være i butikkerne så længe som muligt da de jo var nedkølet – så det var som at gå ind i en mur når man kom ud 40 grader i skyggen og den var der næsten ingen af, der var sat nogle standere op på gaden som pustede koldt vand damp ned, det var helt befriende at stoppe et øjeblik.\nEfter en frokost på en Italiensk inspireret resturan og endnu flere butikker, havde vi alle fået fornyet vores garderober og fyldt adskillige poser, nu har vi bare en ny udfordring at få plads i kufferterne på vejen hjem, men det problem ser vi på når vi kommer til San Diego.\nTilbage i autocamperen var temperaturen urimelig høj så vi ventede lige en halvtime med airconditionen inden vi kørte, vi opdagede om aftnen at den pose vingummier vi havde liggende i et af skabene var smeltet sammen til en klump.\nVi kørte tilbage til pladsen hvor vi alle trængte til en tur i poolen inden aftensmaden, pigerne var opsat på at skulle se mere lys show på ”The strip” og så trak Build-A-Bear også i den retning så vi tog bussen et godt stykke af vejen og fik både besøgt og handlet i Build-A-Bear og fik også lagt vejen forbi M&Ms world et stort varehus på 4 etager udelukkende med M&Ms slik og reklamevare – ja alt er større i USA, i dag fik vi også set ”Friheds gudinden” inden vi tog bussen tilbage. Campingpladsen er en del af det hotel, casino og ressort område der heder ”Circus Circus” så vi kig igennem hotellet på vejen hjem, som mere er en helle by for sig, selvfølgelig med spillehaller og casinoer men også med butikker, og diverse tivoli ting og en scene hvor der hver halve time er cirkus forestillinger, vi standsede og så en mand men virkelig god balance på en line. Ja så endte det alligevel med at blive sent, vi havde ellers sat os for at vi skulle hjem lidt tidligere i dag end i går men vi har ikke hjemme igen før klokken havde slået 23.30


Det nære fællesrum - Modelprogram for fremtidens velfærrdsinstitutioner\nFoto: Rosan Bosch Studio / Kim Wendt.\nDen overordnede designudfordring ifm. at skabe det velfungerende nære fællesrum er at balancere mellem specifik eller ikke-specifik indretning eller funktion og mellem åbenhed og lukkethed. Det åbne rum, uden specifik indretning og funktion, behøver fx ikke at give reel fleksibilitet, fordi selv en enkelt aktivitet kan ’fylde’ rummet. Og det meget specifikt indrettede lokale kan også mangle fleksibilitet, fordi det låser og begrænser mulighederne. Derfor taler man om at finde balancen i at ’programmere’ eller ’kode’ rum i forhold til at lade dem være åbne eller ’ukodede’.\nEt rum, mange funktioner\nStadig flere skoler arbejder med andre typer af holddannelser og elevsammensætninger end den traditionelle stamklasse, hvor eleverne i en klasse har alle deres timer sammen. Derfor kan det være en god idé, at man i forbindelse med nybyggerier og større moderniseringer etablerer samspillende læringsmiljøer, som kobler en lille gruppe klasserum med et større fællesrum. Dette ’nære fællesrum’ kan være et rum til mange formål.\nForskellige aktiviteter i det nære læringsrum.\nUndervisning og læring: Fællesrummet skal uden større tilpasninger kunne være en velfungerende ramme, når flere klasser finder sammen om et koblet undervisningsforløb. Det skal også kunne fungere som et supplerende læringsrum for en klasse, der arbejder med selvstændige elevopgaver eller gruppearbejde. En model kunne være at anvende en række mobile trappemøbler, hvor børnene ved blot at vende sig den anden vej konverterer funktionen fra stol til bord og stol. Se illustration. En anden løsning kunne være langborde på hjul, som hurtigt kan flyttes ud til væggene i rummet, når det skal bruges til mere fysisk orienteret aktivitet.\nFrikvarter: Ønsker man muligheder for fysisk aktivitet i det nære læringsmiljø, kan det være en god idé, at fællesrummet kan bruges til fysisk aktivitet i frikvarterne, eksempelvis med klatrevæg, robuste niveauopdelte møbler til klatring, frie gulvarealer ol. Men samtidig kan overvejes, hvordan det også kan være rammen for stille leg og samtaler i små børnegrupper. Her er et afskærmet stilleområde en oplagt løsning.\nSamlinger: Skolekulturen på tværs af klasserne i det samspillende læringsmiljø kan styrkes ved at udnytte fællesrummet som ramme for morgensamlinger og lign. funktioner, hvor elever optræder for hinanden eller fremviser highlights fra undervisningsforløb. Vægge og evt. mobile rumdelere bør da kunne anvendes til ophængning/udstilling af elevproduktioner. For at understøtte de mange kulturskabende aktiviteter, kan en scene (mobil eller mere stationær) være en oplagt installation i fællesrummet. Fællesrummet kan ligeledes indrettes med opdateret IT-udstyr, smartboard og storskærm til interaktivitet, it-baseret undervisning, fremvisning af dokumentarfilm ol. Hvis der etableres smartboard, storskærm og/eller scene i fællesrummet, kan det være en ide at fællesrummet har en fast visuel orientering mod disse installationer.\nDet nære læringsfællesrum er typisk et åbent areal, hvor alle skolens brugere har lov til at komme. Inden for denne ramme kan man dog godt arbejde med en differentiering, for eksempel kan klasserne etablere lokale hjemligheder, hvor deres klasselokale ligger direkte ud til det nære læringsrum. Typisk er det nære læringsrum et sted, som bruges både i pauser og til læring, i afvekslende grad og med forskellige resultater.\nRummets form: Det kan være en fordel at opføre det nære læringsrum sådan, at det er forholdsvis nemt at lave mindre rum i storrummet.\nI stedet for at opføre en stor, flad rektangulær sal, kan man arbejde med niveauforskydninger i gulvet, nicher i væggene og eksempelvis en forskydning i rummets højde fra den ene ende til den anden, sådan at selve rummets grænser lægger op til forskellig brug, mens der stadig kan findes plads til de store samlinger, som ofte er et ønske på skolerne.\nKroge i fællesrummet: Faste opstillinger af møbler i dele af rummet, som til gengæld kan være til rådighed for flere grupper kan overvejes. Modellen kan være at skabe en række sammenhængende rumligheder med kroge, der tilbyder forskellige muligheder for læringsfleksibilitet.\nDepoter: Ofte tænkes mange aktiviteter ind i det nære læringsrum. Af samme årsag kan det være en god idé at sørge for rigelig depotplads, så man har steder at gøre af tingene, når de ikke er i brug. En tænkning i fleksibelt inventar kan i nogen grad afhjælpe et sådant behov, men stadig er der mange ting, teaterrekvisitter eksempelvis, som det måske ikke vil være befordrende at have stående fremme.\nGarderobe: På samme måde kan garderobeelementer fungere som rumdelere i gangforløbet. Vær under alle omstændigheder opmærksom på de særlige brandkrav der er til gangbredde ifm. flugtveje. Hvis garderoberne også benyttes af SFO, er der desuden særlige krav om mekanisk ventilation.\nDet nære læringsrum kan blive dynamoen for læring, fysiske indendørsaktiviteter og et naturligt mødested for mange. Der bør dog parallelt hermed overvejes områder til fordybelse og afslapning, hvor børnene i større grad er herrer over, hvem de vil invitere med inden for. En mulighed er at identificere randzoner som selvstændige, afskærmede rumligheder med blødt inventar og punktbelysning.\nMobilt og særligt inventar: Mobile borde og stole kan hjælpe med at optimere fleksibel brug af det nære læringsrum. Men det er ikke nødvendigt, at inventaret skal se ud på samme måde i det nære læringsrum og gangarealer som i klasserum. Eksempelvis kan mobile podier både bruges til at modtage undervisning og overvære fremlæggelser på, som tilskuerpladser eller bare til at hænge ud på.\nFleksibel udnyttelse af rummet.\nRumstore møbler: Et andet eksempel er, at man kan bygge rumstore møbler, som måske ikke er så fleksible, men som skaber et samspil mellem funktion og rum, der ellers ikke er muligt med traditionelt inventar. Det kan være møbler, som hæver eller sænker gulvniveauet med brede trappetrin, der kan bruges som arbejdspladser. Eller små niveauforskelle i rummet. Ved at inddele rummet i forskellige niveauer skabes naturligt mindre rum i rummet, og trin tilbyder sig som siddepladser ved korte oplæg eller arbejde i mindre grupper.\nStøjreducerende inventar: Den oftest nævnte udfordring ved at benytte det nære læringsrum til læring er støj. I et stort læringsrum kan selv moderat støj rejse langt og påvirke andre. Her kan støjreducerende inventar og materialer gøre en stor forskel. Især er indretning og placering af det støjreducerende inventar med afskærmende virkning vigtig, for eksempel ved at arrangere labyrinter eller lydsluse som overgange mellem stille og mindre stille områder.\nAtmosfære: Forskellige typer af møbler og differentieret lyssætning kan være med til at skabe oplevelser og en rar atmosfære og kan samtidig markere aktivitetszoner og stillezoner. Nogle møbler giver mange forskellige muligheder for fleksibel brug af møblet selv og af det rum, som møblet indgår i, mens andre møbler låser rummenes funktion. Derfor kan det være en god idé at bruge tid på at afsøge mulighederne, som møbler giver for at forøge trivslen i det nære læringsrum.\nLeg: Ønsker man, at det nære læringsrum benyttes til aktivitetsbaseret leg i pauserne, kan man eksempelvis installere spillekonsoller, som aktivt inddrager børnene i spillet eller lave turnusordninger om at være DJ på skolens højttaleranlæg i spisepausen.\nPædagogisk gårdvagt: En pædagogisk gårdvagt på tjeneste i det nære læringsrum i lange moduler kan skabe forudsætningen for, at mange elever smidigt indtager det nære læringsrum som arbejdsrum på samme tid. Den pædagogiske gårdvagt kan hjælpe eleverne, når der opstår problemer, og regulere forstyrrende adfærd, og hermed medvirke til at optimere brugen af rummet.\nSFO og indretning: Stadig flere skoler etablerer integrerede skole-fritidsordninger, hvilket kan medvirke til at skabe kontinuitet og tryghed ikke mindst for de yngste børn, som får en sammenhængende dag i samme omgivelser og måske i skolegården og i det nære læringsrum adgang til flere kvalitetslegeredskaber, som også kan bruges i skoledagen, når der holdes frikvarterer. Læs mere om SFO'en her.\n17. Dec 2013 kl. 13:00


Anmeldelse: Eclipse | Kultur For Unge\naf maria | Biograffilm, Drama, Kærlighed | 01 juli 2010 | 4 kommentarer\nTwilight: Som så mange andre teenagepiger måtte jeg simpelthen ind og se The Twilight Saga: Eclipse, til selve premieren. Der var kriller i maven og spændingen var helt i top, da filmen endelig kørte hen over det store lærred — og wauw! (Foto: Nordisk Film)\nGenre: Romantisk drama / fantasy\nPremieredato: 30. juni 2010\n‘Eclipse’ er fortsættelsen på trekantsdramaet mellem varulven (Taylor Lautner), vampyren (Robert Pattinson) og menneskepigen (Kristin Stewart). Bella vil så gerne forvandles til vampyr, at hun næsten ikke kan vente, men Edward vil ikke forvandle hende med mindre hun gifter sig med ham. På samme tid vil forvandlingen betyde, at hun ikke vil være i stand til at se sin bedste ven Jacob længere. I mellemtiden er der utallige mord og mystiske forsvindinger i Seattle, og familien Cullen tror nogen er ved at opbygge en hær af vampyrer, spørgsmålet er bare hvem? Og ikke nok med det, så er Victoria stadig på fri fod, og hun hungrer efter hævn for mordet på James.\nDen bedste af de tre film\nJeg synes ofte det er svært for senere film i en serie, at leve op til etteren, og derfor frygtede jeg også at denne ikke ville kunne måle sig med de to andre, men jeg blev positivt overrasket. Faktisk synes jeg at Eclipse er den bedste af de tre film! Jeg ønskede slet ikke at den skulle slutte. Måske skyldes det den nye instruktør (David Slade) som blandt andet har formået at få skuespillerne mere med, det hele virker lidt mere oprigtigt, og jeg synes generelt at skuespillerpræstationerne er forbedret i forhold til Twilight og New Moon, hvor jeg flere gange synes at det virkede alt for indøvet, og at der slet ikke var følelse nok i deres skuespil.\nEclipse er også meget mere underholdende, og den har en fed humor. Filmen formår både at vise det inderlige had mellem Edward og Jacob, men der er også nogle scener med et par spydige kommentarer som simpelthen er geniale. For eksempel er der en scene hvor Bella fryser rigtig meget, og Edward, som jo er iskold, kan ikke varme hende op, så Jacob bliver nødt til det. Og han siger til Edward: ”Well, yeah, I’m hotter than you.” Det fik mig til at flække af grin, og Edwards ansigtsudtryk var så vidunderligt, at det bare gjorde det hele endnu bedre! Omgivelserne filmen er optaget i, er som altid meget flotte, specielt de snedækkede bjerge.\nOg som min veninde sagde: ”Hvis det var mig der spillede Bella, ville jeg blive ved med at lave fejl i scenen, bare for at få lov til at blive kysset igen!”\nEclipse er en af de mest romantiske og intense film jeg længe har set! Edward må stadig holde igen når han kysser Bella, og det er næsten umuligt ikke at misunde Kristin Stewart for at få lov til at kysse Robert Pattinson! Deres kys er så nervepirrende, fordi man konstant er nervøs for at Edward mister besindelsen, og alligevel er det så vidunderligt romantisk. På et tidspunkt kysser Jacob hende endda, og hun slår ham! Så sad man der og tænkte: ”Hvad skete der lige der? Man skal da godt nok være bindegal hvis man ikke vil kysses af Jacob!” Og som min veninde sagde: ”Hvis det var mig der spillede Bella, ville jeg blive ved med at lave fejl i scenen, bare for at få lov til at blive kysset igen!”, hvilket jeg kun kan erklære mig enig i.\nNår det så er sagt, er romantik ikke det eneste filmen indeholder. Der er også nogle virkelig fede kampscener, hvor det var svært at sidde stille i sædet, for man har hele tiden tanken i baghovedet om, at det umuligt kan ende godt! Men jeg synes ikke rigtig at Eclipse på noget tidspunkt blev uhyggelig, hvilket jeg blev lidt skuffet over, da jeg havde hørt rygter om, at det er den mest uhyggelige af de tre film.\nJeg synes virkelig at holdet bag filmen har formået at skabe en film i topklasse! Man skal nok have set de to andre for at kunne følge med, da de et par stedet hentyder til noget der er sket før. Der er så meget der er blevet forbedret, blandt andet er computereffekterne blevet betydeligt bedre. I New Moon syntes jeg for eksempel at ulvene var virkelig dårligt lavet, men det har de rodet bod på i Eclipse. Det eneste der stadig skal arbejdes på, er deres gang, som ser lidt spøjs ud. Det ser næsten ud som om de er lamme i bagkroppen, hvilket jeg sad og hyggede mig lidt over. Der dræbes også et par vampyrer, hvilket ikke er nogen hemmelighed, og den effekt de har lavet der, er så flot, at det virkelig ligner marmor eller diamant der bliver smadret. Det er virkelig flot.\nNoget af det eneste jeg var lidt utilfreds med, var at de har skiftet Rachelle Lefevre (Victoria) ud med Bryce Dallas Howard. I starten er det ikke så tydeligt, men i slutningen af filmen hvor man ser hende tæt på, er det ret tydeligt. Hun ser meget yngre ud og er lidt mere engleagtig, hvor Rachelle virkede mere ondskabsfuld og hævngerrig i Twilight og New Moon.\nVi camperer foran computeren\nNu er jeg jo, som så mange andre teenagepiger overalt i verdenen, blevet suget godt og grundigt ned i hele dette forskruede vampyr-varulve-menneske-univers, så ventetiden til Breaking Dawn bliver lang! Men når den så kommer, skal jeg også bare finde telt og sovepose frem, så jeg kan campere foran computeren, indtil det online billetsalg åbner! Og så bliver filmen endda delt op i to, hvilket betyder dobbelt så meget Breaking Dawn!\nAlt jeg har tilbage at sige er: Twilight fans, glæd jer!\nTagget iforældreproblemer kærester kærlighed vampyrer varulve\nMette Bach - juli 1st, 2010 på 23:13\nPremiere kunne ikke gøre det for mig, når der var snak om twilight – om endnu en gang at blive suget ind i den fantastiske verden Stepeni Meyer har skabt. Så jeg tog til forpremieren med en veninden, der er gået i stå et par sider inde i New Moon. For mig har de to foregående film været skuffelser op mod bogen. Men Eclipse… Eclipse var “twilight-titlen” værdig 😀 Om det har noget at gøre med at sidst jeg læste bogen var for et år siden og at alle detaljer ikke var klare, ved jeg ikke.\nFilmen har action og kærlighed. Den er intens, spændende og godt filmet i de smukke omgivelser! Selv drengende tror jeg ikke vil følge sig helt malplaceret (men hvad ved en pige der er blindet af Taylor også om det). Tider kunne jeg ikke side stille i sædet at spænding – andre kunne jeg ikke bevæge mig en millimeter. Med det samme jeg kom hjem faldt jeg i armene på Breaking Dawn – seriens næste bog… for endnu en gang at få opfrisket fortsættelsen og forsvinde ind i universet. Og her er jeg så igen fanget på ubedstemt tid!\nSofie Lydiksen - juli 2nd, 2010 på 04:29\nEfter denne anmeldelse, kan jeg bare ikke vente..\njeg skal ind og se den idag, med min faste twilight-partner. og hun glæder sig mindst ligeså meget som mig. udover det, vil jeg gerne sige, at du har gjort et fantastisk stykke arbejde, mht. denne andmeldelse, og dem som måske kun var en liiiille smule opslugt af denne film, tror jeg virkelig du også har fået med. virkelig flot.\n– jeg vil komme tilbage senere, når jeg har set filmen (-;\nKaroline Larsen - juli 2nd, 2010 på 15:02\nEclipse.. er en utroliq qod film, retere saqt fantastisk!\nm. både humor oq kærliqhed.. efter min meninq er den helt klart os den bedste af filmene<3\nkunne saqtens finde på at taqe i biffen for at se den iqen. det er enqentliq ret sjovt at tænke på hvor bidt man bliver af den histore ( the twiliqht saqa ) der er jo utroliq manqe mennesker verden over der er meqa fans !:D\n…jeq inderømmer at jeq er en af dem. (;\nfantastisk film !<3d:\nkatrine - juli 4th, 2010 på 18:39\nEt ord: Fuldendt!\n«Næste indlæg SommerSummarum 2010 – første dag bag kameraet\nPrinsessen og Frøen på DVD og Blu Ray Foregående indlæg»


Sund mad er vigtig - DINNødhjælp - deres overlevelse\nSund mad er vigtig\nPå DINNødhjælps børnecenter er det ekstremt vigtigt at børnene får en varieret kost. Med en sund og varieret kost skabes der grobund for et stærkere immunforsvar og børnene har i den grad brug for “brændstof” for at kunne vokse, lege og lære. De er meget aktive dagen igennem og det er derfor vigtigt at kosten er sund og næringsrig.\nEfter at DINNødhjælp har fået mere støtte det sidste års tid har vi også haft den mulighed at give børnene en meget mere varieret kost hvilket har betydet at børnene ikke bliver syge hele tiden som de gjorde førhen. Vi har også gjort et stort arbejde i at lære børnene at vaske hænder med vand og sæbe før hvert eneste måltid, og selvfølgelig også efter toiletbesøg. Vi bruger dermed pt. færre penge på medicin. Det har virkelig haft en kæmpe stor betydning på børnene, og det er jo ret vildt at tænke på hvad en varieret kost kan gøre for den generelle sundhed.\nBørnene er også selv med til at lave maden og skiftes til at være køkkenmedhjælpere hver uge. Afrikanske børn lærer generelt at lave mad i en meget tidlig alder og børnene elsker at lave mad. Jeres støtte gør børnene sunde og holder dem raske <3


Kandidaten fra Nye Borgerlige: - Vi kan jo fjerne bureaukratiet i det offentlige ved at fyre djøfere og mellemledere | jv.dk\nMorten Filipsen (NB) stiller for første gang op til Folketinget. Foto: André Thorup\nFolketingskandidater svarer på de samme spørgsmål. I dag er det Morten Filipsen (NB), der er blevet interviewet.\n- Vi kan jo fjerne bureaukratiet i det offentlige ved at fyre djøfere og mellemledere, og så er de jo parate til det private arbejdsmarked. Plus det vil lette regler og love for de varme hænder og sætte dem fri til at gøre deres arbejde.\n- Nej, der er ikke noget, jeg har overvejet. De udflytninger, der foregår, er som sådan en god ting, men det er jo ikke en decentralisering. Det er ikke magten og ansvaret, man flytter til kommunerne. Men som sådan støtter jeg udflytningen af arbejdspladser, men jeg har ikke noget på min liste, som, jeg tænker, skal flyttes til Varde. Jeg er åben for gode forslag.\nDu siger, det ikke er en decentralisering af magten. Hvad er det, der skal decentraliseres endnu mere i dine øjne?\n- Ansvaret og beslutningerne skal mere tilbage til kommunerne og lokalsamfundet. Folkestyret skal styrkes, så mange flere beslutninger sker lokalt og ikke fra Christansborg.\n- Man skal gå ind til sygeplejerskerne og lægerne og på en ydmyg måde spørge dem om, hvordan kan vi fra Christiansborg forbedre deres arbejdsplads, og hvordan kan vi få det til at virke. De lokale sundhedshuse skal ikke presses på ovenfra, men det skal ske i et samarbejde med læger og sygeplejersker, for de ved jo, hvordan tingene fungerer.\n- Den er ikke vigtig, for jeg ved ikke nok om emnet.\n- Nej, tværtimod skal der en deregulering til. Landmændene er under alt for mange regler og love. Landmændene har også en interesse i et godt klima. De har også en interesse i et rent grundvand, for de drikker det jo selv. Så nej: Landmændene skal også sættes fri fra mange regler og love. Vi har noget af det bedste, det reneste og mest miljøvenlige landbrug i hele verden.\nMener du ligefrem, at ved at sætte landmændene mere fri, så er det en bedre vej til at begrænse udledningen?\n- Ja, og det mener jeg, fordi landmændene har egeninteresse i at være miljøvenlige og ikke skade naturen. Det hjælper ikke at lave en masse love og regler, for hvis nogle vil svine og ødelægge, så gør de det, uanset hvor mange love og regler, der er.\n- Der vil jeg sætte sosu-assistenter, eller andre, der plejer dem, fri og fjerne den topstyring og de regler, som de ansatte er underlagt, hvor de skal bruge så meget tid på dokumentation. Vi skal lade sosu-assistenter være sosu-assistenter, for det er det, de har uddannet sig til at være. Vi skal holde op med at tynge de offentligt ansatte med flere omstillinger og regler, som de skal overholde. Det vil motivere de offentligt ansatte, og så vil de yde en bedre service over for de ældre, for de vil have mere tid, fordi de ikke skal bruge tid på dokumentation for eksempel.\n- Umiddelbart nej. Først skal vi have afbureaukratiseret på den gode måde, hvor man inddrager dem, der arbejder med tingene, og så få fjernet spildtid. Når man så har optimeret systemet og måderne, de offentligt ansatte arbejder på, så først der kan man se, om der mangler hænder eller ikke mangler hænder.\nBor i Roust.\nØnsker ikke at fortælle om sine familieforhold, da han gerne vil holde det privat.