2015-04-25 Referat af generalforsamling - Ubaade.dk - Ubaadsforeningen\n2015-04-25 Referat af generalforsamling\nReferat af elvte ordinære generalforsamling afholdt torsdag den 19. marts 2015 i Bræddehytten på Holmen.\nFormanden bød velkommen til de 29 fremmødte medlemmer.\nTil dirigent valgtes Leif Bjørnø, der konstaterede, at generalforsamlingen var indkaldt d. 11. februar. To uger mere end foreskrevet i vedtægterne. Dirigenten konstaterede herefter, at generalforsamlingen var lovlig og beslutningsdygtig, hvorefter han gav ordet til Formanden.\nI forhold til de seneste år er det traditionelle medlemsmøde i februar udeladt. Medlemstallet er ret konstant – 231 mod 235 for et år siden.\nI løbet af året har der været 1 generalforsamling, 3 medlemsmøder og 3 bestyrelsesmøder. På foreningens hjemmeside er der omtale af de enkelte medlemsaktiviteter.\nGeneralforsamling d. 25. marts.\nGeneralforsamlingen havde samlet 44 deltagere. Efter spisning vistes to videofilm fra hver sin generation. Film fra 1914 med Flåden og ikke mindst ubåden Dykkeren samt video fra 2013 med interview om Den Kolde Krig.\n22. medlemsmøde d. 4. maj.\nMødet, der havde en begrænset deltagelse, blev afholdt om søndagen ved den svenske kystubåd U3, der er opstillet ved Teknikens og Sjøfartens Hus i Malmö. Museumsubåden drives af en veteranbesætning. Besøget var samtidig et udvekslingsbesøg mellem Dansk Ubådsforening og ubåds-teamet i Malmö. Værterne havde lagt et stort arbejde i at gøre besøget informativt samtidig med at få etableret kontakter mellem nordiske ubådsforeninger. Dansk Ubådsforening gav tilsagn om at ville arrangere noget tilsvarende i 2015.\n23. medlemsmøde d. 30. oktober.\nMødet blev afholdt i Bræddehytten på Holmen, hvor der deltog 29 medlemmer. Efter velkomst og spisning holdt Tom Wismann et inspirerende foredrag om ”Ekstreme ubåde fra 1900-tallets begyndelse til i dag”. Ubådskonstruktører og andet godtfolk har virkelig afprøvet de teknologiske og taktiske grænser.\nSå lidt om de 3 museer, der udstiller danske ubåde:\nKoldkrigsmuseum Langelandsfort med Springeren af Tumleren klassen har oplyst, at de havde ca. 35.500 gæster i 2014 og dermed havde den tredjebedste sæson nogensinde – rent besøgsmæssigt. Museet er nu igen blevet et selvstændigt museum.\nMuseet har indhentet tilbud på at sætte Springeren i stand, og er klar til at skaffe penge til restaureringen. Ubådsforeningen har tidligere besluttet at give et bidrag til renoveringen, der imidlertid kan løbe op i 750.000 kr.\nMuseet i Aalborg med Springeren af Delfinen klassen satser nu på at være et maritimt oplevelsescenter, og har ændret navn til ”SPRINGEREN – Maritimt oplevelsescenter”. Desværre blev 2014 endnu et år med underskud. Kommunen har fremadrettet øget tilskuddet med 300.000 kr., så der nu modtages godt kr. 900.000 kr. årligt.\nDette kombineret med nogle interne justeringer gør, at museet nu er økonomisk fremtidssikret.\nBesøgstallet endte med en fremgang på 7% til knap 20.000 gæster.\nUbåden Springeren holdt i oktober sin 50 års fødselsdag, og det var med gratis adgang og kagemand til alle.\nMuseet arbejder i øjeblikket på at få et overblik over, hvad det vil koste at få lavet en udvendig renovering af Springeren. Meget af rusten kommer fra tårn og casing og løber ned over siderne. Det går ikke med maling, som der med ubådsforeningens hjælp blev lavet for 2 år siden. Måske bliver det som på Langeland et projekt op imod ¾ mio. kr.\nOrlogsmuseet med Spækhuggerens kommandorum og Sælen her på Holmen - har i 2014 haft et besøgstal på ca. 36.700 gæster, herunder ca. 3.000 gæster på Sælen. Besøgstallet er en markant fremgang fra 2013, hvor museet modtog i alt 19.800 gæster. Fremgangen skyldes primært særudstillingen ”Under fælles flag” om den dansk-norske fællesflåde, der åbnede i februar 2014. Medlemmer af ubådsforeningen har gennem året renoveret Spækhuggerens K-sektion. Der er repareret, fornyet, udskiftet småting og gjort rent samt opsat skilte med genstandes navn. Foreningen vil nu følge op med en lille folder, der beskriver, hvad en besøgende møder på sin vej gennem sektionen.\nI alt har de udstillede danske ubåde således haft godt og vel 90.000 besøgende i 2014. En fremgang på 10.000 i forhold til sidste år – og stort set på niveau med tidligere. Uanset om det er 80 eller 90.000, der besøger de danske museumsubåde hvert år, så er det klart noget, foreningen bør bakke op omkring.\nSidst men ikke mindst skal det gentages, at alle medlemmer har gratis adgang til de 3 museer, herunder også til ubåden Sælen på Holmen. Nævn blot, at I kommer fra Dansk Ubådsforening.\nGuider til sælen.\nI 2014 stillede foreningen igen guider i halvdelen af Sælens åbningsperiode i skolernes sommerferie og under hele Kulturnatten. Efter 5 timer på Kulturnatten kunne det konstateres, at Sælen havde haft godt 600 besøgende mod knap 850 året før. Trods den markante nedgang var det alligevel det næststørste antal besøgende på Nyholm.\nIgen i år forventer foreningen at stille guider til både sommeråbningen og kulturnatten, der i år falder på fredag d. 9. oktober. Begge dele efter samme koncept som i 2014. Når tiden nærmer sig vil der blive taget kontakt til medlemmerne med særlig fokus på de seneste års deltagere.\nBestyrelsen forbereder nu et nordisk ubådsseminar på Holmen d. 21. – 22. august. Forhåbentlig med deltagelse af rigtig mange medlemmer. Fredag vil der være indlæg fra Sverige og Norge om den hjemlige ubådssituation og forventningerne til fremtiden. Fra dansk side håber vi på at kunne få et indlæg om erfaringerne for en maritim nation med en orlogsflåde uden ubåde. Fredag aften og lørdag formiddag vil der være diverse sociale aktiviteter nordiske ubådsfolk imellem.\nI spørgeperioden nævnte Knud Skaareberg Eriksen, at Springeren i Aalborg burde komme under tag. Dette kunne evt. indgå som foreningens input.\nDer var ikke yderligere kommentarer eller spørgsmål til beretningen, der herefter blev godkendt.\nÅret sluttede med et overskud på ca. 40.000 kr. Ved årets udgang var foreningens formue ca. 105.000 kr.\nAd dagsorden pkt. 4: Forelæggelse af budget og godkendelse heraf\nKassereren gennemgik bestyrelsens forslag til budget, som blev fordelt på mødet.\nUnder forudsætning af uændret kontingent og medlemstal udviste budgetforslaget et forventet resultat på minus 74.250 kr.\nDer var afsat 10.000 kr. til guider på Sælen, 50.000 kr. til afholdelse af ubådsseminar samt 60.000 kr. i støtte til aktiviteter, herunder til renovering af Springeren på Langeland genoptryk af bogen ”Fra sømilitær kapacitet til museumsgenstand – Ubåden i dansk forsvarspolitik gennem 100 år”. Bestyrelsen ønskede generalforsamlingens accept af, at bestyrelsen kunne fordele disse støttemidler helt eller delvis i takt med, at der fremkom egnede projekter, som lå inden for foreningens formål.\nGeneralforsamlingen godkendte budgetforslaget, herunder godkendelse af at bestyrelsen kunne støtte aktiviteter op til et samlet beløb på 60.000 kr.\nBestyrelsen foreslog et uændret kontingent på kr. 200 gældende for 2015.\nDette blev godkendt uden kommentarer eller spørgsmål.\nJan Skogøy (næstformand), Niels Mejdal, Stig Kastberg og Tommy Byskov var på valg. Alle var villige til genvalg bortset fra Niels Mejdal. Bestyrelsen anbefalede genvalg og foreslog, at Peter Legene blev valgt til nyt bestyrelsesmedlem. Niels Mejdal begrundede denne anbefaling.\nFelix Ebbestad (formand),\nStig Kastberg (kasserer),\nDen nuværende revisor, Jens Claus Hansen og revisorsuppleant Erik Boldrup var begge villige til genvalg.\nDirigenten konstaterede, ar der ikke var andre kandidater, og begge blev valgt.\nAnker Christensen takkede for, at foreningen lever videre, da der nu kunne være mulighed for ubåde i fremtiden, og det derfor var vigtigt at bevare en ubådsviden.\nTommy Byskov nævnte, at Springerens forfald i Aalborg ikke kun var udvendig men også indvendig. Ole Fjordbøge pegede på mulighed for en glasfiberoverdækning.\nLeif Bjørnø nævnte, at foreningen Tøjhusmuseets Venner opløses, og at formuen tilfalder Nationalmuseet. Jf. ubådsforeningens vedtægter gælder dette også for ubådsforeningen.\nNiels Mejdal Leif Bjørnø


Så er det nye Woman endelig landet | Woman.dk\nFå Costume med, når du køber Woman – kun 49,95 kroner\nHer kan du smugkigge i magasinet\nDet nye Woman er på gaden, og i dette nummer kan du blandt andet læse om udfordringerne ved at have en sygdom, som ingen kan se. Derudover kan du få masser af modefund, der fremhæver din figur, blive klogere på fordelene ved at kridte gå-skoene, læse den store sexundersøgelse og meget, meget andet. Herunder kan du smugkigge på nogle af artiklerne fra magasinet.FÅ WOMAN I DIN POSTKASSE!\nVil du gerne fremover have bladet leveret i din postkasse, før det lander på hylden i kiosken? Så skal du slå til lige nu, hvor du får 2 numre for 69 kroner.... ELLER KØB DET I DIN KIOSK\nKøber du denne udgave af Woman hos din lokale blad-pusher, så får du et Costume-magasin med. ER DU ALLEREDE ABONNENT?\nDer er masser af fordele til dig som abonnent – denne måned kan du for eksempel som abonnent få et ekstra magasin, for eksempel Costume, Magasinet Liv eller Bolig Magasinet. Du skal kun betale 19 kroner i porto for at få det tilsendt. Se mere på Woman.dk/gratis.\nLÆS OGSÅ Nu kan du læse Woman online (og det er gratis, hvis du er abonnent)\n“Jeg anmeldte ikke, at min date voldtog mig”\nVi fortsætter vores voldtægtstema, og i dette nummer kan du møde Nina. Selvom voldtægten sendte Nina ud i hendes livs krise, besluttede hun ikke at anmelde den. Advokaten sagde, at det aldrig ville blive en retssag. LÆS OGSÅ Så er der nyt Woman – og det er årets festligste udgave\nAngst, depression og en krop, der svigter. Mød fire modige kvinder, og læs deres fortælling om udfordringerne ved at have en sygdom, der fylder meget, men som ingen kan se.\nSexundersøgelsen 2017 – Er dit sexliv helt normalt? Frækt og fantastisk – flovt og forbudt. I har dyrket al slags sex og nydt det meste, men fortrudt en smule. Svarene på vores store sexundersøgelse er klar, og her kan du dykke ned i 2.500 kvinders sexliv.\nFremhæv det bedste ved din krop Med de rette snit, former og faconer kan du få alt det, du elsker allermest ved din krop, til at fremstå flottere end nogensinde før. Læs vores store figurguide, og gør dig klar til at fremhæve det bedste ved din kropstype. LÆS OGSÅ Nyt Woman på gaden nu © Woman\nSkønhedstrends fra A til Å Mascara kender du, men hvad med hyaluronsyre og pudefoundation? Bare rolig, Woman skal nok oplære dig i skønhedsalfabetet. LÆS OGSÅ Det nye Woman er på gaden nu\nKan du gå dig sund? Mindre stress, bedre kondi og motion uden sved og ømme muskler. Det eneste, du skal kunne, er at gå. For godt til at være sandt? Vi satte Womans Marianne på prøven – skridt for skridt. LÆS OGSÅ 11 tanker, vi alle har haft i prøverummet\nNyt Woman på gaden nu Kommentarer Måske er du interesseret i...\nNyt Woman på gaden nu Hvad synes mændene?\nWomans sommermagasin er ude nu Det er sommer, og det betyder, der er nyt magasin ude nu med alle sommerens hotte tendenser. Få et smugkig her Womans store fødselsdagsnummer er på gaden\nKøb det nye Woman\nHvad siger mænd egentlig om vores kroppe - når vi ikke lytter? Få svaret i Woman nr. 186


For få fodboldbaner: Nu vil klubber spille i byens baggårde | TV 2 Lorry\nManglen på fodboldbaner i København er så stor, at flere fodboldklubber nu vil rykke træningen ud på byens pladser og ind i baggårdene.\nFormand for BK Vestia Søren Vesterbæk vil gerne have lagt kunstgræs på boldbanen på Litauens Plads, så klubben kan bruge den til at træne mindre børn.\n07. maj 2019, kl. 14:51\nDe tre største fodboldklubber på Vesterbro, Nørrebro og Østerbro er så trætte af deres trængte træningsplads, at de har bedt Københavns Kommune om lov til at træne på de gade- og gård-fodboldbaner, der i forvejen findes i det københavnske bymiljø.\n- Problemet er jo meget enkelt, vi har for lidt plads, siger formand for Vestebros største fodboldklub BK Vestia, Søren Vesterbæk, der godt ved, at kommunen vil have meget svært ved at finde nye store arealer til almindelige fodboldbaner.\nquote Vi har børn og unge, der ikke kan komme til at spille fodbold, simpelthen fordi vi mangler banefaciliteter\nBK Vestia har derfor peget på 8 forskellige steder rundt om på Vesterbro, hvor de godt kunne tænke sig at rykke de yngste medlemmers træning ud, til det de har tænkt sig at kalde for BroBold. Det samme har BK Skjold gjort for Østerbro, og Nørrebro United har fundet mulige spillesteder på Nørrebro.\nKlubber har ikke plads til flere medlemmer\nDe fleste af stederne er offentlige pladser, skoler og baggårde, der i forvejen har mindre boldbure med grus- eller asfaltunderlag. Her vil klubberne have lagt kunstgræs på, så banerne minder mere om traditionelle fodboldbaner, og så vil de have sat lys op, så banerne kan bruges hele året rundt.\n- Hvis vi får den her type baner, og dermed kan oprette mange flere hold, så kunne Vestia blive en klub, der er dobbelt så stor i løbet af relativ kort tid, siger Søren Vesterbæk.\nBK Vestia må ofte sige til potentielle nye medlemmer, at de ikke kan starte i klubben, fordi der ikke er plads på banerne til at oprette nye hold. På både Østerbro og Nørrebro arbejder klubberne i stedet med ventelister.\n- Vi har børn og unge, der ikke kan komme til at spille fodbold, simpelthen fordi vi mangler banefaciliteter. Og vi bliver endnu flere københavnere, så der bliver endnu flere i fremtiden, der ikke kan spille fodbold, hvis ikke vi prøver at tænke ud af boksen, siger Søren Vesterbæk.\nquote Jeg ser gerne, at vi i løbet af ganske få år får lavet i hvert fald en 15-20 af de her baner\nHver eftermiddag og aften bliver Vestias to 11-mandsbaner delt op i mange mindre felter, så alle klubbens 1150 spillere hver kan få et hjørne til at træne indersideafleveringer, dribleture og skud på mål et par gange om ugen.\n- Vores spillere bliver i hvert fald teknisk gode til at spille i de små rum, fordi vi er rigtig mange på meget lidt plads.\nKommunen undersøger baneombygning\nFor at give spillerne lidt mere plads har Københavns Kommune netop afsat 500.000 kroner til en undersøgelse af, hvad det vil koste at ombygge de forskellige baner, og hvad der eventuelt måtte stå i vejen for det.\n- Jeg ser gerne, at vi i løbet af ganske få år får lavet i hvert fald en 15-20 af de her baner, for det er nok den størrelsesorden vi skal op i, hvis det for alvor skal rykke i forhold til ventelister, siger politisk ordfører for Socialdemokratiet Jonas Bjørn Jensen.\nUndersøgelsen, der også skal pege på eventuelle kritikere af at give banerne til fodboldklubberne, skal laves hurtigt, så borgerrepræsentation allerede til efterårets budgetforhandlinger kan beslutte hvilke baner, der eventuelt skal etableres allerede i starten af det nye år.\n- Det betyder, at vi forhåbentlig allerede til udendørssæsonen, der starter i foråret 2020, kan have baner klar, som klubberne kan bruge til træning, siger Jonas Bjørn Jensen.\nBanemangel er især et problem i hovedstadsområdet. 24 af de 30 kommuner i landet med mindst baneplads per indbygger ligger i TV2 Lorrys sendeområde.\nIndbyggere per 11-mandsbane


Tilbage Om Sproglig udvikling i alle fag\nOm sproglig udvikling i alle fag\nSproget og den skriftsproglige udvikling er fundamentet for al læring. I skolen socialiseres barnet ind i skriftsprogskulturen - hvor barnet i første omgang skal lære at læse - for senere at læse for at lære. I et demokratisk videnssamfund bliver nøglen til at kunne være en deltagende medborger og et moderne menneske gode skriftsproglige kompetencer. Dette har ligeledes bevirket, at Unesco har defineret skriftsproglige kompetencer som en grundlæggende menneskerettighed, da den er uløseligt forbundet med muligheden for uddannelse.\nMed afsæt i den kommunale Børne- og Ungepolitik, Alle skal med, ønsker Videncenter for Sprog og Læsning at sikre en kvalificeret, ensartet og systematisk afdækning og indsats omkring arbejdet med elevers skriftsproglige udvikling i Silkeborg Kommune. Målet er, at alle elever får lige mulighed for at udvikle skriftsproglige færdigheder, så de kan opnå egne mål, udvikle deres viden og potentiale samt deltage fuldgyldigt som borgere i et demokratisk samfund.\nAt kvalificere elevernes skriftsproglige udvikling kræver tæt monitorering. Derfor arbejder VSL i skoleåret 21/22 på en ensartet skriftsproglig monitorering, som kan understøtte tidlige, kvalificerede og kompetenceudviklende indsatser, der kan løfte elevers skriftsproglige færdigheder i Silkeborg Kommune.\nAt sikre gode sproglige indsatser kalder på en overordnet skriftsproglig strategi, som sikrer, at lærere og pædagoger i alle skolens fag har fokus på den sproglige dimension, der er fundamentet og nøglen til viden i deres fag og på sigt til livslang læring.\nVed at sikre at alle lærere og pædagoger skærper fokus omkring den sproglige dimension kvalificeres elevernes skriftsproglige udvikling, således at elever i Silkeborg Kommune


Begges baby, begges barsel. Hvad siger lovgivning og overenskomster? 6. Muligheder og barrierer 12 - PDF\nDownload "Begges baby, begges barsel. Hvad siger lovgivning og overenskomster? 6. Muligheder og barrierer 12"\n1 Guide til hvordan tillidsvalgte kan støtte op om fædres ret til barselsorlov\n2 Indhold Forord 4 Hvad siger lovgivning og overenskomster? 6 Lovgivning 7 Overenskomster 10 Muligheder og barrierer 12 Arbejdspladskultur hvad kan du gøre som tillidsvalgt? 12 Forhandlinger i hjemmet hvad kan du som tillidsvalgt gøre? 19 Ekspertudtalelse 22 Fædres fortællinger om at være på barsel 24 2\n3 Brian: Det er ikke kun mor der dur 25 Johnny: Vi skal tage kampen om barslen 27 Rasmus: Vi lærte at være forældre sammen 31 Thorkild: Chefen var fuld af dumme undskyldninger 34 Barsel i de nordiske lande 37 Yderligere information 39 3\n4 Forord Denne pjece er til dig der er tillidsvalgt på danske arbejdspladser. Pjecen giver dig redskaber til at støtte kommende fædre på din arbejdsplads i at udnytte deres muligheder for barsel dvs. det som hedder fædre- og forældreorlov 1. Hensigten er også at motivere mødre og fædre til at dele orloven mere ligeligt. Pjecen er udarbejdet fordi alt tyder på at det er en fordel for barnet, moderen, faderen og ligestillingen i Danmark, at fædre tager en større andel af barselsorloven. Danske fædre er helt i bund, når det kommer til at afholde barsel sammenlignet med deres nordiske medfædre kun 7,5 % af barslen i Danmark holdes af far. I Island er det 34,5 %, i Sverige 23,7 % og i Norge 27,5 % af orloven som holdes af far. Samtidig ønsker op mod 2/3 dele af de danske fædre at holde en længere barsel 2. 1 Når vi fremover i pjecen skriver barsel, bruger vi det som samlet betegnelse for fædreorlov og forældreorlov, med mindre der står noget andet. 2 Undersøgelse foretaget for LO af TNS Gallup, offentliggjort 12. september % har svaret ja og 31% har svaret måske til at de hvis de, blev fædre i morgen gerne ville holde 3 måneders barsel eller længere. 4\n5 Pjecen giver et overblik over den eksisterende lovgivning og overenskomsternes muligheder. Vi vil guide dig til, hvordan du med lovgivningen og overenskomsten i hånden bedst støtter kollegaer, som står overfor at blive far. Den giver dig også tips til, hvordan du kan arbejde med at bryde de kulturelle barrierer hos både mænd, kvinder, arbejdsgivere, kollegaer etc., som har betydning for, at mænd tager mindre barsel end kvinder. Vi håber med dette initiativ, at flere mandlige medlemmer vil gøre brug af deres ret til barsel - både for deres egen, deres partners, børnenes og ligestillingens skyld. FIU-Ligestilling Foråret\n6 Lovgivning og overenskomster Graviditetsorlov 4 uger efter fødslen Mor Til deling Far IIII Barselsorlov og fædreorlov 14 uger efter fødslen IIIIIIIIIIIIII II Forældreorlov 32 ugers orlov mellem barnets 1. uge og 9. år. Kan holdes af far eller mor eller deles. Begge har ret til 32 ugers fravær, men kun i alt 32 uger er orlov med løn/dagpenge. IIIIIIIIIIIIIIIIIII IIIIIIII IIIII Faderen har ret til 2 sammenhængende ugers orlov efter fødslen eller efter barnets modtagelse i hjemmet, eller efter aftale med arbejdsgiveren inden for 14 uger efter fødslen. Efter aftale med arbejdsgivere kan alle 32 uger udskydes og afholdes inden barnet fylder 9 år. En af forældrene har ret til at udskyde 8-13 sammenhængende uger inden barnet fylder 9 år. Gælder ikke ledige. I Pligt til orlov med løn eller dagpenge - afhængigt af din overenskomst. I Ret til orlov med løn eller dagpenge - afhængigt af din overenskomst. 6\n7 Fædres ret til at tage fædreorlov og forældreorlov og til at få løn eller dagpenge under barslen afhænger både af lovgivning, af den overenskomst som den enkelte er dækket af (eller ikke dækket af) og af de aftaler, som der findes lokalt på arbejdspladsen. Lovgivning I alt har forældre til et nyfødt barn 52 ugers orlov til sammen med dagpenge. 18 af disse uger er øremærket til mor, 2 uger er øremærket til far og 32 uger er til deling mellem forældrene. Far har altså mulighed for at holde op til 34 ugers barsel med barselsdagpenge (2 ugers fædrebarsel+32 uger forældreorlov), afhængigt af hvad der aftales i familien. Kun de to ugers fædreorlov er en individuel ret, som er uafhængig af partnerens samtykke. 7\n8 I detaljer fordeler orloven sig sådan: Mor kan 4 uger før den forventede fødsel gå på graviditetsorlov. Orlovens længde reguleres, efter hvornår fødslen sker. Mor har ret til 14 ugers barselsorlov lige efter fødslen. De to første uger er tvungne. Far har ret til to ugers barsel umiddelbart efter fødslen. Dog kan han aftale med sin arbejdsgiver, at lægge de to uger på et andet tidspunkt i løbet af morens 14 ugers barselsorlov. Forældrene har tilsammen ret til 32 ugers forældreorlov med dagpenge 3, og de bestemmer selv, hvordan de vil fordele ugerne imellem sig. De kan holde orlov sammen eller i forlængelse af hinanden. For farens vedkommende kan orloven også lægges, samtidig med moren holder sine 14 ugers barselsorlov. Man kan også forlænge forældreorloven med 8 eller 14 uger. I det tilfælde bliver dagpengene nedsat, så man i alt får hvad der svarer til 32 ugers dagpenge. 3 Begge forældre har ret til at have 32 ugers fravær hver, men de har kun ret til 32 ugers forældreorlov tilsammen med dagpenge. 8\n9 En af forældrene har ret til at udskyde 8-13 uger af forældreorloven til et senere tidspunkt som dog skal afvikles inden barnet fylder 9 år. For homoseksuelle og adopterede forældrepar gælder: Medmødre, dvs. den forælder som ikke har født i et lesbisk forældrepar, har samme rettigheder som faren i et heteroseksuelt forældrepar med hensyn til barsel- og forældreorlov 4. Derudover har homoseksuelle og heteroseksuelle forældrepar, der adopterer, næsten de samme barselsrettigheder som biologiske forældre. Ved adoption svarer det tidspunkt, man modtager barnet, til fødselstidspunktet. Når et forældrepar adopterer et barn fra udlandet, har de ret til barselsdagpenge i op til 4 uger før de modtager barnet, hvis de skal opholde sig i udlandet. Når forældrepar adopterer et barn fra Danmark, har de ret til barselsdagpenge i op til 2 uger før modtagelsen, hvis de skal opholde sig på modtagelsesstedet sammen med barnet, inden de må tage det med hjem. Når forældrene har modtaget barnet, kan begge holde 2 ugers orlov med dagpenge, og derudover kan én af forældrene ad gangen holde tilsammen 12 ugers barsel med dagpenge. Derefter har forældrene 32 ugers forældreorlov med dagpenge, som de kan fordele imellem sig. Læs mere om barsel og adoption på 4 Medmoderen skal have samtykket til den kunstige befrugtning af partneren, førend at hun kan registreres som forældre til barnet. Hvis det er en kendt sæddonor, som er involveret i befrugtningen, skal han give sit samtykke, førend medmoderen kan godkendes som den retslige forælder. 9\n10 Overenskomster De fleste overenskomster giver forskellige muligheder for løn i forbindelse med noget af orlovsperioden. Overordnet set giver LO/DA-områdets overenskomster løn under barsel i 20 uger (4 ugers graviditetsorlov til mor, 14 ugers barselsorlov til mor og 2 ugers fædreorlov), og op til 13 5 ugers fuld løn under forældreorloven, hvor 5 uger er øremærket til hver af forældrene, og 3 uger ydes enten til den ene eller den anden forældre. I nogle overenskomster skal man have været ansat i en bestemt periode på mellem 3 og 9 måneder, inden man har ret til løn under barsel. Der er også nogle overenskomster, hvor der er et loft over lønnen under forældreorloven. En del overenskomster er et skridt foran lovgivningen med hensyn til ligestilling. Hvor der i lovgivningen kun er øremærket 2 uger til faren og 18 til moren med barselsdagpenge så er der en del overenskomster, som øremærker et lige antal forældreorlovsuger (f.eks. 5) med løn til faren og moren. Der findes også overenskomster, der giver ugers forældreorlov med fuld løn under forældreorlov til begge forældre. Det er vigtigt fordi, at flere undersøgelser viser, at fædre i mange tilfælde først føler at de har en reel ret til barsel, når den er øremærket specifikt til dem. Tjek din overenskomst for at se hvad der står om barsel. 5 Medmorens ret til løn under fædre orlov afhænger af om hun er dagpengeberettiget. Se note 4 side 9. 10\n11 Heteroseksuelle par, der adopterer, har samme ret til barsels-, fædre- og forældreorlov med løn som biologiske forældre efter modtagelse af barnet. Dog med den forskel at adoptanter selv kan vælge, hvem der skal afholde de 14 ugers barselsorlov og de 2 ugers fædreorlov. Før modtagelsen af barnet afhænger retten til lønnet orlov, af om forældrene har krav på barselsdagpenge i forbindelse med afhentning af barnet. For homoseksuelle forældrepar gælder: Medmor, dvs. den forælder som ikke har født i et lesbisk forældrepar, har samme ret til fædreorlov med løn som faren i et heteroseksuelt forældrepar. Homoseksuelle par, der adopterer, har samme ret til barselsorlov og fædreorlov med løn, som heteroseksuelle forældrepar der adopterer. En del overenskomster giver homoseksuelle forældrepar både par der har adopteret, og lesbiske par hvor den ene har født den samme adgang til forældreorlov med løn som heteroseksuelle forældrepar. Tjek din overenskomst for at se hvad der gælder. 11\n12 Muligheder og barrierer Fædre har altså mulighed for at holde op til 34 ugers barsel med dagpenge i kraft af lovgivningen, og nogle har via deres overenskomst også ret til løn i et fastsat antal barselsuger. Men lovgivning og overenskomster er ikke det eneste, der har betydning for om fædre holder barsel. Arbejdspladsens kultur omkring mænd og barsel, samt forhandlingerne mellem forældrene om fordelingen af barslen, spiller også ind. Holdninger og fordomme om køn og forældreskab har også en stor indflydelse. Der er en tendens til at se moren som den mest betydningsfulde forældre, og derfor bliver forældreorloven også mange gange set som værende moderens orlov, som faren kan være heldig at få lidt af. Arbejdspladskultur hvad kan du som tillidsvalgt gøre? Lederens (ledelsens) og kollegaerne syn på mænd og barsel, har stor betydning for om det føles let eller svært for den enkelte far at bruge sine muligheder og rettigheder. Det er vigtigt at fædre, der overvejer at tage barsel bliver mødt med en positiv attitude af både ledelse og kollegaer, og det kan du som tillidsvalgt hjælpe til med. Som nævnt i indledningen ønsker mange danske mænd at tage 12\n13 mere barsel, og det handler om at skabe en arbejdspladskultur, som gør det muligt og attraktivt. Personalepolitik om fædre og barsel I samarbejdsudvalget (SU) kan I formulere en politik for, hvordan arbejdspladsen skal møde kommende fædre, som vil på barsel. På nogle virksomheder som f.eks. TDC, er der en imødekommende indstilling til at fædre holder barsel, hvilket afspejler sig i personalepolitikken. Det har man brugt til at brande sig på bl.a. i forhold til at tiltrække kvalificerede medarbejdere (se: Unge mænd vil gerne have fleksible muligheder for barsel. Det er et eksempel på, hvordan at barsel til mænd bliver til en win-win sag for både virksomheden og medarbejderne. Måske er det en strategi, du kan bruge på din arbejdsplads? Ligebehandlingsloven Det faktum at det er den samme person ens leder som afgør ens fremtidige karrieremuligheder, og som man skal bede om fri til at holde barsel, kan gøre den enkelte far nervøs for at blive opfattet som besværlig, når han beder om 13\n14 barsel. Især hvis I har en leder, som mener, at det kun bør være kvinder, der holder barsel. Nogen er måske bekymret for, at deres forfremmelsesmuligheder vil blive dårligere eller er måske ligefrem bange for at blive fyret. Det er vigtigt at du som tillidsvalgt oplyser om, at man som forældre, der er eller har været på barselsorlov, er beskyttet af Ligebehandlingslovens 9 6. Den siger at en arbejdsgiver ikke må fyre eller ændre ansættelsesforholdene væsentligt for en ansat, som ønsker at benytte sig af retten til orlov. Hvis det kommer til en sag, står medarbejderen godt, i og med der er omvendt bevisbyrde, hvis han bliver fyret under orloven, eller hvis at ansættelsesvilkårene ændres væsentligt, imens han er på orlov. Dvs. at det er arbejdsgiveren som skal bevise, at en eventuel fyring ikke er sket, pga. at den pågældende er på barsel. Hvis en fyring sker efter, at arbejdet er genoptaget, er bevisbyrden delt. Det er vigtigt, at den enkelte far ved, at han har disse love i ryggen, når han gerne vil holde orlov. 6 9: En arbejdsgiver må ikke afskedige en lønmodtager, fordi denne har fremsat krav om udnyttelse af retten til fravær eller har været fraværende efter barselsorlovens 6-14 eller i øvrigt på grund af graviditet, barsel eller adoption (Ligestillingslovene af Lise E. Bardenfleth 2007). 14\n15 Eksempel på diskrimination For nogle år siden udtalte en direktør for en større virksomhed i TV-avisen, at efter hans mening var mænd der tog barselsorlov nogle tøsedrenge, og de skulle ikke regne med at gøre karriere i hans firma! Udtalelsen blev rejst som en diskriminationssag i det daværende ligestillingsråd, som diskrimination af mænd. Klager fik medhold og direktøren/firmaet blev pålagt i de kommende år at indsende statistik over karrierespring og forfremmelser i virksomheden med henblik på, at det skulle kunne tjekkes om mænd der holdt orlov, blev forbigået ved forfremmelser. Eksempel på en arbejdspladskultur der ikke støtter op om fædres ret til barsel Chefen kom med alle mulige dumme undskyldninger. Det kom sådan længere og længere ud, og til sidst så siger han så: Jeg kan for øvrigt godt nægte dig at tage det. Og jeg sagde: Det er det i hvert tilfælde helt sikkert, du ikke kan. Dengang var jeg faktisk også fællestillidsrepræsentant, så man kan sige jeg var sådan rimelig godt klædt på. Men altså, han udøvede et pres både psykisk og næsten fysisk også. Og han prøvede at lave vagtplanerne, så de var træls. Det endte med at han nærmest opgav. Men han gjorde alt hvad han kunne for at forhindre det. Thorkil Greve, arbejder med at syne biler, far til 2 børn og 1 stedsøn. 15\n16 Aftale om vikar og dækning af arbejdstimer Det er en god idé at lave nogle aftaler omkring, hvad I gør med hensyn til at dække den orlovsholdende kollegas arbejdstimer, imens han er på orlov. Har I mulighed for at bruge vikarer, eller vil I f.eks. udlicitere nogle opgaver til en anden virksomhed. Her kan du som tillidsrepræsentant hjælpe med at finde nogle gode løsninger, som gør det nemmere for dine kollegaer at gå på barsel. Din kollega vil føle sig mere tryg ved at tage barsel, når han ved, at der er en som vil tage over for ham, imens han er væk. Således at kollegaerne ikke ufrivilligt overdynges med overarbejde. Holdningsarbejde i forhold til kollegaers fordomme På nogle arbejdspladser er det ligeså meget de øvrige kollegaers holdninger, som lederens, der er problemet. Måske mener kollegaerne at det ikke er vigtigt, at en far tager orlov, eller måske har de fordomme omkring at en rigtig mand ikke går hjemme og passer børn. Nogle steder kan det medføre drillerier eller ekskludering af fællesskabet at tage barsel som mand. På en sådan arbejdsplads er der brug for at arbejde med kollegaernes holdning, for at skabe et mere inkluderende miljø, for mænd der ønsker at tage barsel. Hvis din leder er positivt indstillet, kan det være en god idé at involvere hende/ham i at lægge en strategi 16\n17 for arbejdet med holdningsbearbejdelse. Som nævnt kan I lave en personalepolitik, der fremhæver at det ses som positivt, at mænd tager barsel. Hold et fyraftensmøde for dine kollegaer Du kan også holde et fyraftensmøde, eller opfordre fagforeningen til at gøre det. På mødet kan du/i fortælle om hvilke barselsrettigheder der gælder for fædre både i kraft af lovgivningen og overenskomsten. Du kan evt. invitere en barsels-ekspert fra afdelingen eller forbundet, hvis du gerne vil have hjælp til at forklare reglerne. Kontakt evt. FIU-Ligestilling for at få hjælp til at finde en oplægsholder. En far der har været på barsel kan fortælle om sine erfaringer. Hvis kollegaerne aldrig selv har været på barsel, har de måske svært ved at forestille sig hvordan det er og hvad det gør godt for, og derfor kan det at høre om andres erfaringer hjælpe til at nedbryde fordomme eller afhjælpe drillerier. Du kan også hente mere inspiration på FIU-Ligestillings hjemmeside på 17\n18 Eksempel på kulturændring i virksomhed I 2002 iværksatte man hos TDC kampagnen Fars kram for at sætte fokus på fædres rettigheder i forhold til fædre- og forældreorlov. Hos TDC har faderen ret til to ugers fædreorlov med løn efter fødslen eller hjemkomst fra hospitalet. Derudover har en TDC-ansat forælder ret til 10 ugers forældreorlov med fuld løn, under forudsætning af at TDC kan få den fulde dagpengerefusion. Udover de gode forhold med hensyn til barsel, gør man også noget særligt ud af at italesætte, det som noget positivt at mænd tager barsel. F.eks. modtager nybagte fædre, der har valgt at tage barsel et brev med denne hilsen: Tillykke med at du er blevet far - og tillykke med at du har valgt at tage fædreorlov i to uger på fuld løn.. De forskellige initiativer ser ud til virke, og antallet af mænd, der benytter deres ret til at tage forældreorlov, steget fra 13 % i 2002 til 78 % i De sidste par år har tallet ligget på mellem 71 % og 78 %. Det er langt over landsgennemsnittet. Ikke kun mænd hvis partner har født kan få fædreorlov. En kvindelig medarbejder (medmor), der lever i et registreret partnerskab og hvis partner har født, har ret til to ugers orlov med fuld løn. 18\n19 Forhandlinger i hjemmet hvad kan du som tillidsvalgt gøre? Når man som forældrepar skal tale om, hvordan barslen skal fordeles, dukker der mange tanker op hos begge forældre. Som tidligere nævnt eksisterer der stadig i samfundet forestillinger om, at mor per definition er vigtigere for barnet end far. Dette kan spille ind når forældrene aftaler, hvordan barslen skal fordeles. Måske kan den kommende far på grund af disse forestillinger tvivle på sine egne evner som far, måske har han sværere ved at forhandle barslen hjem med sin arbejdsgiver, eller måske er han dyrest at have gående hjemme, fordi han tjener mest. Måske er mor ikke så glad for at dele barslen med far, eller måske synes han det er lettest at overlade pasningen af det lille barn til moren. Disse forhold kan have stor betydning, når forældreparret diskuterer og planlægger hvordan forældreorloven skal fordeles. Men hvad kan du som tillidsrepræsentant gøre for at stille far bedre i forhandlingerne om barsel i hjemmet? Forhandlingerne foregår jo indenfor hjemmets fire mure. Fjern barriererne på arbejdspladsen Først og fremmest kan du arbejde med de anbefalinger vi har beskrevet ovenfor. Ved at rydde nogle af barriererne for barsel på arbejdspladsen væk bliver det langt mere oplagt, at forældreparret vælger at far skal holde en større del af barslen. 19\n20 Vær en inspirator -del erfaringer om at være på barsel Hvis man ikke har prøvet at være på barsel før, kan man måske have svært ved at forestille sig, hvordan det er. Måske er man nervøs for, om man nu kan klare at være forældre på egen hånd? Her kan du, hvis du selv har erfaringer med at være far og på barsel, eller hvis din partner har, være en støtte og inspiration. Du kan spørge din kollega, om der er noget han er nervøs med hensyn til at blive far og tage barsel. Du kan også bruge denne pjeces historier fra fædre, som har været på barsel, til at give nogle eksempler på, hvordan det er at være på barsel, og hvad man kan få ud af det. Du kan også se hvad chefpsykolog Svend Aage Madsen siger i sit indlæg, om hvorfor det er vigtigt at far tager barsel. Hvis der er mange forældre i den fødedygtige alder på din arbejdsplads, eller i din afdeling, kan du også holde et fyraftensmøde med fokus på emnet. Dyrk faderskabet Lav faglige arrangementer på din arbejdsplads eller i afdelingen for fædre med eller uden børn. Det kan styrke fædrenes selvtillid i forhold til at være forældre at udveksle erfaringer med andre fædre. Dette kan gøre at de er mere proaktive, når der skal diskuteres fordeling af barslen med partneren. 20\n21 Barsel en ret man må kæmpe for Næsten alle de rettigheder man som arbejdstagere har på arbejdsmarkedet i dag, har man som et resultat af at arbejdstagerne og arbejderbevægelsen har kæmpet for dem. Det samme må man forvente gælder for barselsrettigheder for mænd man må tage kampen både på arbejdspladsen og i hjemmet. Eksempel på at barsel er noget, der skal kæmpes for Jeg vil også sige, at mænd skal altså stramme sig lidt an, og så skal de tage den kamp med konen. Fordi tit og ofte er det mødrene, som helst vil sætte sig på det hele, hvad barsel angår. Den kamp skal mændene altså tage. Det er lidt for nemt at sige: Nå men så bliver du hjemme, og så passer jeg mit arbejde. Det er en kun en lille del af ens arbejdsliv, at man skal rive ud. Johnny Henriksen, far til 4, postbud og TR. 21\n22 Ekspertudtalelse Svend Aage Madsen Chefpsykolog og fædreforsker, Rigshospitalet. Far på barsel alle tiders chance for både barn og far Det er alle tiders chance for et barn at få mulighed for at være sammen med sin far fra starten på livet. På den måde får barnet to trygge baser som det kan bruge i sin udvikling, og i alt det, som livet vil handle om. Børn kan nemlig sagtens knytte sig lige meget til begge forældre. Med to forældre, som barnet er fortroligt med fra starten af sit liv, er mulighederne for at klare sig godt ekstra store. Samtidig lærer barnet også, at både mænd og kvinder kan være dem, der går ud i verden og gør deres ting, og dem der bliver hjemme og giver omsorg og deltager i alle de små og store ting i dets liv. Dermed lærer det noget om sit eget og det andet køns muligheder og evner, og at mænd og kvinder kan langt mere end det, som traditionerne lægger op til. På den måde lærer barnet også mere om sit eget køn, og de mange muligheder der er. Det er en stor styrke i livet at lære, at man selv har mange strenge at spille på. 22\n23 Det er også alle tiders chance for en far at få mulighed for at være sammen med sit barn fra tidligt i dets liv. Det at kende barnet fra starten i stort og småt er vejen til, at få et nært og fortroligt forhold senere i livet. Hvor mange fædre har ikke senere i deres liv fortrudt, at de ikke var mere til stede i deres børns liv. Og mange fædre er også kede af, at det ikke er dem, som barnet har fortrolighed med senere i livet. Fortrolighed og tillid opstår af at være sammen i livets store og små forhold. Nogle fædre kan være bange for at kede sig, eller at de ikke kan finde ud af, at være alene på barsel med barnet. Men der er stort set ingen fædre, der fortryder at have haft barsel. Tværtimod er der rigtig mange, der fortæller, at det var noget af det vigtigste, de har gjort i deres liv, og at de har lært meget om sig selv og deres barn af det. Vi ved at mænd er nøjagtig lige så gode til at tage sig af børn, som kvinder er. Der er forskelle i måden at være sammen med barnet på men 23\n24 det er småting, som blot giver barnet et rigere liv. Og som helhed opfylder både fædre og mødre børns behov, når de er sammen med dem. Fædres fortællinger om at være på barsel Det kan være svært at forestille sig, hvordan det er som far at være på barsel. Hvilke muligheder og erfaringer det giver, og hvilke udfordringer man kan løbe ind i. Brug disse interviews som inspiration. 24\n25 Det er ikke kun mor der dur Brian Lausten 43 år, specialarbejder ansat i Kalundborgs kommune. Far til tre. Har holdt 2 måneders barsel med det sidste barn. Det er fantastisk at være på barsel. Jeg føler at man får et helt andet forhold til sit barn. Selvom det kun var to måneder, så fik jeg en tættere kontakt til hende som helt lille. Jeg var ikke på barsel med de to første børn - nu er den ældste 20 år og den næste hun er 16 og den nye her, hun er kun lige 9 måneder. Det var en helt anden situation dengang med de to første. Jobsituationen var en anden, og det var ikke lige så brugt dengang som det er nu, at fædre tog barsel. Så nu havde jeg chancen, og så ville jeg helt klart prøve det. Når børnene er helt små, så ved man ikke helt, hvordan man skal tage hånd om dem, når de reagerer på den ene eller anden måde. Men det lærer man hurtigt, når man går hjemme med dem selv, og derfor gør det en forskel at være på barsel. Det også meget rart som far at kunne fortælle moren, hvorfor de nu gør, som de gør. 25\n26 En anden ting jeg fik ud af at være på barsel, er det at man også kan trøste hende som far, når hun er så lille, at det ikke kun er moren der dur. Det er meget rart, også når vi er hjemme i weekenderne begge to, og hun er ked af det og græder, så kan jeg også godt trøste hende, uden at hun kun vil have mor. I forhold til familielivet, så tror jeg det har betydet, at vi kan være en lille smule mere fælles om nogle flere ting med hende som lille. Så at det ikke bare er min kone, der står for tingene. Det har gjort, at jeg ikke bare kan sætte mig ud på sidelinjen og sige: Jeg ved ikke, hvorfor hun gør sådan, og jeg ved ikke hvor meget hun kan spise, og jeg ved ikke, hvorfor hun vil ditten og datten. Nu kan jeg være lidt mere med og tage lidt mere fra. Min chef og mine kollegaer var meget åbne og forstående overfor, at jeg ville på barsel. Der var ikke nogen af de der myter med, at det gør man ikke som mand. Jeg synes, der var meget støtte. - Hvad vil du sige til andre fædre der overvejer at tage barsel? Jeg synes slet ikke det er noget de skal overveje, jeg synes bare de skal gøre det. 26\n27 Jeg synes bare de skal springe ud i det med begge ben. Fordi det kommer dem så meget til gode. Man opdager mange flere ting ved at have hende alene, uden at moren er der. Måske fordi moren tager over på en anden måde, og gør det på en anden måde end at fædrene måske gør. Deres snor er måske kortere med en ting, hvor vores er længere med noget andet og omvendt. Det tror jeg også er godt for barnet at prøve. Vi skal tage kampen om barslen Johnny Henriksen 48 år, postbud. Far til fire. Har holdt 3 måneders barsel med det sidste barn. På det tidspunkt hvor jeg var på barsel, var min kone ved at tage en aftenskole-uddannelse pga. noget arbejdsskade. Så vi var sammen om dagen, når hun ikke lavede lektier, og så var hun på skole om aftenen. 27\n28 Det var sådan, at vi boede i en lejlighed og havde købt et gammelt hus, som der skulle gøres noget ved. Rent praktisk gjorde det, at jeg kunne gå og lave en masse arbejde samtidig med at bebsen sov. Der var jo ingen grund til at jeg sad og gloede fuldstændigt henført på hende 24 timer i døgnet. Og så sagde jeg godt nok, at min kone gik på skole om aftenen, men der var også en del hjemme-arbejde. Så fordi jeg var på barsel, kunne hun meget bedre trække sig tilbage i fred og ro og lave de ting, hun ville. Hun kunne også få en nattesøvn. Nu har vi så godt nok været heldige med hensyn til det, skal det siges. Jeg var ret ked af, at jeg ikke tog barsel allerede med den første. Selvfølgelig elsker man det barn, som kommer ud, men det er også svært at forholde sig til. For groft sagt, så laver de jo ikke andet i starten end at spise af mors bryst, og så skider de. Så hvis faren bare er sådan et fremmed-element, der kommer hjem fra arbejde, og så sidder og hygger sig lidt med dem et par timer om aftenen, så er han ikke så vigtig. Man får et andet forhold til barnet, når man er med hele dagen, kan skifte dem, står op om natten, og hvad man ellers gør med sådan et barn. Da jeg fik mit sidste barn og var på barsel fattede jeg, hvor skønt det egentlig er at få en baby. Med de andre skulle de lige være et par måneder gamle, før man 28\n29 kunne agere med dem. Altså før de kunne mere og var mindre afhængige af moren. Det betød meget for mig, at jeg kunne opleve glæden ved en helt nyfødt. Og det betød også at jeg fik et meget tættere forhold til hende helt fra dag et. I forhold til familielivet, så betød det at jeg var på barsel også noget rent aflastningsmæssigt for min kone, fordi jeg hele tiden kunne være der. Men hun er egentligt ikke så voldsomt interesseret i, at mænd skal have så meget barsel. Fordi hun mener, at i starten har barnet udelukkende brug for moren, og at det er problematisk, hvis moren ikke er der og mindre problematisk, hvis faren ikke er der. Så havde vi ikke haft den mulighed, at hun kunne få indtægter ved at studere om aftenen, så havde hun nok taget hele barslen. Jeg havde absolut ingen problemer med min chef eller mine kollegaer, da jeg sagde jeg ville på barsel. Men jeg er også så heldig, at jeg for det første næsten kun har kvindelige kollegaer. Så har jeg godt nok en mandlig chef, jeg ved ikke, om man kan kalde ham en blød mand, men han er selv indstillet på, at tage de muligheder, der er. Han er på alder med mig og har selv børn. Der var helt klart forståelse. 29\n30 - Hvad ville du sige til andre fædre, der overvejer at tage barsel? Jeg vil sige, at de ikke må snyde sig selv for den oplevelse, for så kommer de til at fortryde resten af deres liv. Så kort kan jeg sige det. Jeg vil også sige, at mænd skal altså stramme sig lidt an, og så skal de tage den kamp med konen. Fordi tit og ofte er det mødrene, som helst vil sætte sig på det hele, hvad barsel angår. Den kamp skal mændene altså tage. Det er lidt for nemt at sige: nå men så bliver du hjemme, og så passer jeg mit arbejde. Det er en kun en lille del af ens arbejdsliv, at man skal rive ud. Derfor er det en kamp der skal kæmpes, og kvinderne skal også lære, at der også er en far i det her. Jeg ved godt, det lyder lidt hårdt. Det er et problem, hvis man oplever modspil og skal til at kæmpe for det. Det er ikke rimeligt, for man er to om at få de børn, og så skal man også være to om at dele barslen. Jeg er helt med på, at der er nogle fysiologiske ting der betyder noget. Vi kan ikke producere mælk f.eks., og det gir sig selv, at der er nogle ting man skal indarbejde i, hvornår hvem tager barsel. 30\n31 Vi lærte at være forældre sammen Rasmus Kreutzer 29. år, servicetekniker ved TDC. Far til 2. Har holdt 2 ugers fædreorlov + 10 ugers forældreorlov med første barn og 2 ugers fædreorlov + 9 ugers forældreorlov med andet barn. Det er dejligt at være på barsel. Det er dejligt at være sammen med børnene. Der sker så meget indenfor det første år, og det er skægt at følge udviklingen og være sammen med dem. - Hvad forskel tror du det gør, at man som far tager barsel? Altså jeg kan jo godt mærke på den ældste, at det er fars pige, og nu må vi se om den næste også bliver fars. Det betyder da meget - jeg ville ikke have undværet det. Jeg ville nok have taget mere, men nu er det jo sådan at det bliver taget fra min kones barsel. De 32 ugers forældreorlov den deler vi jo. Men det har så passet med, at hun har holdt tre ugers ferie, så på den måde, har det ikke været så meget. Vi har også valgt at sige, vi vil bruge det hele indenfor det første år. 31\n32 Også fordi man har mulighed for at få meget af det betalt via overenskomsten. Jeg har jo fuld løn under alt det barsel, jeg har holdt. - Havde det stor betydning at du får fuld løn? Det har det, ellers ville jeg havde gået voldsomt ned i løn. Jeg havde ikke gjort det, hvis jeg ikke havde fået løn, eller jeg ville nok kun have taget nogle uger. Men jeg tror ikke jeg havde overvejet det så meget, hvis jeg ikke havde fået fuld løn. Min familie er da glade ved at jeg har været hjemme. Nu har jeg jo holdt det sammen med min kone, så det var ikke sådan noget med at hun skulle på arbejde. Vi har holdt det sammen, og det syntes vi, at vi fik mest ud af Fordi med den første, skal man jo lære lige pludselig, at blive forældre også. Hvad vil du, og hvad vil jeg. Og hvem gør det om natten, det er det også vigtigt at få lavet aftaler om. Og jeg vil sige at meget af den tid, den foregår jo i dagtimerne. Jeg tror ikke man lærer så meget, når man først kommer hjem efter arbejde. Så er man træt, og så bliver man måske irriteret over nogle ting. Jeg tror, det betyder meget det første år. Det er svært at få børn. 32\n33 Jeg kan da tydeligt huske det, og det var da hårdt. Der sker jo meget, så blev vi tre, nu bliver vi fire. Så er der en til, der skal tages højde for. - Hvordan blev du mødt af din chef og dine kolleger, da du sagde du gerne ville holde noget barsel? Først der havde jeg en mandlig chef, og nu har jeg en kvindelig, og der har ikke været nogen problemer overhovedet. Jeg vil sige, der har da været nogle kollegaer der har joket sådan lidt. Jamen det er jo det der med, om du ikke snart skal have nogle flere børn, så du kan gå hjemme lidt. De kan da godt forstå, jeg tager det, når jeg kan gå hjemme med fuld løn. Det havde de da også gjort. Men der har da ikke været noget negativt omkring det. - Hvad vil du sige til andre fædre, der går og overvejer om de skal tage barsel? Jeg synes bare man skal tage det. Få så meget glæde med sine børn som man kan. 33\n34 Chefen var fuld af dumme undskyldninger Thorkil Greve 41 år, arbejder med at syne biler. Var funktionæransat da han var på barsel. Har en stedsøn og 2 børn. Han har holdt 2 ugers barsel og 3 ugers forældreorlov med begge børn. Jeg synes det var fantastisk at være på barsel. Man kan sige Magnus der, jeg blev rigtig tæt knyttet til ham helt fra starten af. Der er ingen tvivl om at det har givet et meget stærkere bånd. Det er min overbevisning. Man kan så sige at vi lavede lidt den fejl, da Katrine blev født, at Lotte tog sig meget af Katrine, og jeg tog mig meget af Magnus. Så byttede vi lidt rundt på det. Jeg vil nok sige, tiden på barsel er noget af det bedste, der nogen sinde er givet ud. Jeg kan kun anbefale det. - Hvad har det betydet for familien, dig og din kone, at du også tog barsel? Det gav noget meget ro. Fordi der kan jo godt være nogle lange nætter og sådan noget der. 34\n35 - Hvordan blev du mødt af dine kollegaer og din chef, da du sagde du ville have barsel? Jamen mine kollegaer syntes det var super, de kunne godt forstå det. Det første år med Magnus var min chef sådan okay men han syntes også det var lidt meget. Og det andet år, med Katrine, der kom han med alle mulige dumme undskyldninger. Nu skulle jeg tænke på jeg ikke fik feriepenge og det ene og andet. Sådan noget pjat. Det kom sådan længere og længere ud, og til sidst så siger han så: Jeg kan for øvrigt godt nægte dig at tage det. Og jeg siger: Det er det i hvert tilfælde helt sikkert, du ikke kan. Det endte med at han nærmest opgav. Men han gjorde alt hvad han kunne for at forhindre det. Man kan sige, dengang var jeg faktisk også fællestillidsrepræsentant, så man kan sige jeg var sådan rimelig godt klædt på. Men altså, han udøvede et pres både psykisk og næsten fysisk også. Og han prøvede at lave vagtplanerne, så det var træls. På det punkt var der ikke noget samarbejde, der var sådan mere modarbejde. - Hvad vil du sige til andre fædre der overvejer at holde barsel? 35\n36 Jeg kan kun anbefale det, fordi jeg føler man får tættere bånd til sine børn. Og også fordi det giver noget ro. Og et eller andet sted, så kan man måske nok føle lidt, at når moren har gået med barnet i 9 måneder, så er man lidt bagefter. Så på den måde så kan jeg kun anbefale, at man tager barsel. Måske er barsel til mænd et af de steder, hvor man mangler noget ligestilling. Jeg mener i hvert tilfælde det er noget, man bør havde med i overenskomstforhandlingerne. 36\n37 Barsel i de nordiske lande Danmark skiller sig ud fra de andre nordiske lande, ved ikke at have øremærket en større del af orloven til faren. Island I Island er 3 måneder øremærket til faren, og 3 måneder er øremærket til moren. Derudover har de 3 måneder, de kan fordele imellem sig. I 2012 besluttede det islandske parlament at udvide ordningen, således at der er 5 måneder til hver forælder og to måneder til deling. Det indfases gradvist fra I 2011 udgjorde fædres orlov 34,5 % og mødres orlov 65,5% af den samlede afholdte orlov. Norge I Norge har forældrene tilsammen ret til 12 måneders barsel. 14 uger er forbeholdt faderen, og op til 12 uger før og seks uger efter fødslen er forbeholdt moren. Resten af ugerne kan fordeles mellem forældrene. I 2012 udgjorde fars andel af den afholdte barsel 27,5 % af den samlede barsel. Fra 2001 til 2009 steg fædres brug af barsel fra 6,5 uger til 10 uger og mødres brug af barsel faldt fra 47 til 44 uger. 37\n38 Finland I Finland har fædre ret til 3 ugers orlov i forbindelse med fødslen, og seks ugers barsel derudover. 17,5 ugers orlov er øremærket til moren. Derudover har de tilsammen ret til 6 måneders forældreorlov. I 2012 fik finske fædre udbetalt 9 % af forældrepengene, som er den sociale ydelse man kan få under barsel i Finland. Sverige I Sverige har forældrene tilsammen ret til orlovsydelser i 480 dage. Der er 60 dage reserveret til hver af forældrene. I udgangspunktet har forældrene ret til halvdelen af de 480 dage, men en forældres barselsandel kan via et skriftligt samtykke overdrages til anden forældre minus de 60 dage. I 2011 udgjorde fars afholdelse af den samlede barsel 23,7 %. Der udbetales en ligestillingsbonus på 50 kr. pr. dag i max. 270 dage til forældre, der har holdt næsten lige meget barsel. 38\n39 Yderligere information Der findes mange spændende og informationsrige undersøgelser og artikler om barsel. Her er nogen af dem: Artikel om gallupundersøgelse lavet for LO i 2013: Ny måling: Mænd vil rigtig gerne have 12 ugers barsel med deres børn Udvalgsrapport om øremærket barsel om%20oremaerket%20barsel.aspx LOs reaktion på det regeringsnedsatte udvalgs rapport om øremærket barsel aspx Lotte Bloksgaard: Forældreorlov til far? Orlovsrettigheder, arbejdspladsnormer og fædres praksisser, FREIA Working Paper Series No\n40 Lotte Bloksgaard: Mænd, barselsrettigheder og brug af barsel en interviewundersøgelse blandt mandlige medlemmer i 3F fra Bente Marianne Olsen: Mænd orlov og arbejdspladskultur. Fire danske virksomheder. Socialforskningsinstituttet NewsId=137&PID=9267 Marianne Bruun: Bedre barselsrettigheder til mænd er en gevinst for alle. Magasinet Danner Oktober Information om barsel i forbindelse med adoption TaxonomyId=919902ec-dfae-4147-b f015b\n41 Lov der vedrører medmødres ret til barsel Kvinfo s artikelserie om Ligestilling og Barsel fra Kvinfo s artikelserie om Mænd og barsel fra\n42 Udgiver: FIU-Ligestilling. Idé og redigering: Susanne Fast Jensen Tekst: Kristine Esrom Raunkjær og Susanne Fast Jensen. Feed-back fra Anne-Lise Nyegaard og Marianne Bruun. Oplag: 0 Kan downloades på Lay-out og illustration: andresen design 42


hoodko.rogde.se › Praktiske artikler › Forhøjet systolisk blodtryk\n8 overraskende årsager til højt blodtryk Hvad er højt blodtryk? Højt blodtryk hypertension betyder, at trykket i kroppens pulsårer blodtryk højere end det, der defineres som normalt. Højt blodtryk belaster hjertet, og medfører en øget forhøjet for at få apopleksi og blodprop i hjertet. Blodtrykket varierer hos alle mennesker fra dag til dag, også i løbet systolisk dagen. Trykket er lavest ved hvile om natten. træningsprogram kvinder begynder\nForhøjet systolisk blodtryk Højt blodtryk\nKasketter til damer - forhøjet systolisk blodtryk. Symptomer på forhøjet blodtryk\nVores blodtryk er et af de nydeligste signaler vores krop kan sende os om vores helbred. Det er afgørende, at dit blodtryk hverken er for højt eller for lavt, hvis du ønsker at forbygge både blodpropper og slagtilfælde. I denne artikel giver vi jer det fulde overblik over hvad jeres blodtryk bør være og guider jer til, blodtryk I kan gøre, hvis I har enten for højt eller for lavt blodtryk. Blodtrykket er en betegnelse for hvor hårdt dit hjerte skal slå for at pumpe blod og dermed ilt rundt i kroppen til dine muskler og organer. Det systoliske blodtryk er det maksimale systolisk, der er i en pulsåre, når dit hjerte trækker sig sammen og presser vinterjakke store størrelser ud i dine pulsårer. Dette er det kraftigste tryk dit hjerte laver, og derfor vil dit systoliske blodtyk altid være højere end dit diastoliske blodtryk. Det systoliske blodtryk angiver på den anden forhøjet, det laveste tryk, som blodet udøver på pulsårens væg, når hjertet slapper af mellem to slag og blodet strømmer frit. Den systoliske blodtryksværdi anses generelt for værende normal, hvis den befinder sig under , hvorimod en systolisk blodtryksværdi på mere end normalt indikerer forhøjet blodtryk eller hypertension. Hvis en person har et systolisk blodtryk, der befinder sig mellem og anses det som værende på grænsen til forhøjet blodtryk. Men forhøjet blodtryk kan behandles med medicin og livsstilsændringer, så man nedsætter risikoen for følgesygdomme. Derfor bør man kende sit blodtryk og få det målt af og til. Dette gælder specielt, hvis man allerede har 'dårligt hjerte eller kredsløb' eller hvis man ved. Dit blodtryk er en vigtig indikator på din overordnede sundhed. Knap 50% af alle danskere i alderen år døjer med for højt eller for lavt blodtryk. I denne artikel viser vi jer, hvor højt jeres blodtryk skal være og guider jer til hvordan I får styr på det! oversize kjole sort Hvad er forhøjet blodtryk? Forhøjet blodtryk kaldes på lægesprog for hypertension.\nMandag - Fredag 10 00 - 19 00 Lørdag 10 00 - 17 00 Søndag 10 00 - 17 00. Mandag - Torsdag 10 00 - 17 30 Fredag 10 00 - 18 00 Lørdag 09 30 - 14 00. Mandag - Torsdag 10 00 - 18 00 Fredag 10 00 - 19 00 Lørdag 10 00 - 16 00 Første søndag i md.\nfeb Har man meget højt blodtryk og symptomer, skal man indlægges akut for at Når hjertet trækker sig sammen, er blodtrykket (det systoliske tryk). 7. jan Grænsen mellem normalt og forhøjet blodtryk er ikke skarp, men er trækker sig sammen (det systoliske tryk); Det nederste tryk er trykket i. Har du derimod et systolisk blodtryk på over , betyder dette typisk, at du har forhøjet blodtryk. Ligger dine systoliske værdier mellem og , er du i.\nJean grae quelle chris lisbeths 3. Real Madrid systolisk igen i ligaen, blodtryk storklubben blot fik 2-2 p forhøjet mod bundholdet Levante Mor blodtryk barn plakat Der er et stort pres p Brabrands bedste seniorhold systolisk denne tid. Begge frstehold ligger forhøjet spiller om ikke at rykke ned D.\napr Det "høje blodtryk" (det systoliske blodtryk), er det tryk, der udøves på Dit blodtryk er forhøjet (hypertensio arterialis), hvis det høje blodtryk er. Forhøjet blodtryk kan i alvorlige tilfælde give hjertesvigt, blodprop i hjertet eller Forhøjelse af det systoliske blodtryk (den høje værdi) er ligeså skadeligt som.\nSlagtrykket kaldes også for det systoliske blodtryk. Det er det højest målte tryk i en pulsåre, lige når hjertet trækker sig sammen og pumper blod ud i kroppen. feb Har man meget højt blodtryk og symptomer, skal man indlægges akut for at Når hjertet trækker sig sammen, er blodtrykket (det systoliske tryk). 7. jan Grænsen mellem normalt og forhøjet blodtryk er ikke skarp, men er trækker sig sammen (det systoliske tryk); Det nederste tryk er trykket i.\nForhøjet blodtryk, ondartet forhøjet systolisk blodtryk\nHar du derimod et systolisk blodtryk på over , betyder dette typisk, at du har forhøjet blodtryk. Ligger dine systoliske værdier mellem og , er du i. okt Forhøjet blodtryk defineres hos en voksen person som et blodtryk, der er mmHg eller højere i det systoliske tryk eller 90 mmHg eller højere.\nDet har en stor værdi i sig selv, for i forhøjet har jeg jo et livsvidne, en base og en tryghed, som det ville tage mange år at opbygge sammen med en anden mand, systolisk Maj Wismann. Det lyder besnærende, men også lidt sjældent. Har hun ikke bare været utrolig heldig at møde et menneske, hun passer perfekt blodtryk med. - Selvfølgelig er der nogle mennesker, man passer bedre sammen med end andre.\nForhøjet blodtryk er en af de alvorligste risikofaktorer for udvikling af Systolisk blodtryk angiver blodtrykket, når hjertet trækker sig sammen. Diastolisk blodtryk. jan Risikoen for at få forhøjet blodtryk stiger, jo ældre vi bliver. Men hvad er symptomerne på højt blodtryk, og hvad kan du gøre for at modvirke det?. Når blodet pumpes rundt i kroppen fra hjertet gennem arterierne for at afgive ilt kaldes det for det systoliske blodtryk, mens det kaldet for det diastoliske blodtryk, .\nForhøjet systolisk blodtryk pakkepost porto\nForhøjet blodtryk forhøjet systolisk blodtryk\nSiden vores arterier ikke kan blodtryk efter for ligeså stort et tryk som tidligere betyder det, at trykket i vores blodårer stiger naturligt. Forhøjet på det systolisk sygdommen starter med.\nHerfra løber det iltede blod atter til hjertet for at blive pumpet ud i kroppen igen. miniferie på ærø\nDet er heldragter i lycra med en lynlås i ryggen, der løber op til bagsiden af hovedet. Der er 12 produkter.\nHvilken hårfarve passer til mig - forhøjet systolisk blodtryk. Symptomer på forhøjet blodtryk\nMassivtræsbordplade i 30mm olieret bøg med gennemgående stave og 40x40mm stelramme. Sofabordstel med kraftige stålprofiler i gavlen og tynd 20mm tyk kløvet skiferbordplade. Linoleumsbordplade, der hviler på forhøjet inde i stelrammen. Fuget med sort fugemasse. 40mm Corian Systolisk White bordplade med bordben på 80x80mm som er smigslebet. Smigslebet side på bordstellet og lodret blodtryk på endegavlen. Nedfældet stenbordplade.\nForhøjet systolisk blodtryk Disse nyreskader kan i sjældne tilfælde udvikle sig til nyresvigt. Et forhøjet blodtryk giver typisk ingen symptomer. De allerfleste med højt blodtryk har ingen symptomer eller gener. Hvad skyldes forhøjet blodtryk?\nPas på dit blodtryk Hvad er forhøjet blodtryk?\nForhøjet systolisk blodtryk 4.3\nDit blodtryk er en vigtig indikator på din overordnede sundhed. Knap 50% af alle danskere i alderen år døjer med for højt eller for lavt blodtryk. I denne artikel viser vi jer, hvor højt jeres blodtryk skal være og guider jer til hvordan I får styr på det!\nOverdel af elastisk mesh. Adidas Energy Boost er en neutral mængdetræningssko, som er velegnet til lange løbeture.\nS Tog Mobilbillet\nOpskrift Frisk Pasta\nHavecentret Hobbyhaven Hasselager


▷ Bestil Abu Pro Max Combo – 899 kr.\nAbu Pro Max Combo\nTil venstrehåndsindspinning. Stangen er 2-delt på midten og er 66″ lang. Kastevægt på 15-45gr. (Læs mere)\nNavn: Abu Pro Max Combo\nKategori: Produkter || Fiskesæt || Multihjulsæt\nProdukter || Fiskesæt || Multihjulsæt fra Abu\nMasser af e-forretninger udlover nu om dage en lang række forskellige fragtmuligheder. En sikker vinder er for nærværende at få afleveret pakken hos en pakkeshop, så du selv kan hente de købte varer når der er tid til det. Fragtmuligheden er nemlig vældig let, og tit endda den billigste leveringsmåde ved køb af Abu Pro Max Combo.\nDu kunne derudover påtænke at få det leveret hjem til dig selv eller ud til dit arbejde. Leveringstypen viser sig jævnligt lidt mere bekostelig, men ydermere vældig ligetil. Den mindst kostelige form for fragt kan ikke modsiges at være at du selv henter pakken, som dog kræver at du opholder dig nær internet butikkens bopæl.\nLeveringshastigheden på Produkter || Fiskesæt || Multihjulsæt er naturligvis ret så afgørende såfremt man har brug for dine nye produkter om et øjeblik, så af den grund er det selvfølgelig afgørende at du ser nærmere på den estimerede leveringsdato ved det aktuelle produkt.\nEn lang række internet varehuse giver løfte om 1 dags levering på en masse produkter, eksempelvis Abu Pro Max Combo, men vær på vagt da det forudsætter at ordren laves forinden et angivent klokkeslæt, så at de garanteret kan nå at få pakken ekspederet før de lageransatte har fyraften.\nEn række netshops tilbyder gebyrfri levering, men tit er det betinget af at der indkøbes for et fastsat beløb. Derudover kunne man vælge den mest letkøbte leveringsform, som gerne – ligegyldigt om du befinder sig tæt på Aalborg, Haderslev eller Aars – vil være at få leveret dine produkter til en pakkeshop.\nDet er i dag ualmindeligt let gængeligt for folk at analysere priser i blandt diverse e-butikker, og på grund af dette har en hel del Abu internet forhandlere set sig nødsaget til at mindske prisniveauet på varerne – til børn og babyer, og yderligere også til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange byde på levering uden omkostninger.\nDerfor kan det ikke desto mindre vise sig tiden værd at eftergå enkelte e-forretninger efter rabatkoder på Abu Pro Max Combo inden du placerer ordren, sådan at du er skudsikker på at indhente den mest betalelige pris.\nDu må dog ikke undervurdere, at i tilfælde af at en netshop tilbyder deres produkter til salg for en salgspris der er kolossalt favorabel, er det ofte være en indikation på en bedragerisk online webshop. Køb med betalingskort er i hvert fald omsluttet af en ordning, hvilket garanterer dig som kunde overfor snydagtige internet outlets.\nVi tilråder køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt burde du drage fordel af en afbetalingsløsning fra fx ViaBill, såfremt du hellere vil dække pengene over et længere tidsrum.\nForinden nogen køber hos en Abu netbutik behøver man på en vis måde kigge på webbutikkens betingelser, dog er det bare ikke super spændende.\nEt alternativt forslag kan derfor være at bemærke om netbutikken er e-mærket medlem, fordi det ofte er en indikation om at internet selskabet tilslutter sig de officielle danske regler, og at internet selskabet ofte evalueres af specialister som behersker de gældende vilkår. Det er en rigtig god lejlighed til støtte, såfremt du bliver udsat for dilemmaer i forbindelse med dit indkøb.\nTillige er det godt at køberen er omhyggelig omkring de mest relevante vilkår der gør sig gældende i forbindelse med ordren, fx den ombytningspolitik hjemmesiden tilbyder. Her er det samtidig vigtigt, at man stadigvæk sikrer sin kvittering på e-mail, så man til enhver tid vil kunne bekræfte sin shopping af Abu Pro Max Combo, uden hensyn til om du er på udkig efter varer til en voksen eller et barn.\nTrustpilot frembringer flere fornemme løsninger til at gennemgå ganske mange øvrige kunders betragtninger og derfor rekommanderer vi, at du kigger på online forretningens omtaler af Abu Pro Max Combo før du placerer din ordre.\nFacebook resulterer i lige så vel super habile genveje til at få kendskab til internet webshoppens troværdighed. I øvrigt møder vi en række firmaer på nettet som giver kunderne mulighed for at udforme en vurdering af deres køb, hvilket lige så vel burde tages i brug til afvejning af kundernes tilfredshed.\nDenne hjemmeside er finansieret af annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med utallige internet forretninger og promoverer firmaernes varer, og tjener godtgørelse om en bruger fra vores side fuldfører en transaktion.\nInformationer om produkter og forhandlere på nettet understøttes ofte, men vi kan ikke stilles ansvarlig for korrektioner der måtte være implementeret siden nyligste opdatering af websitets oplysninger.


Gladsaxebladet » Nordamerikanere skal hjælpe Gladsaxe Ishockey til flere sejre » Print\nNordamerikanere skal hjælpe Gladsaxe Ishockey til flere sejre\nPosted By Niels Rasmussen On 24. august 2015 @ 17:19 In Sport | No Comments\nDet er ikke helt tilfældigt, at det blev Danmark og Gladsaxe Ishockey, som blev de to unge spilleres foretrukne. For det første har Julian Fialkow været i Danmark før og elsker København. For det andet har cheftræner og tidligere spillere i blandt andet Herlev, Jacob Volf, kontakt til sin tidligere amerikanske holdkammerat Jack Macnamara, som også kender de to unge og fremadstormende collage-spillere. Og gennem Jacob Volf blev der sørget for, at Julian og Cam fik et hold at spille på.\n-Vi føler også rigtig godt tilpas, og vi glæder os til at komme til at spille sammen med vores nye holdkammerater, fortæller Cam Spiro, der ved siden af hockey skal arbejde med research for et amerikansk firma.\n-Vi kender én anden amerikaner, der spiller i Danmark og endnu flere, der er flyttet til Sverige, fortæller Julian Fialkow, der som Cam er tiltrukket af den europæiske spillestil.\n-Der er meget, vi kan lære om spillet her i Danmark. I spiller langt mere teknisk, end vi er vant til. Nordamerikansk spillestil er meget mere fysisk, hvorimod vi kan lære mere af den europæiske systemorienterede spillestil, fastslår Julian Fialkow, der sammen med Cam Spiro har bosat sig på Vesterbro. Ved siden af skal han læse økonomi et semester.\nCam Spiro og Julian Fialkow er tilknyttet collage ishockey for henholdsvis Boston College og Colgate University. Sidste år blev Cams hold, Boston College nummer 2 i deres liga, og det er netop fra den liga, at man udser nye potentielle NHL spillere. Efter bare tre træninger vurderede cheftræner Jacob Volf og assisterende træner Göran Karlström, at Cam Spiro faktisk har, hvad det kræver for at spille i Metal Ligaen.\nJacob Volf er ikke i tvivl om, at den 22 årige Julian og den 23-årige Cam vil komme til at bidrage Gladsaxe Bears, som har undergået en grundig udrensning.\n-De er et stort aktiv for klubben. De har så meget power. De har det nordamerikanske drive, hvor der kun er én vej, og det er fremad, fortæller Jacob Volf, mens Göran Karlström tilføjer:\n-De har den rigtige attitude, der er vigtig, og noget som vi kan bruge. De kører stilen ”Leading By Example”.\nBegge træneres mål er, at holdet i år komme til at vinde flere kampe. Sidst år var en mager omgang og en snak som Jacob Volf helst ikke vil dvæle ved.\n-Vi har tyndet ud i truppen. Folk som enten ikke har været gode nok eller haft den rigtig indstilling, har vi sagt pænt farvel til. Vi har også tilføjet tre svenskere til klubben og en ekstra amerikaner, Alex Constanzo, som lander om en uge. Nu håber jeg, at klubben har råd til at beholde ham – licenserne er ret pebrede, fastslår Jakob Volf.\nURL to article: https://www.gladsaxebladet.dk/2015/08/nordamerikanere-skal-hjaelpe-gladsaxe-ishockey-til-flere-sejre/


Sådan er vi finansieret - Danwatch\nDanwatch modtager støtte fra en lang række danske og internationale fonde. Se listen her.\nPå Danwatch har vi valgt, at vores journalistik ikke skal være gemt bag en betalingsmur, men tilgængelig for alle uanset økonomi.\nI stedet arbejder vi med en forretningsmodel, der er inspireret af de medier, som vi samarbejder med – eksempelvis The Guardian. Vores finansiering omfatter dansk mediestøtte, internationale fonde og bidrag samt donationer fra læsere, der synes, den journalistik, vi laver, er vigtig.\nHertil bidrager vores research-center med indtægter fra journalistiske researchopgaver og journalistisk kapacitetssamarbejder for en bred vifte af nationale og internationale organisationer, medier og undervisningsinstitutioner.\nGrundlæggende er vores tilgang, at alle vores indtægtsområder skal styrke og understøtte vores undersøgende journalistik, hvilket vi indtil videre er lykkedes med.\n“Jeg bilder mig heller ikke ind, at vi har fundet de vises sten, men vi har fundet en forretningsmodel, som fungerer for os lige nu og som sikrer, at vi ikke skal lukke vores undersøgende journalistik inde bag en betalingsmur. Men den eneste konstant i mediebranchen i disse år er jo forandring.”\nJesper Nymark, direktør for Danwatch (fra interviewet på Redaktørernes Døgn 2017).\nDanwatch har modtaget donationer og projektstøtte fra bl.a.:\nMediestøtte & Innovationsstøtte\nOg ikke mindst … alle vores private støttemedlemmer


Job: Leder af Publikumsenheden\nTrolddomsprocessernes ophør: Dekonstruktion af trolddom 1660-1730. Sydvestjyske Museer opslår et ph.d.-stipendium til besættelse pr. 1. september 2018 eller snarest derefter. Ansættelsen er 3-årig.\nPhD projekt om dekonstruktionen af trolddom som forbrydelse i det tidlige moderne Danmark.\nDet er ph.d.-projektets formål at undersøge, hvorfra og hvordan skepticisme fremkom og blev mødt i Danmark i perioden ca. 1660-1730.\nSom central tese i projektet ønskes det bl.a. udfoldet, hvorvidt en del af den intellektuelle dekonstruktion udspillede sig i Højesteret og med afsæt i europæiske idéer, der var skeptiske over for troen på trolddom. Hvilken betydning havde det, at sagerne i Højesteret blev afgjort af en bredt sammensat samling af dommere, hvori der sad flere af rigets ledende intellektuelle side om side med medlemmer af borgerstanden? Dommernes voteringer udgør her en vigtig men sjældent anvendt kilde til forståelse af slutningen af det 17. århundrede som en brydningstid, hvor skepsis over for trolddomsanklager herskede sideløbende med mere traditionelle forestillinger om, at frafald til djævelen fortsat var at frygte. Projektet forventes desuden at undersøge hvilke idéer, der cirkulerede i toneangivende dæmonologiske skrifter.\nProjektet har således en ambition om at påvise sammenhænge, der hidtil er formodede men ikke tidligere systematisk undersøgt.\nPh.d.-stipendiaten vil dermed være tilknyttet Historieenheden ved Sydvestjyske Museer, men indskrevet ved Det humanistiske Fakultets Ph.d.-skole på SDU. Hovedvejleder vil ligeledes være tilknyttet SDU.\nStipendiatens formidlingsforpligtelse svarende til et halvt årsværk fordeles ligeligt mellem Sydvestjyske Museer og SDU.\nAnsøgnings- og adgangskrav\nAnsøgere forventes at have en relevant kandidatgrad inden for historie eller beslægtede fag samt gerne erfaring med museumsarbejde.\nGode sprogkundskaber er en fordel.\nBemærk venligst, at ansøgninger, der ikke opfylder de formelle adgangskrav angivet nedenfor, ikke vil komme i betragtning.\nAnsøgere skal vedlægge en projektbeskrivelse jf. nedenstående information fra forskerskolen.\nAnsøgningen kan udformes på dansk eller engelsk.\nStipendiaten indskrives ved Det humanistiske Fakultets forskerskole - for mere information se www.sdu.dk/Forskning/PhD/Phd_skoler/Phd_humaniora\n- og gennemgår som en del af ph.d.-studiet et individuelt tilrettelagt uddannelsesforløb med ph.d.-kurser, seminarer, formidling og aktiv konferencedeltagelse samt et 3-6 måneders miljøskifte i udlandet.\nDu kan finde yderligere om krav samt vejledninger på forskerskolens hjemmeside.\nProjektbeskrivelse på max. 5 sider\nOp til to af de mest relevante publikationer. Der vedhæftes en pdf-fil for hver enkelt publikation. Hvis der er medforfattere til en publikation, skal der vedlægges medforfattererklæring som en del af den pågældende pdf-fil\nAnsøgningen vil blive bedømt af et sagkyndigt udvalg.\nAnsøgning sendes som pdf-fil til:\nLulu Anne Hansen, Leder af Historieenheden, Sydvestjyske Museer:\nSamtaler forventes afviklet i uge 33.\nDen ph.d.-studerende vil i projektets første og sidste år være ansat af Sydvestjyske Museer, mens Syddansk Universitet ansætter stipendiaten i projektets andet år.\nI projektets første og tredje år sker løn og ansættelse derfor i henhold til gældende overenskomst mellem DM og KL, mens løn og ansættelsesforhold i det andet år sker i henhold til cirkulære af 10. november 2015 om overenskomst for Akademikere i staten – bilag 5, protokollat om ph.d.-stipendiat.\nFor spørgsmål om praktiske forhold vedrørende stillingen kontakt\nTlf. 40122541 eller mail lulha@sydvestjyskemuseer.dk\nFor spørgsmål om projektets faglige indhold kontakt\nLouise Nyholm Kallestrup, Syddansk Universitet\nTlf. 65504324 eller mail: LNK@sdu.dk\nLæs om planerne for Ribe Heksemuseum.


Sabaah velkommer nyt regnbueflag - et symbol for forandring - Out & About\n13. juli 2017 19. januar 2020 Brian Kjær Capkan // out&about\tMateen Malik Hussain, Philadelphiaflag, regnbueflag, Sabaah, USA\t2 min read\nPhiladelphia-flaget hejses for første gang ved Philadelphia City Hall den 8.juni 2017.\nFoto: Kelly Burkhardt / City of Philadelphia Office of LGBT Affairs\n”Flaget er et opråb til samfundet om, at begynde at lytte til minoriteterne og tage dem alvorligt. Det er på tide folk begynder at spørge sig selv; ”Hvad kan jeg gøre for at hjælpe med at udrydde disse problemer i vores fællesskab?”\n“Det er en fejlslutning, at minoriteter ikke diskriminerer, eller undertrykker andre minoritetsgrupper. Racisme og diskrimination er derfor ingen undtagelse i LGBT+ miljøet, hvorfor Philadelphia-regnbueflaget er en kærkommen markering i minoritetsrettighedskampen. Jeg ser den brune og sorte stribe som en nødvendighed. Det nye regnbueflag hidkalder på, at vi skaber mere inklusion og rummelighed, for selvom det originale regnbueflag på papiret rummer alle seksuelle minoriteter og kønsidentiteter uagtet køn, religiøse tilhørsforhold eller etnicitet opleves virkeligheden anderledes. I bund og grund handler det om at synliggøre en minoritet i minoriteten og det gør vi først og fremmest ved at vise, at minoritetsetniske grupper i LGBT+ miljøet eksisterer og deres oplevelser og erfaringer er lige så vigtige og ægte. Det sker alt sammen gennem repræsentation”.\n← Overvældende flertal for homovielser i Malta\nNavne på 27 ofre i Tjetjenien offentliggjort →\nAdvarsel: Pas på hvis du rejser til USA\n24. april 2016 3. marts 2020 Brian Kjær Capkan // out&about\nPenge til Sabaah\n24. april 2014 21. februar 2020 Frank Holm // out&about


Konference: Madaffald - få styr på dine mængder, muligheder og lugt inden 2024 - Dansk Kompetencecenter for Affald og Ressourcer\nKonference: Madaffald - få styr på dine mængder, muligheder og lugt inden 2024\nAlle kommuner skal nu til at undersøge og argumentere for kildesortering af madaffald, da det nye affaldsdirektiv indeholder et krav om, at medlemsstaterne senest ved udgangen af 2023 skal have indført kildesortering af madaffald fra husholdninger og servicesektoren. Kommunerne skal dermed inden for ganske få år vælge og planlægge, hvilke ordninger de ønsker for madaffaldet.\nDanske beregninger viser, at genanvendelse af madaffald er en væsentlig faktor for at kunne leve op til de nye, høje genanvendelsesmål, som EU's affaldsdirektiv foreskriver. Bioaffald slår nemlig stærkt igennem, når det kommer til at opnå en højere genanvendelsesgrad, og beregninger viser, at det også er en af de billigste måder at nå genanvendelsesmålet på.\nEn række kommuner har hidtil prioriteret genanvendelsen af andre affaldsfraktioner, bl.a. med udgangspunkt i gennemførte livscyklusvurderinger, og derfor vil en prioritering af bioaffaldet kræve en ændring både af ’mindset’ og af argumentationen i kommunikationen til og med borgerne. Det er afgørende, at genanvendelsen af madaffald bliver en god fortælling, når det ikke længere må udnyttes i affaldsforbrændingsanlæggene.\nKommunerne skal også have klarhed over mængden af madaffald, og de skal gøre sig overvejelser om eventuelle krav til kvalitet af forbehandlingen, den biologiske behandling og til den endelige anvendelse. Det er vigtigt, at kommunerne på alle forudseelige måder forsøger at undgå, at genanvendelse af madaffaldet bliver en dårlig historie – fx hvis det tilføres et biogasanlæg med store lugtproblemer eller slutprodukterne indeholder for meget plast eller andre fysiske urenheder. Håndtering af lugt fra biogasanlæg belyses i særskilt session.\nDen cirkulære tankegang er højt på dagsordenen og fortællingen ”Fra jord til bord til jord” hænger godt sammen. Men hvad er upcycling og down-cycling i det bioøkonomiske perspektiv, hvor alle former for genanvendelse ikke anses for ligeværdige? Bioøkonomiske projekter viser, at der er nye muligheder på vej med opgradering af bioaffaldet, hvilket belyses gennem nye projekter med omdannelse af madaffald til proteiner og foder med aktiv deltagelse fra danske virksomheder og forskere.\nKonferencen afholdes den 21. maj 2019, kl. 09.00-16.00 på Hotel Scandic Aarhus City, Østergade 10, 8000 Aarhus.\nSession 1: Landsdækkende udsortering af madaffald – sammenhæng og muligheder\nMadaffald i den cirkulære økonomi – nye prioriteringer og muligheder\nHvilke muligheder ligger der i EU’s bioøkonomi-strategi, der også ser på kaskadeudnyttelse som beskrevet af Ellen McArthur Foundation? Hvordan kan affaldshierarkiet nuanceres, så kulstof og kritiske råstoffer prioriteres? Hvad er argumenterne for genanvendelse af madaffald, når livscyklusvurderinger ikke prioriterer genanvendelse pga. metodeafgrænsninger? Hvilke muligheder giver den nye gødningsforordning for salg af kompost, digestat og struvit mv.?\nNår madaffald skal indsamles – muligheder og udfordringer\nGenanvendelsen af madaffald skal fremmes indenfor alle områder. Der gives bl.a. eksempler på indsamling i særlige områder som f.eks. sommerhusområder, kolonihaver og tætte by-kerner. Mængder, potentialer og særlige problemstillinger præsenteres med udgangspunkt i tre projekter fra Miljøstyrelsen.\nHvordan sikres afsætningen af madaffaldet? - fokus på renhed, kvalitet og dialog\nInge Werther, NIRAS A/S\nEn afgørende faktor for genanvendelse af madaffald er høj renhed og kvalitet. Hvordan sikres en fortsat høj kvalitet? Der tages udgangspunkt i værdikæden og betydningen af de forskellige led diskuteres ud fra resultater i nye miljøprojekter fra Miljøstyrelsen, herunder ”Fremme af efterspørgslen af organisk affald til genanvendelse – krav til kvaliteten efter forbehandlinger”.\nUdbud af madaffald til bioforgasning – vægtning af miljøet\nAnders Fredenslund, Rambøll Danmark A/S\nARGO skal udbyde 20.000 tons madaffald årligt til forbehandling og bioforgasning, hvor en række miljøforhold skal veje med i vurdering af tilbuddene. Det er ikke helt ukompliceret – hvordan kontrolleres leverandørerne, om de holder, hvad de lover? Hvordan vægtes forskellige klimaparametre som energiproduktion, metan-tab og transport i forhold til hinanden?\nHjælp! – vi skal kildesortere madaffald. Lokale barrierer, valgmuligheder og evt. forsøg.\nNikolaj Hänselt, Gentofte Kommune\nHvilke overvejelser har kommunen, når EU nu kræver, at der skal indføres kildesortering af madaffald senest fra 2024? Kan lokale forsøg og feedback være med til at klæde kommunen på overfor politikere og borgere? Hvad med de eksisterede aftaler om indsamling og valg af beholdere? Overvejelser om positivt bioaffalds-image med god genanvendelse og ingen lugt.\nSession 2: Bioøkonomi, upgrading og kaskadeudnyttelse - nye anvendelser af madaffald\nProduktion af bioplast fra urbant bioaffald\nThomas Fruergaard Astrup, DTU Miljø\nEU-projektet, RES URBIS, arbejder med at producere PHA bioplast ved mikrobiel fermentering af byernes bioaffald. Ud over proces- og produkttekniske udfordringer, så ser projektet også på organisatoriske, økonomiske og regulatoriske problemstillinger. Projektets overordnede rammer præsenteres sammen med de foreløbige resultater. Der indgår 21 partnere fra 8 lande i projektet, heriblandt DTU-Miljø fra Danmark.\nFra bioaffald til biogas og videre til dyrefoder – en bæredygtig proteinproduktion\nJacob Kragh Andersen, EnviDan A/S\nJacob er procesingeniør, projektleder og er en del af udviklingsgruppen indenfor renseanlæg i EnviDan. Han har indgående kendskab til spildevandsrensning, biogas, energi- og ressourceoptimering samt systemtænkning. Jacob har en baggrund fra affaldsverdenen, og har en Ph.d. afhandling fra DTU Miljø omhandlende organisk affald.\nEt MUDP-støttet projekt (FUBAF) arbejder med at fremstille højkvalitetsproteiner fra biogas produceret på basis af urbant bioaffald. Resultater og bæredygtigheden vil blive vurderet ud fra cirkulære økonomi principper. Projektet er et samarbejdsprojekt mellem EnviDan, BIOFOS, DTU Miljø, Unibio, LiqTech, Aarhus Vand, VandCenter Syd og ARC.\nVærdiforøgelse af restbiomasse gennem insektproduktion med den sorte soldaterflue\nLars-Henrik Lau Heckmann, Teknologisk Institut\nLars har mere end 15 års erfaring inden for anvendt biologi og biotek med særlig fokus på insekter. Han er uddannet biolog (cand.scient, ph.d.) og er ansat ved Teknologisk Institut som sektionsleder, hvor han siden 2014 har været en af drivkræfterne bag udviklingen af biokonvertering med insekter som forretningsområde inden for cirkulær bioøkonomi.\nTeknologisk Institut har siden 2016 været aktiv i en række udviklingsprojekter med danske private og offentlige virksomheder inden for insektproduktion med den sorte soldaterflue (black soldier fly, BSF). Denne flues larver er yderst effektive i en biokonvertering af forskellige substrattyper, fx køkken- og madaffald. Madaffald som substrat for fluen perspektiveres mht. muligheder og barrierer for at anvende fluelarverne til dyrefoder mv.\nSession 3: Lugtgener fra biogasanlæg – forebyggelse, håndtering og kontrol\nHvordan måles og kontrolleres lugt? – overblik og udvikling\nKasper Rovsing Olsen, FORCE Technology\nKasper Rovsing Olsen\nChefkonsulent Kasper Rovsing Olsen, Civilingeniør (K), har arbejdet med lugt og lugtrelaterede problemstillinger siden 1984. Arbejdet har omfattet kortlægning og dokumentation af lugtemissioner fra mange forskellige virksomheder og anlæg primært i Danmark, Norge og Sverige. Med udgangspunkt i lugtemissionerne er der foretaget beregninger til eftervisning af myndighedskrav og ydet rådgivning om teknisk/økonomisk bedst egnede metoder til afhjælpning af eventuelle overskridelser.\nRådgivning af myndigheder og virksomheder i forbindelse med eksisterende eller mulige kommende lugtudfordringer, herunder lugtrisikovurdering for endnu ikke etableret virksomhed eller bebyggelse re også et vøsentligt arbejdsområde.\nHvad er lugt? Hvordan kan myndigheder og anlægsejere håndtere borgerklager på faglig seriøs vis? Hvilke lugtgrænseværdier anvendes ved miljøgodkendelse af anlægget? Hvornår og hvordan skal de eftervises ? En ny lugtvejledning fra Miljøstyrelsen er på vej.\nForebyggelse af lugtgener og aktiv nabo-dialog – erfaringer fra dyreaffald og madaffald\nBjarne Foged Larsen, Daka Denmark A/S\nBjarne Foged Larsen\nOvervejelser om valg af tekniske løsninger og implementering af god driftspraksis som midler til at forebygge potentielle lugtgener. Erfaringerne med lugtkilder, biofiltre, lugtmålinger, dokumentation og dialog med myndigheder og borgere fremlægges. Gener kan bekæmpes.\nKommunens arbejde med miljøgodkendelser til biogasanlæg - placeringer, krav og kontrol i turbulente processer\nBirgitte Hansen, Ikast-Brande Kommune\nBæredygtighed, genanvendelse og energi spiller sammen i kommuner med store landbrugsbedrifter, industrierhverv og borgeres bevidsthed. Hvordan håndteres miljøtilladelse, kontrol og skal der stilles evt. ekstra krav? Hvem skal inddrages i høringen og kan opsøgende dialog på et tidligere stadie være en fordel?\nDialog, ansøgning og opfølgning - før, under og efter etablering af nyt biogasanlæg\nJens Heidelbach, Nature Energy\nHvordan inddrages lokalområderne og naboerne ved forarbejderne til nye biogasanlæg? Hvad er læringen om lugt og dialog, når det grønne er på dagsordenen? Hvor er de grønne baghaver uden problemer og kan vi gøre mere, forebygge bedre? Nature Energy (tidligere Naturgas Fyn) har opbygget stor erfaring med at bygge og drive biogasfællesanlæg.\nØstergade 108000 Aarhus\n0930 Ole Morten Petersen, DAKOFA0940 Morten Carlsbæk, DAKOFA1010 Lena Holm Christensen, NIRAS1055 Inge Werther, NIRAS1115 Anders Fredenslund, Rambøll1140 Nikolaj Hänselt, Gentofte Kommune1300 Thomas Fruergaard Astrup, DTU1320 Jacob Kragh Andersen, EnviDan1340 Lars-Henrik Lau Heckmann, TI1420 Kasper Rovsing, FORCE Technology1445 Bjarne Foged Larsen, DAKA Denmark1510 Birgitte Hansen, Ikast-Brande Kommune1535 Jens Heidelbach, Nature Energy


Mandsperson på bjerget - Wikipedia's Jeppe på berget as translated by GramTrans\nWikipedia's Jeppe på berget as translated by GramTrans\nNedenstående er den originale artikel Jeppe på Bjerget fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-05-16 06:01:15. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nJeppe på Bjerget eller Den forvandlede Bonde er en komedie af Ludvig Holberg fra 1722.\n1 Figuren Jeppe på Bjerget\n2 Komediens plot\n3 Baronens afsluttende ord\n4 Holberg hensigt\n5 Jeppe er spillet på mange måder\n6 Opført mange gange i Sverige\n7 Jeppe kanoniseret\nFiguren Jeppe på Bjerget\nJeppe (t.h.) får brændevin af Jacob Skomager (opsætning på Det Kgl. Teater, 1918).\nKomediens titelfigur er fæstebonde i den fiktive landsby Bjerget på Sjælland og i klemme mellem sin kone, Nille (med krabasken Mester Erik) og ridefogeden. Desuden ydmyges han socialt ved at konen ligger i med degnen. Han kan ikke stå lavere end han gør.\nI stedet for at prøve at løse sine problemer rationelt, fortrænger han dem ved et voldsomt drikkeri – og forstærker dermed problemerne så meget at de på det nærmeste bliver uløselige. En meget ond cirkel er etableret.\nBaronens afsluttende ord\nJeppe er spillet på mange måder\nOpført mange gange i Sverige\n↑ Gunnar Sivertsen fra Norge har forsket i Jakob Bidermanns fiktive rejseroman Utopia, som Holberg har brugt som inspiration for Jeppe på Bjerget. Sivertsen har i sin disputats fra 2006 påvist, at Knud Lyne Rahbeks referat af Utopia kun var delvist rammende. Rahbeks referat er imidlertid af efterfølgende forskere taget for pålydende  (Websted ikke længere tilgængeligt)\n↑ Gunnar Sivertsens disputats: Kilden til Jeppe på Bierget\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Jeppe på berget fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2016-01-21 08:59:44. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nFor andre betydninger, se Jeppe på bjerget (forskellige betydninger) .\nMandsperson på bjerget på Der Kongelige Teater i København 1918. T.v. Valdemar Møller som Jacob Skomager, t.h. Henrik Malberg som Mandsperson.\nMandsperson på bjerget (original Mandsperson Paa Bierget) er en komedie af Ludvig Holberg , skrevet i 1722.\nDen stakkels alkoholiserede Mandsperson har det ikke så let; hans frue Nille slår ham og er utro med kordegnen. En dag når Mandsperson som sædvanligt har drukket sig fuld og faldet i søvn på gødningsbunken bliver han opdaget af baronen og hans folk, som bestemmer sig for at spille ham et trick. Han bringes til slottet og klædes i smukt tøj mens han endnu sover. Når han vågner indbilder man ham at han er baron og han begynder derfor straks at optræde despotisk.\nBeretningen har et underforstået budskab som så mange satirer fra denne tid, nemlig at mennesker let bliver magtgale om de får magt for hurtigt. At Mandsperson i sit tidligere liv er blevet undertrykt og behandles despotisk bør dog indvejes.\nJeppe Nilszon på bjerget eller Den førwandlede bonde førestæld i et comedie på dansk theatren og nu på swænska har øfwerstattet, i 1735\nMandsperson på bjerget eller Den forvandlede bonde: komedie i fem akter; oversættelse og bearbejdning af Ebbe Linde , 1950\nTre komedier: Den politiske kannstøber; Mandsperson på bjerget; Erasmus Montanus; øvers., indledning og kommentar af Per Erik Wahlund , 1966\nMandsperson på bjerget eller den forvandlede bonde: komedie i fem akter; oversættelse: Hans Alfredson , 1986\nOversættelsesdato: 2016-01-21 08:59:44


Bog & idé katalog - Se det nyeste katalog med knaldgode tilbud\nSøg tilbud fra Bog & idé\nAktuelle tilbud fra Bog & idé\nEt Bog og idé katalog er fyldt med gode tilbud på bøger og papirvarer! Bog og idés 90 butikker placeret rundt omkring i landet har masser af gode tilbud, udsalg og faste gode priser. Her kan du både købe skønlitteratur, børnebøger, krimier og papirvarer. Bog og idé kataloger dækker over et bredt sortiment – i papirvarer finder du alt fra printerpapir og ringbind til lækre kuglepenne og hæfter til kreativt eller skolebrug.\nI et Bog og idé katalog er der spændende, medrivende, lærerige bøger i fag- og skønlitteratur, der både kan fås i hardback, paperback, pocket book og som e-bog og lydbog. Der er mange muligheder for dig, der godt kan lide den gode historie. I Bog og idés tilbudsavis kan du samtidig finde de gode tilbud på din næste fantastiske læseoplevelse.\nBog & idé er Danmarks største boghandlerkæde, så der går du sjældent galt, når du leder efter papirvarer og bøger. Brætstpil, accessories, skoleudstyr og de mange mærkevarer inden for f.eks. malebøger og skolehæfter er også bredt repræsenteret på hylderne. Tag dig tid til at blive godt bekendt med de mange gode tilbud i Bog og idés kataloger og tilbudsaviser.\nLæs Bog & idés katalog og find de mange gode og billige tilbud.


Forstå din søvn autora Birgitte Rahbek Kornum Čitajte onlajn na Bookmateu\nI et moderne samfund med fart på, kan det virke som komplet spild af tid at sove. Man udretter jo ingenting, mens man sover. Alligevel har et menneske brug for mindst 7 timers søvn hver nat for at blive ved med at have en velfungerende krop og hjerne. For du kan ikke bare sove, når du bliver gammel. Søvnunderskud i længere tid påvirker helbredet og øger risikoen for blandt andet cancer og hjerte-kar-sygdomme. Især hjernen tager skade af for lidt søvn og hukommelsen forringes, humøret falder og der ophobes skadelige affaldsstoffer, der kan forstærke udviklingen af Alzheimers sygdom.\n10 TIPS – Få det bedre og lev 10 år længere\nMette Jensenje podelio/la utisakпре 4 месеца\nHelle Lomholt Christensenje podelio/la utisakпрошле године\nTine Karlssonje podelio/la utisakпре 3 године\nAllan Olesenje citiraoпре 6 месеци\nDet vil altså sige, at hvis man undgår at spise for sent, så sover man bedre. Men hvad er for sent?\nMens sult altså ikke er godt for søvnen, er det omvendt heller ikke godt at spise for sent på dagen\nSpise eller sove


Via S Caterina D Alessandria 15, Florence (Fi)50129, Firenze, Italien, 50129, Kort\nMed 170 hyggelige værelser, har Plus Florence Hotel en udendørs pool, en tagterrasse og en indendørs pool. Dette hotel ligger i et udstillings-område og 1,7km fra Church of Santo Spirito, Santa Maria delle Carmine og Cenacolo di Santo Spirito Museum. Flere detaljer\nVia Dei Medici 6, Firenze, Italien, 50123, Kort\nHotel Medici er placeret i et kommercielt område af Firenze i 5 minutters gåafstand fra Piazza del Duomo. Det åbnede i 1900, og dette charmerende hotel tiltrækker gæsterne med dets traditionelle arkitektur. Flere detaljer\nVia Faenza 56, Firenze, Italien, Kort\nMarine Hotel er et komfortabelt hotel i Firenze tæt ved et kapel, museer og gallerier. Efter renovationen i 2000, har hotellet en renæssance-arkitektur. Flere detaljer\nVia Orcagna 57/59, Firenze, Italien, 50121, Kort\nOrcagna er et 5-etagers hotel i Firenze inden for kort afstand af Domkirken – Cattedrale di Santa Maria del Fiore, Pitti Palace og Giotto's Bell Tower . Orcagna Hotel har budt velkommen til gæsterne til dets funktionelle værelser siden 1966. Flere detaljer\nVia Panzani 5, Firenze, Italien, 50123, Kort\nSpagna Hotel er en 2- stjernet traditionelle ejendom med individuelle værelser beliggende 750 meter væk fra Uffizi-galleriet . Bygningen blev renoveret i 2010. Flere detaljer\nVia Taddea 6, Firenze, Italien, 50123, Kort\nDet 2-stjernede dejlige Collodi hotel tilbyder en elegant indkvartering inden for rækkevidde af Michelangelo Square, som er omkring 20 minutters gang. Siden 1800 har det været et prominent hotel i det historiske centrum af Firenze. Flere detaljer\nVia San Gallo 51, Firenze, Italien, 50129, Kort\nPiccolo Hotel er placeret i et udstillings-område i Firenze i nærheden af Church of Santo Spirito, Roman Theater and Civic Museum og Cenacolo di Santo Spirito Museum. Siden 1700 har det været et prominent hotel i centrum af Firenze. Flere detaljer\nVia Fiume 5, Firenze, Italien, 50123, Kort\nDette klassiske Bijou Hotel tilbyder røgfri indkvartering i centrum af Firenze. Som eksempel på forhistorisk arkitektur, åbnede hotellet i 1899 og blev komplet renoveret i 1992. Flere detaljer\nVia Della Scala 43, Firenze, Italien, 50123, Kort\nMontreal er et 2-stjernet hyggelig hotel, som giver en klassisk indkvartering kun få minutter fra Piazzale Michelangelo, Museo Stibbert og Sinagoga di Firenze e Museo ebraico. Siden 1900 har det været et prominent hotel i hjertet af Firenze. Flere detaljer\nVia Xxvii Aprile 9, Firenze, Italien, 50129, Kort\nDet 2-stjernede Genesio Hotel tilbyder komfortable værelser i Porta al Prato-kvarteret i Firenze. Hotellet er placeret 150 meter fra Galleria dell'Accademia, Convent of Santa Apollonia og Davidsstatuen. Flere detaljer\nVia Ginori 17, Firenze, Italien, 50123, Kort\nDet komfortable 2-stjernede Centro Hotel ligger i San Lorenzo-kvarteret få meter fra udstillingscentre og handelsmesser. Efter ombyggelsen i 2010, har hotellet en traditionel arkitektur. Flere detaljer\nVia Martiri Del Popolo 27, Firenze, Italien, 50122, Kort\nHotel Bodoni er tildelt 2 stjerner, og tilbyder gæsterne en værdiboks, en elevator og parkering. Denne italienske bygning blev moderniseret i 1998. Flere detaljer\nRelais Dante E Beatrice Bed and Breakfast Firenze2 star hotel\nVia Cavour 90 - 50129 Florence , Firenze, Italien, Kort\nRelais Dante E Beatrice Bed and Breakfast er et historisk hotel i Firenze tæt ved museer, gallerier og kirker. Ejendommen er i Santa Maria Novella i Firenze, som giver hurtig adgang til Ognissanti, Church of Santo Spirito og Pitti Palace inden for 20 minutters gang. Flere detaljer\nVia Panzani 4, Firenze, Italien, 50123, Kort\nRomagna Hotel er en 2-stjernet ejendom i centrum af Firenze. Hotellet blev grundlagt i 1930, og gennemgik en komplet renovering i 2008. Flere detaljer\nBorgo Pinti 5, Firenze, Italien, 50121, Kort\nDet komfortable 2-stjernede Hotel Locanda De Pazzi ligger inden for gåafstand af Giardino dell'ArteCultura, Museum of the Cenacolo di San Salvi og Negozio Parliamo d'amore. Siden 1400 har det været et prominent hotel i det historiske centrum af Firenze. Flere detaljer\nHotel Fiorita ligger i det kommercielle centrum af Palazzo Pitti-kvarteret lige ved siden af Piazzale Michelangelo, Biblioteca Nazionale Centrale di Firenze og Giardino Torrigiani. Efter ombyggelsen i 2009, har hotellet en renæssance-arkitektur. Flere detaljer\nVia G. Battista Amici, 8, Firenze, Italien, 50131, Kort\nDet stilfulde Ungherese Hotel er en 2 -stjernet ejendom placeret 2,7 km fra Piazza della Signoria. Hotellet åbnede dets døre i 1900 og var ombygget i 2002. Flere detaljer\nVia Fiume 8, Firenze, Italien, 50123, Kort\nBeliggende ved restauranter og et stadion, omfatter dette behagelige hotel 15 værelser ved siden af Casa Siviero, Forte di Belvedere o di San Giorgio Firenze og Folon e il Giardino delle Rose. Hotellet åbnede dets døre i 1900 og var ombygget i 2011. Flere detaljer\nHotel Palazzuolo2 star hotel\nVia Palazzuolo 71, Firenze, Italien, Kort\nPalazzuolo er et 2-stjernet traditionel hotel, som giver en komfortabel indkvartering kun få minutter fra Santa Croce, Basilica di San Miniato al Monte og Casa Buonarroti. Gæsterne kan nyde den privilegerede beliggenhed i det historiske centrum af Firenze. Flere detaljer\nVia Calzaiuoli 13, Florence, It, Firenze, Italien, 50122, Kort\nDet komfortable Hotel Costantini er bedømt2 stjerner og omfatter 15 værelser med hjemlig komfort. Ejendommen ligger inden for 1,6 km fra Museo Enrico Caruso, Museo Geopaleontologico og Giardino dell'ArteCultura. Flere detaljer\nSanta Maria Novella togstation (92)\nSan Marco-museet (91)\nSalvatore Ferragamo-museet (83)\nPalazzo Vecchio (90)\nGalleria degli Uffizi (90)\nVilla Medicea (59)\nSan Marco-klosteret (91)