En havn. af muligheder. Visioner for mere liv ved og i Københavns Havn - PDF\nDownload "En havn. af muligheder. Visioner for mere liv ved og i Københavns Havn"\n1 En havn af muligheder Visioner for mere liv ved og i Københavns Havn 1\n2 2 Forord en havn af muligheder Et kæmpe potentiale Med denne vision ønsker Københavns Kommune at sætte fokus på det kæmpe potentiale, der stadig er i den rekreative udvikling af Københavns Havn. Der er sket meget nyt i havnen de sidste år, og der er gang i masser af nye projekter. Men der er stadig plads til mange flere nye ideer og rekreative aktiviteter. Visionen skal inspirere til flere aktiviteter ved og i havnen øge københavnernes livskvalitet og sundhed skabe et rigt og spændende kultur- og fritidsliv øge borgernes kendskab til Københavns Havn gøre byen mere attraktiv for fremtidens borgere bringe havnens interessenter sammen om en fælles udvikling af havnen. Havnen skal være en havn af muligheder en havn for mennesker en havn for alle.\n3 3 indhold FORMÅL 4 område 5 VISION en aktiv og attraktiv havn 7 Ejerforhold i havnen 8 Havnens brugere 10 Udvalgte temaer 13 1 Flere aktiviteter I HAVNEN 14 2 Bedre adgang TIL OG FRA VANDET 15 3 Flere opholdssteder 16 4 bedre ruter OG FORBINDELSER 17 5 en ren og indbydende havn 18 6 en havn med en sund natur 19 7 events og Midlertidige projekter 20 8 variation og plads til alle 21 Anbefalinger 22 Proces og tidsplan 23 HAVNENS HISTORIskE udvikling 24 projekter i havnen 26\n4 4 FORMÅL Formålet med denne vision er at skabe rammer for og lyst til mere liv og aktivitet i Københavns Havn. Den skal medvirke til at gøre byen mere attraktiv for fremtidens borgere og virksomheder samt at styrke Københavns profil som en blå hovedstad. Visionen for rekreativt brug af havnen skal sætte fokus på havnens store potentiale som et rekreativt byrum og giver bud på, hvad der skal til for at forløse dette potentiale og rydde hindringer af vejen. København er under stadig udvikling og forandring. Indbyggertallet stiger, og mangfoldigheden af livsformer øges. Det stiller nye krav til både den fysiske indretning af byen, og den måde områderne administreres på. Københavns Borgerrepræsentation vedtog i 2009 udspillet Metropol for Mennesker. Visionen i udspillet lød: Vi vil være verdens bedste by at leve i. En bæredygtig by med byrum, der inviterer til et mangfoldigt og unikt byliv. Vi vil være en metropol for mennesker. Udspillet rummer tre målsætninger for bylivet: Mere byliv for alle, Flere går mere og Flere bliver længere. De tre mål repræsenterer tre vigtige aspekter af bylivet: Mangfoldighed, fodgængere og ophold. Havnen er de seneste år blevet forladt af mange store industrivirksomheder. Det giver nu plads til nye tiltag i havnen, og det giver en unik chance for at udvikle en mere indbydende og rekreativ havn. Kommunens mål er, at flere skal bruge de grønne og blå områder i byen, og at de bliver længere, når de besøger disse områder. Dette gælder i høj grad også havnen, hvor der er et enormt potentiale for flere aktiviteter og for at udvikle de gode steder at opholde sig, så de bliver endnu bedre. Nyhavn, Christianshavn samt havnebadene og Havneparken ved Islands Brygge er en stor succes i forhold til at skabe liv i havnen, men der er mange flere muligheder for gode opholdsteder og aktiviteter på og ved vandet. Formålet med denne vision er derfor dels at skabe debat om og fremme ideer til den rekreative anvendelse af havnen, dels at sikre at de rekreative interesser bliver prioriteret, når havnen udvikles og omdannes. Endelig skal visionen gerne være med til at give inspiration til udviklingen af havnen. Denne inspiration vil indgå i grundlaget for planlægningen i de kommende år herunder i lokalplaner og Kommuneplan Hvorfor er der brug for nye visioner for havnen? Københavns Havn har ændret sig fra en aktiv industrihavn til en havn, som i højere grad benyttes til rekreative formål. Store områder ned til havnen er under forandring og skal have ny anvendelse. Havnen har et kæmpe potentiale. Nye boliger og mange nye beboere kommer til byen. Det kræver nye rekreative tiltag. Der er brug for flere nye gode byrum ved vandet. Der er ønsker om mere grønt ved vandet og bedre adgang ned til vandet. Der er også ønsker om bedre forbindelser omkring og på tværs af havnen. Christianshavn\n5 5 Hvilket område omfatter visionen? Hvilket område omfatter visionen? 1. Visionen dækker det mørkeblå område fra Trekroner i Nord til Slusen i Sydhavnen. Der er således fokuset på den bynære havn - ikke de åbne kyster. 2. NORDHAVNEN 2. Området nord for Trekroner, Nordhavnen, er et stort selvstændigt udviklingsprojekt. 3. Området mod øst, Øresundskysten, er mere en åben kyst end et havneområde, og område 4, syd for Slusen, Kalveboderne, er primært et stor naturområde. Mange af de principper og ideer, som beskrives i denne vision, kan dog sagtens bruges i de andre områder. Yderhavnen Inderhavnen 1. Trekroner 3. øresundskysten Sydhavnen Slusen 4. kalveboderne Omfattet af visionen Andre områder\n6 6 en aktiv og attraktiv havn Islands Brygge Slotsholmskanalen\n7 7 VISION - en aktiv og attraktiv havn I dag I 2013 er udviklingen af Københavns Havn i fuld gang. Havnen omdannes fra industrihavn til en moderne byhavn med boliger, kontorer og fritidsfaciliteter. Havnens mange høje kajkanter giver imidlertid begrænset adgang til vandet, og ikke alle ruter og promenader hænger sammen endnu. Det gør det visse steder svært at komme langs med havnen eller på tværs til den anden side. Havnen har mange gode opholdssteder, men de kan være svære at finde og er derfor ikke så velbesøgte. Visionen for den nye byhavn I 2025 er Københavns Havn blevet centrum for masser af aktivitet ved og på vandet. Der er gode byrum til ophold, plads til leg og bevægelse, og vandet er mange steder nemt tilgængeligt. Havnen er indrettet både til organiseret sport og til uorganiserede rekreative aktiviteter. Der er også områder med hyggelige cafeer, restauranter og forskellige typer handel. Nogle steder i havnen er afsat til særlige formål for at give rum for en havn for alle, og det er blevet let at komme i gang med nye ideer og aktiviteter. Byen og havnen hænger naturligt sammen, og der er varierede forbindelser på langs og på tværs af havnen. En ny og mere sammenhængende byhavn er dannet. Der eksperimenteres og udvikles fortsat i havnen, og havnen understøtter Københavns image og profil som en moderne storby i evig forandring. De lange lineære forløb brydes af gode opholdssteder, og havnen samler københavnerne og de besøgende omkring vandet. Havnens image 2025 Københavns Havn er kendt for at være en af de mest velfungerende, hyggelige og trygge byhavne i en storby. Byhavnen er kendt for et stort og varieret udbud af muligheder - både med aktive steder til sport og leg og med stille steder til afslapning og fordybelse. Her er en levende atmosfære langs promenader og en række spændende byrum ned til vandet. Der er fortsat centrale områder, der oser af Chr. IV s ånd, men også nye steder med moderne arkitektur samt indbydende og behagelige byrum. I 2025 er havnen byens livgivende centrum med masser af liv og aktivitet på vandet og ved vandet et sted med et mangfoldigt system af gode og sammenhængende gang-, løbe- og cykelruter et sted med grønne og stille opholdssteder ved vandet præget af god adgang til og fra vandet fra blå støttepunkter, trapper, brygger og flåder en ren og indbydende havn med gode vilkår for badning og sejlads præget af mange farver og et varieret valg af materialer det varierede og det mangfoldige ses som en styrke eksperimenterende og et sted, københavnerne er stolte af. Planlægning Der er fokus på god og koordineret planlægning mellem brugere, foreninger, ejere, By & Havn og Københavns Kommune og andre myndigheder. Havnens kvaliteter og udbud af aktiviteter formidles koordineret, og planlægningen foregår i respekt for havnens historie, kvaliteter, rene vand, rigdom af planter og dyr og ønsket om en havn for alle. Københavns Havn 2025 Udstilling på DAC Masser af liv og aktivitet ved vandet God adgang til og fra vandet Mange forskellige typer af opholdssteder Gode ruter omkring havnen En ren og indbydende havn En havn med en sund og rig natur Plads til events og nye projekter En alsidig og varieret havn.\n8 8 EJerforhold i havnen Hvem ejer vandet? Der er ikke nogen, der ejer havet omkring Danmark, men staten har højhedsretten til søterritoriet. Højhedsretten er ikke en egentlig ejendomsret, men retten til at regulere brugen af søterritoriet. På grund af statens højhedsret skal man have statens tilladelse, hvis man ønsker at placere faste anlæg eller foretage opfyldning på søterritoriet. Det samme gælder, hvis man ønsker at foretage udgravninger på land, så der opstår nye havområder. Det er Kystdirektoratet, der for Transportministeriet administrerer disse regler for staten. Administration af Københavns Havn Administrationen af den del af søterritoriet, som ligger inden for Københavns Havns grænser, administreres af Udviklingsselskabet By & Havn I/S (By & Havn) i henhold til Lov om Metroselskabet I/S og Arealudviklingsselskabet I/S. Havnens grænser er fastsat af Transportministeriet ved en bekendtgørelse. Havnens grænse er angivet med blå stiplet linje på kortet på modsatte side. Havnereglement Transportministeriet fastsætter ligeledes ved en bekendtgørelse regler for brugen af de danske havne. Regler for brug af Københavns Havn (sejlads, hastighed osv.) fastsættes af By & Havn via havnereglementet (seneste version kan findes på By & Havns hjemmeside). Brug af Københavns Havn By & Havn har en rådighedsret over havnens vandareal, der næsten svarer til statens højhedsret over søterritoriet. By & Havn kan fastsætte ordensregler for brugen af havnen og dermed vandet og opkræve leje for brug af vandarealer. Det er f.eks. By & Havn, man skal anmode om tilladelse, hvis man ønsker plads til en husbåd eller at afholde et arrangement i havnen. CMP, Copenhagen Malmö Port Drift af den egentlige erhvervshavn i København varetages af Copenhagen Malmö Port (CMP), som blev stiftet i CMP er ejet af By & Havn og Malmø Hamn AB med 50 % til hver. Området ved Holmen Vandområdet omkring Holmen, Flådens Leje (se de orange og blå områder ved Holmen), administreres dels af forsvaret (orange), dels af Transportministeriet (det blå område ved Holmen). Dette gælder også en del af Arsenaløen bag ved Operaen, hvor Forsvarskommandoen ligger. Hvem ejer kajen og bolværket? Der er mange forskellige ejere af kajer og bolværker i Københavns Havn. Store områder ejes af By & Havn, staten og Københavns Kommune. Resten ejes af private grundejere. Se kortet på modsatte side. Administration af regler Ved ansøgning om projekter på vandet af mere permanent karakter skal både By & Havn, Københavns Kommune og Kystdirektoratet høres. Brug af kommunale park- og vejarealer ud til havnen administreres via Københavns Erhvervsservice. Man kan låne kommunens parker, veje og pladser til åbne arrangementer. Det er gratis, men kræver kommunens tilladelse. Det er By & Havn, man skal anmode om tilladelse, hvis man ønsker at afholde et arrangement ude i selve havnen. Samarbejde For at udvikle en god og alsidig havn er det nødvendigt med et bredt samarbejde mellem kommunen, By & Havn, lokaludvalgene, grundejere, bygherrer, investorer, fonde og de mange andre interessenter. Mange ejere af havnen Valby Bådeklub, Sydhavnen Ejerforhold og administration af havnen er meget komplicerede. For at bygge i og ved havnen skal man typisk både have tilladelse fra By & Havn, kommunen og staten samt eventuelt en privat ejer. Det gør det ofte meget tungt og besværligt at lave projekter ved og i havnen. Der bør måske oprettes et blåt råd, som koordinerer projekter, events osv. i havnen. KULTURHAVN 2012 Sommerfestival i Københavns Havn\n9 9 hvem EJer kajkanterne? Københavns Kommune Fælleskommunalt Staten Forsvaret By & Havn Private/foreninger\n10 10 Havnens brugere - rekreative interesser Mange brugere - mange behov Der er både et meget stort antal brugere af havnen, og der er mange forskellige typer af mennesker, som bruger havnen. Dermed er der også mange forskellige ønsker og behov i forbindelse med havnen. Eksempler på forskellige brugere af havnen er: Lokale beboere Besøgende fra andre steder i byen Turister Erhvervsejendomme Kulturinstitutioner Hoteller Husbåde Ro- og kajakklubber Havnebusser Turistbåde Lystsejlere Badende Lystfiskere Events Og mange andre. Brug for åben dialog For at udvikle en god og alsidig havn er det nødvendigt med en bred og åben dialog om havnen. Kommunen holder derfor jævnligt møder med forskellige interessenter. Kommunen vil selvfølgelig fortsætte denne dialog for at skabe lokalt ejerskab i forbindelse med udvikling af havnen. Da behov ændrer sig med tiden, forsøger denne vision ikke at beskrive konkrete løsninger, men kun at beskrive generelle behov, ønsker og løsninger. De konkrete løsninger vil blive udviklet i samarbejde med lokale beboere, ejere og myndigheder m.fl. Plads til erhverv Havnen har i mange år været præget af store tunge erhverv, som B&W, Uniscrap og Dansk Sojakagefabrik. De er efterhånden flyttet ud af den centrale havn. I stedet er der nu kommet mange store kontor- og boligbebyggelser. På vandet er der kun få erhvervsskibe i den indre del af havnen. I Yderhavnen er der dog stadig masser af erhvervstrafik med færger, krydstogtskibe og containerskibe. I hele havnen kommer der stadig flere havnebusser og kanalrundfartsbåde til turister og lokal transport. Der skal fortsat være plads til alle disse erhverv, men de skal fremover i højere grad dele havnen med de mange rekreative interesser. Plads til fritid og leg Både lokale beboere og folk på vej til eller fra havnen samt turister og andre besøgende bruger havnen som et rekreativt område. Der er også mange foreninger og sportsklubber, der meget aktivt bruger havnen. Disse forskellige grupper har også mange forskellige behov og ønsker til havnen. Mange af disse grupper ønsker en mere aktiv havn med masser af liv og aktivitet, men lokale beboere, hoteller og kontorer har også brug for fred og ro. Københavns Kommune ønsker at finde en passende balance, hvor der er plads til masser af aktivitet, men hvor der er taget hensyn til andre grupper. Aktiviteter i havnen Kortet på modsatte side viser eksempler på rekreative muligheder, som allerede findes i havnen i dag. Fakta om brug af havnen Københavns Havn har ca kajakbrugere. Havnerundfarterne har ca.en million passagerer årligt. Københavns Havn har tre offentlige havnebade med mange hundrede besøgende på gode dage. Havnen har mange mindre havne med lystbåde, f.eks. Christianshavns Kanal, Valby Bådeklub, Langeliniehavnen og mange flere. Der er kolonier af husbåde ved f.eks. Refshaleøen, Holmen, Tømmergraven og ved Slusen. Havnebussen sejler nu hele vejen fra Sydhavnen op til Refshaleøen.\n11 11 eksempler på rekreative muligheder i havnen 2013 Langelinie Fiskeri Halvandet Toldboden Havnebus Amaliehaven Nyhavn Kajakklub Vandski Havnebad Kajak Det Kongelige Bibliotek Kalvebod Bølge Havnebad Havnepark Kajakpolo Havnebus Christianshavn Kajakpolo Roklub Ro- og kajakklubber Sport og fritid Kajakklub Havnebus Havnebad Fiskeri Lystbådehavne Havnebad Opholdssteder Havnebus\n12 12 rekreative temaer i havnen Havnebadet Islands Brygge Nyhavn\n13 13 udvalgte temaer Mange hensyn Ved udvikling af Københavns Havn er der mange emner og hensyn, som bør analyseres og afvejes mod hinanden. Københavns Kommune har i første omgang valgt at fokusere på otte temaer, som vi mener, bør have meget høj prioritet. Disse temaer er væsentlige for at skabe grundlag for mere aktivitet ved og i havnen, så flere får glæde af den. Christianshavns Kanal De udvalgte temaer: 1. Flere aktiviteter i havnen 2. Bedre adgang til og fra vandet 3. Flere opholdssteder 4. Bedre ruter og forbindelser 5. En ren og indbydende havn 6 En havn med en sund natur 7. Events og midlertidig projekter 8. Variation og plads til alle Hvert tema er gennemgået på de følgende sider, hvor vi vil argumentere for fokus på netop disse udvalgte temaer. Det betyder dog ikke, at andre temaer ikke er vigtige. Kommunen vil derfor fortsat afdække borgernes ønsker til havnen gennem workshops og dialogmøder. Gennem denne dialog vil vi løbende evaluere, om der er brug for fokus på flere eller andre temaer. Mange myndigheder og meninger kun én havn Københavns Kommune er fuldt ud klar over, at der er mange forskellige meninger om havnen og den indsats, der sker i havnen. Kommunen prøver at høre så mange som muligt, men de indsatser, der gøres, og valg, der træffes, vil altid være et kompromis mellem mange hensyn og muligheder. Der er således rigtig mange regelsæt og myndigheder i spil, hver gang man skal lave noget på og ved vandet. Ud over de kommunale forvaltninger og By & Havn er det bl.a. Kystdirektoratet og Naturstyrelsen samt de mange privat grundejere, som ejer store dele af arealer og kajkanter ud til havnen. Frederiksholms Kanal Kalvebod Brygge\n14 14 1 Flere aktiviteter I HAVNEN Målsætning Københavns Havn skal udvikles til et aktivt og varieret sted, som indbyder til leg, bevægelse og ophold - både på vandet og på kajerne langs med vandet. Det betyder dog ikke, at der skal være aktivitet alle steder. Der skal også være stille steder og små grønne oaser, hvor man kan finde fred og ro. Vi vil gerne skabe en havn, der har stor maritim aktivitet ved og på vandet har plads til alle typer af både fra kajakker over motorbåde til store sejlskibe er sejlbar for havnebusser, havnerundfarten og andre, der dagligt bruger havnen som vandvej tilbyder aktiviteter for børn, unge og voksne giver muligheder for udstillinger, kunst og markeder er et sted, hvor man kan bevæge sig - løbe, sejle, svømme, spille bold samt afholde konkurrencer på vandet giver plads til midlertidige projekter. Indsats Havnen skal gennem samarbejde med de mange interessenter udvikles til et aktivt og varieret sted, som indbyder til både leg og bevægelse samt ophold af forskellig slags. Frederiksholms Kanal Flådens 500-års jubilæum Eksempler Den nye lystfiskerbro i Sydhavnen har øget mulighederne for fiskeri. Den Blå Rute forbedrer sikkerheden og mulighederne for kajakker, og nye blå støttepunkter vil give mere ophold ved vandet. Festivaller, events og sportsstævner udnytter i stigende grad de mange muligheder ved havnen. Kommunen støtter aktivt mange af disse projekter - f.eks. Kulturhavn og Christiansborg Rundt. Islands Brygge Fiskeri på slusen i Sydhavnen Københavns Havn\n15 15 2 Bedre adgang TIL OG FRA VANDET Målsætning Det skal være nemmere at komme i direkte kontakt med vandet, og man skal lettere kunne komme fra vandet og op på kajer, broer og promenader. Derfor er der brug for flere steder, hvor kajkanten bliver niveaudelt, så afstanden til vandet bliver mindre. Vi vil gerne skabe en havn, hvor der er flere steder med nem adgang helt ned til vandet er flere niveauforskelle mellem land og vand (trapper, flydebroer, brygger, promenader m.m.), som gør, at man bedre kan komme i kontakt med vandet er mange gode opholdssteder helt ned til vandet er større variation i valget af materialer ved kajkanten (mere træ, mere grønt osv.) er bedre muligheder for, at gæstesejlere kan opholde sig og komme i land er en tydelig sammenhæng mellem byen og havnen. Indsats Københavns Kommune har lavet et kajkant-katalog, som skal inspirere til mere varierede udformninger af kajkanter. Kommunen vil fremme, at der etableres flere blå støttepunkter i form af små lokale anlæg, der giver direkte adgang til og fra vandet (flydebroer, pontoner, brygger mv.). Etableringen kan ske på beboer-, grundejer- eller foreningsinitiativ. Et eventuelt kommunalt tilskud kan findes i de eksisterende puljer eller ved at prioritere denne indsats i kommende års budgetter. Frederiksholms Kanal Malmø Eksempler Ved at etablere Kalvebod Bølge og åbne for nye blå støttepunkter kan man lokalt forbedre mulighederne for adgang til og fra vandet. Den Blå Rute for kajakker bag om Holmen og lystfiskerbroen i Sydhavnen giver også direkte adgang til vandet (se eksemplerne på kortet på sidste side). Sydhavnen Helsingborg Malmø\n16 16 3 Flere opholdssteder Målsætning Havnen skal være et naturligt mødested og et sted, der binder byen sammen. Havnen skal tilbyde alsidige byrum, der trækker folk ned til vandet og inviterer til ophold ved og på vandet - fx med lege- og motionsområder, små grønne oaser, flydende markeder, småhavne og havnebade. Hammarby Sjöstad, Stockholm Vi vil gerne skabe en havn, hvor der er mange flere gode opholdssteder flere grønne områder ved havnen muligheder for læ for vind og regn flere steder til leg og bevægelse flere områder med god adgang til og fra vandet flere små småbådshavne og anløbspladser. Indsats Havnen skal være en alsidig række af byrum, som trækker folk ned til vandet og inviterer til ophold ved og på vandet. Planlægning for havnens byrum skal også ske ud fra en rekreativ synsvinkel. Dette skal indgå i kommende planer for de dele af havnen, der endnu ikke er omdannet. Konkrete indsatser i kommunens egne byrum kan prioriteres i kommende års budgetter. Eksempler Flere blå støttepunkter vil bane vej for mere ophold ved vandet og bedre adgang til vandet. Promenaden ved Skuespilhuset og Kalvebod Bølge er eksempler på nye opholdssteder ved vandet. Kommunen opfordrer også grundejere, private investorer og fonde til at etablere flere gode opholdssteder ved vandet, i takt med at havnen udbygges. Skuespilhuset\n17 17 4 bedre ruter OG FORBINDELSER Målsætning Havnen skal have et sammenhængende net af gode forbindelser, så man nemt kan komme rundt på langs og på tværs af havnen. Der er også brug for mere synlige forbindelser ned til havnen fra baglandet. Vi vil gerne skabe en havn, hvor der er gode muligheder for gående, cyklende og løbende man har mulighed for både korte og lange ruter ruter af forskellig karakter og længde giver oplevelser, som viser Københavns forskellige havneområder der er tydelig afmærkning af forskellige ruter gode forbindelser på langs og på tværs af havnen giver nem adgang til alle dele af havnen gode forbindelser til og fra byen binder havnen naturligt sammen med de omkringliggende bydele en kombination af broer og havnebusser binder byen sammen på tværs af havnen. Christians Brygge Indsats Kommuneplan 2011 omfatter et sammenhængende cykelstinet, retningslinjer for promenader, for adgang til og på vandet m.m. Københavns Kommune forventer at opdatere grundlaget for kommuneplanens retningslinjer og kort i forbindelse med udarbejdelsen af Kommuneplan 2015, og her vil det blandt andet være muligt at sætte fokus på forbindelser omkring havnen. Bryggebroen Eksempel En ny bro fra Teglholmen til Nokken vil skabe meget bedre adgang til de store naturområder på Amager. En ny promenade fra Det Kongelige Bibliotek til Havnegade vil skabe bedre sammenhæng langs med vandet. Havnebus Barcelona Istanbul\n18 18 5 en ren og indbydende havn Målsætning Københavns Havn skal være en ren havn, hvor man fortsat kan bade, fiske og dyrke vandsport. Badevand Københavns Havn er allerede kendt for sit rene vand og havnebade, men det kræver en stor og dyr indsats både at vedligeholde det store afløbssystem og tilpasse det til en større befolkning og de nye klimaudfordringer med store skybrud. For at kunne bade og dyrke vandsport i havnen er det stadig nødvendigt med et meget højt ambitionsniveau og en høj prioritet af vandkvaliteten i havnen. Affald En mere intensiv brug af havnen vil også resultere i mere affald ved og i havnen. Et problem, der allerede ses tydeligt ved Havneparken på Islands Brygge. Vi vil gerne have en havn, hvor der er flere gode badesteder rent og indbydende vand færre overløb med spildevand mindre affald ved og i vandet. Indsats Der skal stadig lukkes flere overløb til havnen, og mængden af spildevand skal fortsat reduceres. Nye udbygninger og klimatilpasninger skal udføres, så der er fokus på at fastholde og forbedre den gode badevandskvalitet. Med de mange nye brugere af havnen er det også nødvendigt med en aktiv indsat for at minimere mængden af affald i vandet. Slotsholmskanalen\n19 19 6 en havn med en sund natur Målsætning Københavns Havn skal have en sund bestand af ålegræs og havgræs samt en sund og artsrig bestand af fisk og bunddyr. Københavns Havn Biologi Havnen er allerede i dag renere, end mange tror. I de lavvandede områder af havnen er der masser af sundt ålegræs og havgræs. Ud over det er der masser af bunddyr som krabber, snegle og muslinger. Der er også over 30 forskellige arter af fisk i havnen. Der er således et godt og sundt liv i havnen, som næsten er på højde med det i Øresund. Men der bliver stadig ledt spildevand ud i havnen ved kraftigt regnvejr. Det forurener både med næringsstofferne fosfor og kvælstof, samt bakterier og virus. Der er desværre også stadig mange tungmetaller - specielt kviksølv i havnens bund - fra tidligere industriudledninger. Vi vil gerne have en havn med sunde bestande af ålegræs, havgræs og fisk med færre overløb med spildevand med færre tungmetaller på havbunden. Indsats Det er vigtigt at beskytte de lavvandede områder med ålegræs og havgræs samt masser af fisk. Det er også vigtigt at bevare de store åbne vandrum med masser af lys. Der bør være mere fokus på naturformidling til børn og unge. Havnen byder på masser af muligheder. Københavns Havn\n20 20 7 Events og midlertidige projekter Målsætning Københavns Havn skal give gode muligheder for midlertidig anvendelse og events. Havnen skal være et oplagt sted at eksperimentere, afprøve og teste nye tiltag for at udvikle mere permanente løsninger. Områder, som først skal byudvikles om flere år, kan nemt komme til at ligge øde hen. De områder kan i mellemtiden anvendes til midlertidige formål. Det gælder for eksempel dele af Refshaleøen. Der er både store åbne områder og mange gamle bygninger, som først skal byudvikles om flere år. Andre steder i havnen er der også områder, som ikke benyttes særligt aktivt. De indeholder mange gode muligheder for midlertidig anvendelse og events. Amsterdam Gode eksempler på midlertidige events og anvendelser af havnen er for eksempel Copenhagen Jazz Festival, Kulturhavn, Christiansborg Rundt, Copenhagen Harbour Race, cliff diving fra Operaen, Luftkastellet, Ofelia Beach og Halvandet. Vi vil gerne have en havn, hvor der er gode muligheder for midlertidige aktiviteter plads til events, festivaller og markeder nem administration af tilladelser til events m.m. Christianshavn Indsats Havnen er et oplagt område til midlertidige projekter, men i dag er det ofte meget besværligt at lave projekter i havnen. En fælles indgang til kommunen kunne gøre det nemmere at lave projekter i havnen. Kommunen vil derfor gerne arbejde for, at proceduren ved ansøgninger om midlertidige projekter i havnen bliver nemmere. Nordre Toldbod Enghave Brygge Amsterdam\n21 21 8 Variation og plads til alle Målsætning Københavns Havn skal bevare sin variation og alsidighed med plads til erhverv, boliger, leg, motion og fester, men også områder hvor der er grønt og fredeligt. Der skal være plads til alle interessegrupper. Berlin Havnen bærer i dag stadig meget præg af den historiske erhvervshavn med høje kajkanter og lange lige promenader med belægninger af brosten og asfalt. Vi vil gerne skabe en havn, hvor der er mere stedvis variation i kajkanternes udformning et alsidigt udbud af muligheder plads til events og midlertidige projekter mere grønt ned til og langs med vandet mere variation i materialevalget. Indsats Havnen skal selvfølgelig både bevare sine historiske referencer og de steder, der allerede fungerer fint i dag. Men der skal også være plads til fornyelse og nye aktiviteter i havnen. Aktivitet og stilhed Der skal være plads til events som Kulturhavn, Copenhagen Jazz Festival og Distortion, men der skal også være steder med fred og ro. Berlin Gammelt og nyt I den gamle bydel skal havnen udvikles med stor respekt for den historiske by. I Sydhavnen er der derimod mere plads til afprøvning af nye løsninger og kulturtiltag. Fleksibilitet Det kræver både nytænkning, mod og fleksibilitet fra både borgere, grundejere, By & Havn og Københavns Kommune, hvis vi skal udvikle en mere mangfoldig og varieret havn. Barcelona Christianshavn Sydhavnen\n22 22 anbefalinger Anbefalinger for udvikling af Københavns Havn Alsidighed og variation Det er vigtigt, at Københavns Havn kommer til at fremstå som en varieret og alsidig havn med plads til alle. Den skal være det oplagte sted at mødes, uanset om man skal mødes med vennerne, eller om man har brug for fred og ro. Det gode eksempel Københavns Havn skal udvikles til det gode eksempel på, hvordan man skaber plads til både den blå vandvej for de store skibe, havnebusser, kanalrundfart og for roklubber og den lille kajak samt til løberne, svømmerne og cafegæsterne. Havnen skal også være det gode eksempel på, hvordan man skaber gode opholdssteder og god adgang til og fra vandet. Sammenhæng og forbindelser Københavns Kommune vil arbejde med forbindelser omkring havnen - uden at lukke for sejladsen. Den samlede planlægning for et net af promenader og rekreative cykelruter er del af kommuneplanen. Det anbefales, at en gennemgang af ruter og forbindelser kan indgå i Kommuneplan Pas på miljøet i havnen De lavvandede områder af havnen bør opretholdes, da de er vigtige biologiske områder med ålegræs og masser af fisk. De store åbne vandområder i havnen bør også bevares, dels fordi de giver masser af udsyn og lys til havnen, dels fordi de giver plads til mange aktiviteter i havnen. De enkelte havnerum Der er stadig mange områder af havnen, der har et stort udviklingspotentiale, eller hvor potentialet for anvendelse ikke udnyttes godt nok. De forskellige havnerum har hver sin karakter og dermed potentiale. En bedre udnyttelse kan både sikres gennem den planlægning, der sker for omdannelse af havnerum og ved at prioritere forbedringer her i de kommende års budgetter. Sæt pris på havnen Københavns Kommunes Teknik- og Miljøforvaltning har ansvaret for en del kommunale områder omkring havnen. Forvaltningen vil arbejde med konkrete ideer og projekter og undersøge mulighederne for realisering både gennem fondsfinansiering og i de kommende års kommunale budgetter.\n23 23 Proces og tidsplan Proces Åben dialog og samarbejde For at udvikle en god og alsidig havn er det nødvendigt med en bred og åben dialog om havnen. Kommunen holder derfor jævnligt møder med f.eks. By & Havn, lokaludvalg, fonde, grundejere, bygherrer, investorer, Friluftsrådet, Danmarks Naturfredningsforening, Wonderful Copenhagen og mange andre interessenter. Kommunen vil selvfølgelig forsætte denne dialog for at få nye ideer og skabe lokalt ejerskab i forbindelse med udvikling af havnen. Udvikling Behov ændrer sig med tiden. Derfor forsøger denne vision ikke at beskrive konkrete løsninger, men kun at beskrive lokale behov og mere generelle løsninger. De analyser og projektforslag, der er nævnt herefter, vil komme med mere konkrete bud på områder og lokale løsninger. Københavns Kommune håber, at denne vision kan være med til at sætte retningen for udvikling af den gode byhavn med flere gode opholdssteder, bedre adgang og mere aktivitet. Fælles indsats At udvikle Københavns Havn er en kontinuerlig, kompliceret og stadig skiftende proces. På grund af de komplicerede ejerforhold og de mange involverede myndigheder er det ofte besværligt at gennemføre projekter i havnen. Selve udviklingen af havnen skal foregå som en iterativ proces - dvs. med gentagne analyser, udvikling, design og afprøvning - i stadig dialog med de mange interessenter. Københavns Kommune håber derfor, at foreninger, private og fonde vil være med til både at bidrage med og gennemføre mange nye gode ideer og projekter til udvikling af havnen. Inspiration udefra Københavns Kommune samarbejder allerede med en lang række lokale organisationer og med andre byer rundt om i verden. Det netværk vil vi selvfølgelig også bruge både til at få inspiration, men også til dialog om fremtidens mulige løsninger. tidsplan 2013 Havnen er din I perioden marts til juni 2013 afholdt Dansk Arkitektur Center (DAC) udstillingen Havnen er din, som var udarbejdet af DAC og flere fonde sammen med Københavns Kommune. Udstillingen har været med til at sætte fokus på udvikling af havnen. Ønsker til havnen Københavns Kommune vil i samarbejde med diverse interessenter gennemføre analyser, som skal afdække ønsker og behov for udvikling af havnen. Teknik- og Miljøforvaltningen har bl.a. lavet en spørgeskemaundersøgelse om borgernes ønsker til havnen i forbindelse med udstillingen på DAC i Høring af visionen Visionen "En havn af muligheder" sendes i efteråret 2013 i offentlig høring via kommunens høringsportal "Bliv Hørt". Resultatet af høringen vil indgå i udarbejdelsen af næste kommuneplan. Kajkant-katalog Teknik- og Miljøforvaltningen har udarbejdet et kajkant-katalog, som er et inspirationskatalog for nye og mere alsidige kajkantløsninger for kommende projekter i havnen Den endelige plan Det forventes, at den endelige vision "En havn af muligheder" godkendes i Teknik- og Miljøudvalget og eventuelt Borgerrepræsentationen i løbet af Den fortsatte udvikling af en mere aktiv, varieret og indbydende havn vil ske inden for de rammer, som Kommuneplan 2015 udstikker. Realisering af konkrete projekter vil ske i takt med, at der findes finansiering. Det vil for Københavns Kommunes del sige i det omfang, der kan findes penge på de kommunale budgetter for de kommende år. Som led i den videre proces udarbejdes en udviklingsplan for den rekreative udvikling af havnen.\n24 24 HAVNENS historiske udvikling Middelalderhavnen Københavns Havn har altid været den livsnerve, der løb gennem byen, og en stor del af byens aktiviteter har altid udspillet sig langs havnen. København var oprindeligt et lille fiskerleje, der lå der, hvor Gammel Strand og byens centrum ligger i dag. I det brede, åbne havneløb lå holme som Slotsholmen og Bremerholm/ Gammelholm. Handelshavnen Fra slutningen af 1100-tallet fik havnen en voksende betydning for byens handelsliv. Byens beliggenhed ud til Øresund medførte, at København hurtigt blev en attraktiv handelsby, og at byen hurtigt blev Danmarks rigeste og mest betydningsfulde by. Fra begyndelsen af 1500-tallet blev byens holme dannet eller udvidet (f.eks. Bremerholm/Gammelholm og Nyholm) og i 1619 begyndte man udbygningen af Christianshavn, ligesom man i 1671 anlagde Nyhavn, og Gammel Strand blev omdannet til en kanal med handelsskibe. Flådehavnen Efterhånden som byen voksede, var det ikke længere hensigtsmæssigt at have orlogsflåden liggende midt i byen. I 1680 begyndte man derfor at gennemføre en plan for at flytte flåden ud af byen. Området Holmen, der omfatter Nyholm, Frederiksholm og Arsenaløen, er en fællesbetegnelse for de holme, hvor man placerede flåden. Området var i mange år hovedbase for den danske flåde og var i omkring 300 år Danmarks største arbejdsplads. Industrihavnen I løbet af 1900-tallet blev der etableret en række store industrier langs havnen. Industrivirksomheder som B&W Skibsværft, De Danske Sukkerfabrikker, Aalborg Portland, Dansk Sojakagefabrik og H.C. Ørstedsværket blev etableret i denne periode og prægede frem til slutningen af det 20. århundrede havnens anvendelse. I samme periode voksede havnens betydning som færgehavn også. Den rekreative havn byhavnen Siden slutningen af 1990 erne er langt de fleste af industrivirksomhederne lukket, flyttet til de ydre dele af havnen eller helt ud af byen, hvilket har givet mulighed for at tilføre havnen et nyt liv. De frigjorte havnearealer har givet mulighed for at etablere Københavns nye bymiljøer ved vandet og gøre havnen tilgængelig for københavnerne. Havnen i dag I dag er Københavns Havn i høj grad en rekreativ havn med boliger ned til vandet, promenader, parker, roklubber, havnebade og et mangfoldigt og rekreativt liv. Projekter som Havneparken ( ) og Havnebadet ved Islands Brygge (2002) ændrede for alvor havnens image og københavnernes bevidsthed om og brug af havnen. Flere projekter som parken ved Havnegade, Kalvebod Bølge og havnebadene ved Fisketorvet og Sluseholmen er siden kommet til og er med til at gøre havnen til et varieret og livligt byrum midt i byen. Fakta om havnens historie Københavns Havn blev grundlagt i middelalderen omkring Fra var havnen en vigtig handelshavn. I 1600-tallet blev havnen kraftigt udbygget til flådehavn. I løbet af blev havnen også en vigtig industrihavn. Siden 1990 erne har mange industrivirksomheder forladt havnen. Fra 1990'erne og frem er der bygget mange nye boliger og erhvervsejendomme ved havnen.\n25 havnens Udvikling 25 Aalborg Portland Lynetten ØK B&W Skibsværft Larsens Skibsværft Bremerholm/ Gammelholm Gammel Strand Slotsholmen Nyhavn 1671 Nyholm 1690 Stadsgraven Holmen 1692 Frederiksholm 1790 Christianshavn Frihavnen Prøvestenen B&W Skibsværft Dansk Sojakagefabrik H.C. Ørstedsværket Uniscrab MAN Aalborg Portland Ca Gammel kystlinje Virksomheder\n26 26 projekter i havnen Mange projekter i havnen Der er allerede fuld gang i omdannelsen af havnen fra en industrihavn til en mere rekreativ havn. Projekter 2013 På kortet på modsatte side ses en del af alle de havnerelaterede projekter, der er i gang i Det er projekter som Kalvebod Bølge, cykelforbindelsen til Bryggebroen og nye broer over Inderhavnen ved Nyhavn. Kommende projekter Der er også masser af planer om nye projekter på tegnebrættet. På kortet er der derfor også medtaget et udvalg af disse potentielle projekter. Det er ikke nødvendigvis projekter, som er besluttet, men projekter eller ideer, som har været omtalt som mulige kommende projekter. På kommunens hjemmeside kan man finde informationer om store igangværende kommunale projekter: Børsgraven og Bro over Inderhavnen Kalvebod Bølge Sydhavnen 2012 Forslag til blåt støttepunkt, Refshaleøen\n27 eksempler på projekter i havnen 27 Århusgade Havnebad LM-projektet Havnebad Blåt støttepunkt Kvæsthusbroen Inderhavnsbroer Papirøen Fiskemarked Blå rute Børsgraven Krøyers Plads Blå rute Ny bro Bryghusprojektet Cirkelbroen Kalvebod Bølge Ny bro Cykelforbindelse ved Bryggebroen Enghave Brygge Ny bro Ny bro Havnevigen Blåt støttepunkt Lystfiskerbro Ny skole Ny bro til Nokken Blåt støttepunkt Igangværende projekter 2013 Potentielle projekter\n28 28 Udarbejdet af Københavns Kommune 2013 Foto Flyfoto - Henrik Schurmann Undervandsfoto - Orbicon Øvrige - Københavns Kommune\nEn havn. af muligheder. Visioner for mere byliv i Københavns Havn. Udkast maj 2013\n1 En havn af muligheder Visioner for mere byliv i Københavns Havn Udkast maj 2013 2 3 Forord en havn af muligheder indhold Et kæmpe potentiale Med denne strategi ønsker vi at sætte fokus på det kæmpe potentiale,\nDEBATOPLÆG TIL DEN BLÅ PLAN FOR KØBENHAVNS HAVN JUNI 2003\nDEBATOPLÆG TIL DEN BLÅ PLAN FOR KØBENHAVNS HAVN JUNI 2003 DEN BLÅ PLAN 1 Fra kommuneplan til blå plan Kommuneplanen er den overordnede ramme for brug og udvikling af havneområderne. Men den foreskriver\nUDVIKLINGSPLAN UDPEGNING AF POTENTIALER FOR REKREATIV UDVIKLING AF KØBENHAVNS HAVN\nUDVIKLINGSPLAN UDPEGNING AF POTENTIALER FOR REKREATIV UDVIKLING AF KØBENHAVNS HAVN KØBENHAVNS KOMMUNE 2015 INDHOLD INTRODUKTION 3 HAVNENS HISTORISKE UDVIKLING 4 HAVNENS TRE HOVEDAFSNIT 7 FRA VISION TIL\nTil Teknik- og Miljøudvalget. Sagsnr Dokumentnr Orientering om Udviklingsplan for havnen\nKØBENHAVNS KOMMUNE Teknik- og Miljøforvaltningen Byens Udvikling NOTAT Til Teknik- og Miljøudvalget Orientering om Udviklingsplan for havnen Baggrund I forbindelse med vedtagelse af visionen En Havn af\nDEBATOPLÆG TIL FOR KØBENHAVNS HAVN JUNI 2003 1 Fra kommuneplan til blå plan Kommuneplanen er den overordnede ramme for brug og udvikling af havneområderne. Men den foreskriver ikke noget om vandfladernes


Fransk politi beskyder De Gule Veste | Arbejderen\nPræsident Emmanuel Macron har stadig ikke har slukket de flammer, som den tilsyneladende ustoppelige og særdeles dynamiske Gule Veste-bevægelse har antændt. Politiet optrapper volden mod demonstranter i et forsøg på at stoppe massebevægelsen.\nFransk politi skyder med tåregasgranater og gummikugler mod demonstranter fra De Gule Veste i Nantes i lørdags.\nFOTO: Sebastian Salom/AFP/Ritzau Scanpix\n77 demonstranter har fået alvorlige hovedskader af politiets gummikugler i de seneste tre måneders protester i Frankrig. 15 personer har mistet et øje, og 11 har mistet livet i forbindelse med De Gule Vestes protester. De fleste er omkommet i forbindelse med trafikuheld ved blokader, men en 80-årig kvinde blev i december offer for politiet tåregas i Marseille.\nJeg forstår det ikke. Når vi anmelder vores protester, bliver vi tåregasset. Når vi ikke gør det, bliver vi også tåregasset.\nHafid Marrouch, demonstrant.\nDen uafhængige franske journalist David Dufresne har optalt 11 håndskader, her af fire mistede hænder, otte rygskader, 28 skader på overkroppen, 40 skader på underkroppen og tre skader i skridtet og på kønsorganerne.\nDe chokerende tal viser tydeligt, at politiet har optrappet kampen for at stoppe protesterne, der startede i november.\nHidtil uset politivold\nAlligevel går titusinder fortsat på gaden. I lørdags for 11. gang, hvor der deltog 69.000 i demonstrationer i hele Frankrig, anslår indenrigsministeriet. Det indikerer, at præsident Emmanuel Macron stadig ikke har slukket de flammer, som den tilsyneladende ustoppelige og særdeles dynamiske gule-veste-bevægelse har antændt, skriver det franske dagblad L'Humanité.\nMen Macron forsøger nu for alvor at anvende jernnæven, rapporterer avisen.\nI lørdags blev en af De Gule Vestes symbolske ledere, bygningsarbejderen, Jérôme Rodrigues, såret af en gummikugle i højre øje. Han er indlagt på hospital i Paris og har af lægerne været lagt i kunstig koma for at undgå yderligere hovedskader, skriver Libération.\n>> SE VIDEOEN AF JÉRÔME RODRIGUES BLIVE RAMT HER\nI Bordeaux blev brandmanden Olivier Beziade samme dag skudt i hovedet bagfra af en gummikugle på kort afstand under De Gule Vestes demonstration, rapporterer L'Humanité. Også han er lagt i koma.\n>> SE DEN RAMTE OLIVIER BEZIADE HER\n"Skyd med skarpt"\nDe seneste overgreb kommer i kølvandet på, at den tidligere konservative minister Luc Ferry i Radio Classiquee opfordrede politiet til at skyde med skarpt mod De Gule Veste for at give dem en lærestreg.\nSiden er politiet i Paris set optræde med halvautomatiske maskinpistoler, senest en G36-riffel ved en af De Gule Vestes demonstrationer ved Triumfbuen i Paris i lørdags, beretter flere medier.\nPremierminister Édouard Philippe præsenterede allerede i den første uge af januar en ny lov. Den skal straffe demonstranter, der ikke giver forudgående varsel om deres protester og gør arrangører ansvarlige for eventuelle skader, der måtte opstå på en demonstration.\nDesuden indeholder lovforslaget straf på et års fængsel og bøde på 15.000 euro, hvis man overtræder maskeringsforbuddet. Loven skal op i parlamentet på tirsdag og videre til Senatet den 12. marts.\nDe Gule Veste afviser forslaget, for bevægelsen er ikke voldelig, lød det fra demonstranten Hafid Marrouch på en demonstration i lørdags på Place de la République i Paris.\n– Jeg forstår det ikke. Når vi anmelder vores protester, bliver vi tåregasset. Når vi ikke gør det, bliver vi også tåregasset, sagde han ifølge nyhedsbureauet Reuters.\nI stedet for at lade sig intimidere af politiet vold, har De Gule Veste besluttet at koordinere kampen på nationalt plan. Det blev vedtaget i søndags på et møde i byen Commercy i det nordøstlige Frankrig. Her diskuterede 400 fra "Gule Veste" fra hele landet vejen frem, skriver Libération.\nI december opstod der lokale folkeråd i hele landet, som nu bliver til et samlet, repræsentativt nationalt folkeråd, skriver avisen, der dækkede begivenheden.\nFra mødet i Commercy lyder der et samlet opråb om, at kampen må koordineres bedre. Mødet afviste også det stigende antal "selvudnævnte" ledere af De Gule Veste, som for eksempel dem, der vil stille op til EU-parlamentet ved valget i maj.\nIfølge avisen debatterede mødet i Commercy også, om De Gule Veste skal organisere sig på arbejdspladser, og hvordan landets fagforeninger for alvor "kommer ind i kampen". Et enstemmigt møde krævede, at "Macron går af" og afviste præsidentens nationale dialogmøder "som et PR-stunt".\n>> LÆS OGSÅ: Fransk præsident trodser protester\nMacron annoncerede sin turné i Frankrig for ti dage siden. Hans møderække med befolkningen skal være gennemført inden EU-parlamentsvalget i maj.\n>> LÆS OGSÅ: Exit Macron?\nMacron vil ikke debattere De Gule Vestes 25 krav på møderne. Blandt kravene er højere skat på de rigeste, lavere skat for almindelige mennesker samt 40 procents forhøjelse af de sociale ydelser. Andre krav er "genetablering af offentlig service og flere ansatte" og mere boligbyggeri for at afskaffe hjemløsheden.\nEndelig kræver bevægelsen et øjeblikkeligt stop for privatiseringer, mens veje lufthavne og tog, der er blevet privatiseret, skal tilbage på statens hænder.\nPolitivold mod De Gule Veste\n30. jan. 2019 - 17:04 26. apr. 2019 - 10:12


Tabt af systemet | TV MIDTVEST\nEn mand fra Mors er havnet i et vakuum mellem det offentlige og sin a-kasse. Han har ikke haft en indtægt siden januar.\n28. apr 2013, kl. 09:00\nBrian Rimmer fra Mors var i januar 2011 ude for en arbejdsulykke, som følger ham den dag i dag.Han ledede et hold, der klargjorde huse til nedrivning i Morsø kommune. Under det arbejde blev han ramt i baghovedet af en dør, der blev kastet ud fra 1. sal.\nBagefter har han ved flere læger fået papir på, at han ikke kan arbejde på fuld tid - men maksimalt 25 timer om ugen. Derfor har han haft meget svært ved at finde fast arbejde. Ingen vil ansætte ham, når de hører om hans nedsatte arbejdsevne.\nPå trods af det mistede han sine sygedagpenge i januar, da kommunen er af den overbevisning, at han godt kunne finde job på nedsat tid.\nDermed har Brian Rimmer ikke haft en indtægt i tre måneder. Han kan ikke få dagpenge fra fagforeningen, da han ikke kan arbejde fuld tid - og han kan ikke få kontanthjælp, da han ejer værdier for mere end 10.000 kroner.\nPå landsplan ender 1.400 hvert år i samme situation som Brian Rimmer. Hans advokat efterlyser nu en fleksibel ordning, så folk, der er uden skyld i egen ulykke, ikke risikerer at måtte gå fra hus og hjem som konsekvens af ulykken.\nBrian Rimmer fra Mors er fanget i sit livs mareridt. Han er for syg til at arbejde, men for rask til at få sygedagpenge.


Ny bolig - Din guide til boligkøbets faser og overvejelser\nOvervejer du at købe ny bolig eller sælge din gamle bolig, så er du kommet til det rette sted. Her på siden har vi nemlig både lidt info om det ene og det andet.\nVær opmærksom på lovgivning tilbage fra November 2015, der betyder du skal have en opsparing på 5% af boligens værdi. Det er ikke muligt at låne de første 20% af boligens værdi i banken. De må kun låne dig 15%. De øvrige 5% skal stå på din egen opsparing. De resterende 80% kan du låne med et Realkreditlån. Læs mere om realkreditlån her!. Der tales dog om at hæve det beløb du selv skal komme med.\nHvad skal man være opmærksom på ved boligkøb?\nFællesvej? Hvis huset ligger på en privat fællesvej, så vil der være årlige omkostninger til vedligeholdelse, typisk til et vejlaug. Hvis det derimod er en offentlig vej, så vil denne udgift ikke være aktuel. Her begrænser udgiften sig oftest til en gang vejsalt og lidt snerydning.\nGadelys? Hvis grundejerforeningen står for gade belysningen, så vil der være en årlig udgift til vedligeholdelse af master og kabler. Hvis det derimod er offentlig belysning, så vil denne udgift ikke være aktuel. Her begrænser udgiften sig oftest til kommuneskatten.\nOliefyr? Der snakkes meget om at oliefyre skal erstattes af renere varmekilder, hvis du køber ny bolig med oliefyr, skal du derfor være forberedt på at det skal udskiftes på et tidspunkt. Sæt derfor penge af til etablering af alternativ opvarmning, hvis fjernvarme ikke er en mulighed.\nKælder? Hvis huset har kælder bør der etableres et højvandslukke, hvis det ikke eksisterer i forvejen. Et højvandslukke koster ca. 20-30.000 kr. Man kan også installere et tilbageløbsstop, her vil udgiften ligge på ca. 15-40.000 kr. Hvis kælderen ikke er truet af fremtidige oversvømmelser, men blot er fugtig, kan det være nødvendigt at etablere et omfangsdræn, estimeret udgift ca. 200-240.000 kr.\nElforsyning? Hvis eltavlen er af ældre dato og skal udskiftes til en ny, så kan det let koste 10-15.000 kr. hvis der skal lægges flere faser eller nye kabler ind i huset.\nKloark? Du er ansvarlig for kloakledningen fra hus og ud til vejen. En renovering af denne kan typisk klares for 15.000 kr. men har din kommune besluttet at adskille spildevand og regnvand, betyder det at du skal have en ekstra kloakledning, det kan godt løbe op i ca. 100.000 kr. Hvis kommunen beslutter at der skal etableres kloark i stedet for septiktank, kan omkostningen let ligge på 50-80.000 kr. pr. hus. En stor udgift i et husholdnings budget, hvis der ingen opsparing er.\nVedligeholdelse? Et hus skal vedligeholdes, hvis du regner med ca. 1.000 kr. om måneden, så går du ikke helt galt i byen. Beløbs størrelsen på 1.000 kr. om måneden, er bekræftet af Luksusfældens eksperter på Tv3, så sent som i August 2015 og også hørt senere bl.a. fra vores egen bank.\nUdgifter i forbindelse med ny bolig\nForuden de basale udgifter som afdrag på realkreditlån, boliglån, vand, varme, el og forsikring, så er der også en række skatter og afgifter der skal betales.\nEjendomsværdiskat? Du skal betale Ejendomsværdiskat af din ejendom, den er som udgangspunkt 1 procent af ejendomsværdien op til 3.040.000 kr. og 3 procent af resten. Du betaler således skat af husets forventede værdi.\nGrundskyld? Kaldes også for ejendomsskat. Grundskyld er en skat du betaler for din grund, til kommunen. Grundskylden beregnes og betales ud fra den seneste offentlige ejendomsvurdering af grunden. Nogen kommuner er med, mens andre kommuner er bag efter. Det forventes at boligejere på Frederiksberg skal forvente grundskylds stigninger de næste 11 år, mens grundskylden i bl.a. Dragør, Stevns og i Kolding ligger hvor den skal. Læs mere på Bolius.dk.\nRenovation? Udgiften for renovation, dvs. afhentning af skrald m.v. ligger typisk mellem 2.000 og 4.000 kr. om året, afhængigt af kommune.\n1. Kontakt din bank og få et boligkøbsbevis. Hvis banken ikke gider lave det, så få banken til at regne på, hvad du har råd til at købe for. Hvis din bank har urealistiske krav til din økonomi, så få et tilbud fra en anden bank. Da jeg selv købte hus skiftede jeg bank for at få det bedste tilbud.\nHar oplevet at både Danske Bank og Nordea har dybt useriøse krav til bolighandler, rådighedsbeløbet kunne simpelthen ikke blive højt nok. Min kærestes bank var til at snakke med, så tog ikke mange dage før et bankskifte var sat i gang. For du møder op til dit møde med banken, skal du naturligvis have sat dig ind i din økonomi, du skal vide hvad du har af indtægter og udgifter. Hvis du er helt blank, så må du gå din netbank igennem fra A-Z.\nBolius har skrevet en ganske fin artikel om boligkøbet, det samme har Byggesagkyndig.nu.\n2. Undersøg boligmarkedet, nu ved du hvad du kan købe for. Det gør at du ikke søger på huse til 3 mio, hvis du kun har råd til at købe for 1 mio. På den måde indsnævre du dine muligheder og kan fokusere på det realistiske. Sider som f.eks. Boliga.dk og Boligsiden.dk har nogle udmærket søgeværktøjer.\n3. Når du finder nogle interessante huse eller lejligheder, så lav en aftale med den pågældende mægler omkring en fremvisning. Billeder kan ofte være fine, men du kan blive slemt skuffet når du ser det i virkeligheden. Så kom ud og se så meget som muligt og gerne flere gange, hvis du er i tvivl.\n4. Du har nu fundet din ønskede fremtidige nye bolig. Du kan nu afgive et bud på huset og hvis køber accepterer dit bud, kan du underskrive købsaftalen. Husk at få et advokat og bank forbehold, med mindre du selv er advokat. Det giver dig mulighed for at annullere handlen, såfremt din advokat ikke kan godkende handlens vilkår, eller banken afviser at finansiere købet. Med mindre du er ekspert i jura så vil en advokats hjælp være pengene værd. Når købsaftalen er underskrevet skal depositum på handlen 5% af købsværdien indbetales til ejendomsmægleren.\nFå et tilbud på Tinglysning af skøde, Købsaftale eller Forældrekøb fra Dokument24.dk (reklamelink)\n4.1 Her kan det være interessant at se på ejendommens tinglysning. Et opslag på Tinglysning.dk, kan fortælle om husets ejer, ejendomsværdi, grundværdi, hæftelser og servitutter. Servitutter er særlige begrænsninger for fast ejendom. En servitut kan f.eks. handle om færdselsret, købsret samt forsynings-\nog afløbsledninger på grunden.\n5. Når advokat og bank har godkendt handlen, skal du i gang med at underskrive en masse papirer, til bank og realkreditinstitut. Banken vil som regel gerne have pant i ejendommen, så de har sikring for deres penge.\n6. Der skal nu laves en tinglysning af ejendommen eller ejerlejligheden. En tinglysning er et papir der underskrives med Nemid og formelt overdrager boligen til dig/jer som køber. Når tinglysningen er underskrevet af både køber og sælger er handlen gået igennem. Tinglysningen koster et gebyr på 0,6 % af købesummen. Gebyret indbetales til advokaten og skal være betalt før tinglysningen kan gennemføres.\n7. Der skal nu tegnes en ejerskifte forsikring, Ejerskifteforsikringen skal være betalt før nøglerne til din fremtidige ny bolig udleveres, ellers er den værdiløs. En godadvokat vil betinge overfor ejendomsmægleren at nøglerne først udleveres når forsikringen er på plads. Nogle forsikringsselskaber lader først forsikringen gælde fra overtagelses dagen, hvorfor nøglerne ikke må overdrages før denne dag.\n8. På overtagelses dagen kan i overtage boligen fra kl. 12:00. Sammen med mægleren og oftest også sælger, vil i gennemgå boligen, der kan være spørgsmål som er ubesvarede. Inden mægler og sælger forlader adressen vil vand, varme og el blive aflæst til brug for refusionsopgørelsen. Du vil få udleveret en kopi af denne aflæsning.\n9. Fra overtagelses dagen anbefales det at du har fået styr på indbo- og husforsikring. Så der er styr på alt det praktiske. Advokaten vil nu går i gang med at udfærdige en refusionsopgørelse. En refusionsopgørelse er køber og sælgers mellemværende i form af forbrug, som vand, varme, el, skatter og afgifter. En sådan opgørelse er typisk på plads 30 dage efter overtagelsen. Opgørelsen skal godkendes af både køber og sælger.\nNår du skal sælge din bolig og finde en ny bolig, så kan det gøres på tre måder, 1. Du kan kontakte en ejendomsmægler, som så vil forsøge at sælge dit hus. 2. Du kan lave det man kalder et selv salg, hvor du selv står for alt det praktiske. 3. Du kan lave et selvsalg, med hjælp fra en ejendomsmægler.\nSalg via Ejendomsmægler!\nDette er den traditionelle måde at sælge på, du kontakter en ejendomsmægler som f.eks. Nybolig, Home eller Danbolig. Ejendomsmægleren kommer ud og kigger på huset, tager nogle billeder og sørger for annoncer og visninger på boligsider. Her skal du være opmærksom på Ejendomsmæglerens salær, hvis du sælger et hus til 1 million, og din ejendomsmæglers salær er på 1% på skal du aflevere 100.000 kr. i salær til ejendomsmægleren.\nSelvsalg, jeg står selv for det hele!\nDette er en måde der vinder frem, flere boligsælgere står selv for bolighandlen, men for at få styr på papirene er det nødvendigt at rådføre sig med en boligadvokat. Så helt selv kan man ikke klare et boligsalg. Husk at få taget nogle gode billeder, mange selvsalg fejler fordi der er dårlige billeder og folk vil se billeder. Billeder er alpha omega når der skal sælges bolig.\nDet kan dog være en jungle at få den bedste mægler!\nDet er der dog en løsning på, lad DanskBoligvurdering.dk (reklamelink) finde den rette ejendomsmægler til dig.\nDu får svar inden for 24 timer på hverdage. Din bolig analyseres i forhold til beliggenhed, typs, størrelse, byggeår m.v. Her efter kigges der på Ejendomsmæglernes salgstider, salgsrater, markedsandele samt gennemsnitlige afslag. Her efter findes den bedste Ejendomsmægler til dig. Kontakt DanskBoligvurdering.dk (reklamelink) i dag.\nDet var salgets faser\nDu har nu været igennem alle de ting der skal være på plads, når du skal have en ny bolig. Vi håber du fik svar på alle dine spørgsmål! Har vi glemt noget, så tøv ikke med at kontakte os. Du kan selvfølgelig også bygge nyt, hvis der ikke er noget interessant på markedet.


Vietnam indefra - Rejsetip Vietnam\nJeg var i vietnam sammen med en veninde, og vi satte en måned af til at opleve den sydlige/midterste del af landet. Vi havde lejet en privatchauffør (1500 kr, eller 300 kr. pr. dag) i 2 uger.\nHan hentede os i lufthavnen og så gav vi ham ellers direktioner og han kørte os til de forskellige seværdigheder og hoteller. At have ham med som guide var en stor fordel, da vi bookede hoteller efterhånden som vi kom frem, så ved at lade ham gå ind og høre efter værelser og pris, kunne vi spare en hel del, da prisen for indfødte er lavere end udlændinger. At have ham til at køre os rundt var en enorm fordel, han var vant til at køre meget og kunne derfor vise os det hele indefra.\nVi rejste derned januar/februar og fik på den måde nytåret med, hele vietnam er på det tidspunkt pyntet op og der spares ikke på noget. en hel utrolig oplevelse! Men i denne årstid skal man dog være obs på vejret, da det ikke nødvendigvis er varmt og solrigt. En hel fantastisk rejse som jeg er varmt kan anbefale!\ntaxaer foran lufthavnen\nforan lufthavnen bliver man gerne fulgt op ad personer fra taxafirmaer som fører en til deres taxaer, vær obs på at de kører på taxameter. jeg oplevede en der ville have overpris på 300000 dong, for en halv times køretur. jeg nægtede og fandt en taxa der kørte på taxameter og endte med at betale 116000 dong. altså lige omkring 30 dkr. i stedet for 100dkr.


Sundheds- og Ældreministeriet Sundhedsministeren på BogForum i en samtale om mænds sundhed - sum.dk\nMænd lever kortere end kvinder, og de rammes oftere en kvinder af de fleste sygdomme.\nSådan skriver chefpsykolog og formand for Selskab for Mænds Sundhed Svend Aage Madsen i sin bog ”Mænds sundhed og sygdomme”.\nOg netop mænds sundhed er utroligt vigtigt at sætte fokus på, mener sundhedsministeren. Mænd går nemlig meget mindre til lægen end kvinder, og det bør der gøres noget ved.\n”Mænd og især kortuddannede mænd er for dårlige til at gå til lægen. Det er vigtigt at tale om og handle på. Alt for mange mænd dør, fordi de ikke reagerer på de symptomer, de har. Og så skaber det mere ulighed i sundhed,” siger Nick Hækkerup.\nSundhedsministeren har tidligere været ude med budskabet om vigtigheden af at målrette sundhedstilbud mod kortuddannede mænd.\nTal viser for eksempel, at 25 procent af de økonomisk dårligst stillede mænd lever 10 år kortere end de 25 procent bedst stillede mænd. Og forskellen bliver ved med at vokse.\nSundhedstilbud kunne ifølge sundhedsministeren blandt andet være sundhedstjek, så flere sygdomme bliver opdaget tidligere. For flere besøg hos lægen kan være med til at forebygge hjerte-kar-sygdomme, kræft, diabetes og andre dødelige sygdomme.\nPå BogForum i Bella Centeret i København vil Nick Hækkerup og Svend Aage Madsen blandt andet tale om, hvordan det danske sundhedsvæsen bedre kan møde manden som patient – både i forhold til forebyggelse og behandling.\nSidst opdateret 07-11-2014


Big Pineapple Backpackers Bali, Sanur, Indonesia: Book Nu! - HostelBookers\nSe alle vandrehjem i Sanur Se alle hoteller i Sanur\nBali Backpackers er dit ultimative destination for en stor and Inexpensive Holiday.\nDet er billigt og den bedste Læs mere\n80% Samlet bedømmelse 211 ud af 225 kunder ville anbefale denne indlogering baseret på 225 anmeldelser\nOm Big Pineapple Backpackers Bali\nBali Backpackers er kun en kort gåtur til den største strand i det centrale Sanur og Sanur Indkøbscenter og det fantastiske restauranter området.\nVi kan arrangere Dykning ture, Surfing Tours og både og billeje med eller uden chauffør\nBali Backpackers har et intimt kendskab til steder at surfe.\nDykning på Blue Dive tilbyder vores gæster en 20% rabat (spørg vores personale)\nBali Backpackers har motorcykler til leje på kun 50.000RP en dag (24 timer) og skub cykler til udlejning.\nVi har en swimmingpool for at slappe af og køle af.\nBali Backpackers tilbyde dig et stort lounge område ved siden af poolen, der viser alle de nyeste film.\nBali Backpackers har TV. forbundet til Indovision.\nTo køleskabe, så du kan holde dine drinks kolde\nBali Backpackers har varme og kolde bade\nDrikkevand er gratis for vore gæster\nGratis brug af computer (almindelig tilslutning) Fast Wi Fi-forbindelse kun 10.000Rp ($ 1) om dagen ubegrænset.\nDin ultimative destination for en stor og billig ferie. Vi er billige og den bedste.\nBali Backpackers er et sikkert sted at bo (Security Guard foran plus CCTV)\nBali Backpackers har sikkert at gemme din pass-port eller værdifulde genstande (garanti)\nBali Backpackers har morgenmad og aftensmad til rådighed (ikke inkluderet i prisen)\nAlle vores priser er faste priser de ændrer ikke FOR weekender eller forskellige dage som en anden VANDREHJEM\n2 Private dobbeltværelser dorm værelser med 2 enkeltsenge, uden bad, toilet og loftvifte. (110.000 Rp pr nat)\n2 seks seng sovesale, med et loft ventilator og køjesenge. Uden bad og toilet (95.000 Rp pr nat)\n1 Standard 6 bed dorm med aircondition og eget bad uden toiletter og andre brusere (110.000 Rp pr nat)\nVi har nu en 2 seng BUDGET Dorm for kun 80.000Rp pr night.Ideal for dem, der ønsker at spare penge eller ved afslutningen af deres ferie og økonomi er lav.\nAlle værelser har en udendørs bruser og toilet med varmt og koldt vand.\nAlle Dorm værelser har en maksimal aldersgrænse på 35yrs, og minimum ophold på 2 dage.\nTV-stue ved siden af swimmingpoolen med en 47inch tv og mange film at se.\nVær venlig ikke at overbooke dit ophold. Hvis vi har aflyst senge på grund af din booking, og du forlader tidligt du bliver nødt til at betale for 2 ekstra dage. Eksempel: Hvis du reserveret i 7 dage og bo kun 3 dage vil du have til at betale for 5 dage.\nKun 35 minutter fra lufthavnen (Hurtigere tidligt om morgenen eller sent om natten) fastprisaftaler 95.000Rp\nJalan Tirta kelse Gang Blue Dive numre 5 og 6 centrale Sanur Bali\nVed siden af Blue Dive og rundt om hjørnet fra ENA Dive\nGåafstand til stranden, bred-walk, butikker og restauranter.\nFuld vandsport til rådighed (spørg om vores 20% rabat med Rip Curl, eksklusivt til Big Pineapple gæster)\nDykning rådighed (Spørg os om vores Rabat på Blue Dive)\nSurfing lektioner til rådighed\nSe øvrige ejendomme i Sanur


Schwa assimilation?? - Dansk - Studieportalen.dk\n13. november 2017 af MMLL13 - Niveau: Universitet/Videregående\nEr der nogen herinde som har nogenlunde styr på schwa assimilationer og schwa bortfald?\nJeg er nemlig i tvivl om dette:\nEr disse ord schwa assimilationer: billede og julemanden?\nOg har disse ord schwa bortfald: droppe og snakke?\nHåber nogen kan hjælpe, da jeg er helt ny i det her.\n13. november 2017 af Stygotius\nEt ord kan ikke være schwa. Schwa er en lyd, der i lydskriften gengives med [?], dvs. en rundet eller urundet vokal midt i kardinalvokal-skemaet. I de vesteuropæiske sprog forekommer den kun i tryksvage stavelser, .-i engelsk typisk i den ubestemte artikel "a" eller i en sidste stavelse af ord som "butter" eller "manner" eller "baker". På dansk møder mandeni f.eks."bakke" [bag?] og sidst i de fleste verbers infinitiv, f.eks "komme" [k?m?], "snakke" [sn?g?], "katte" [kad?] og "snuppe" [sn?b?].\nI den normale udtale af de ord du nævner, forekommer lyden [?] ikke.\nDe udtales normalt i meget tydelig tale [d??b?] (droppe) og [snag?] (snakke), men i almindelig, sammenhængende (hurtig) tale udtales de [d??b] og [sn?g] da schwa her elideres (udelades) og der sker i stedet en (delvis) erstatningsforlængelse af den foregående lyd.\nPrøv at lytte til udtaleforskellen mellem g-lyden i "Snak ikke så meget" og "I må ikke snakke så højt" Du vil så høre at i det sidste eksempel er denne lyd længere end i den første på grund af den nævnte erstatningsforlængelse.\nPå dit spørgsmål må man sige "Ja, der sker et borfald af en schwalyd, men kun i hurtig tale.\n14. november 2017 af MMLL13\nSelvfølgelig er det det. Det var mig der ikke var helt vågen dér. Mange tak for dit svar. Det var en kæmpe hjælp! Det er svært at finde nogen, som kan hjælpe i dette!\nSå i billede og julemanden er der schwa-assimilation, da man jo i sammenhængene tale siger "billed" og "juulmanden" og e'et (schwa) forsvinder og i stedet er der erstatningsforlængelse af den foregående lyd (billeeed) og (juulmanden)?\nJeg kan mærke at jeg er lidt i tvivl om schwa-assimilation og schwa-bortfald..\nNu fik jeg lige set nærmere på det hele og billede er da ikke schwa assimilation, vel? For der er schwa bortfald, hvis nabolyden er en obstruent, og er d ikke en obstruent?\n14. november 2017 af Stygotius\nAssimilation (også af schwa) betyder i sprogvidenskaben at en lyd nærmer sig en anden lyd (som regel en nabolyd). Det skyldes næsten altid det jeg kalder "munddovenskab", dvs. at man sparer nogle bevægelser af taleorganerne. Ordet "assimilation" komme af latin "ad" = "til" + "similis" = "lignende"\nDer er tale om assimilation når f.eks. ordet "åbenbart" kommer til at blive udtalt ['??bmb??d] i stedet for ['??b?nb??d] fordi både 'm' og 'b' er bilabiale lyd (bliver udtalt ved at lukke for luften med begge læber). Derved undgår man at skifte fra én bilabial lyd til en ikke-bilabial og tilbage til en ny bilabial lyd. Der er desuden tale om udeladelse (elision) af schwa. Dette er en normal dansk udtale af "åbenbart", som vi (næsten) alle bruger. Der er også en del der siger "Danmark" = [damm?g] af grunde der nu skulle være åbenlyse.\nN.B. Tegnet [?] (et lille, hævet spørgsmålstegn) betyder at der er stød på den foregående lyd.\nJeg kan ikke gøre for at Studieportalens system ikke kan gengive lydskrifttegnet for schwa men trykker et fjollet spørgsmålstegn i stedet.\nSkriv bare hvis du er i tvivl om noget.\nJo, lyden [d] er en dental plosiv.\nDu er så sød, at du gider at svare mig! Jeg forstår det mere og mere. Har dog stadig svært ved at se forskel på assimialtion og bortfald. Min lærer skriver at assimilation er fx katten, lille og fløde og scha bortfald er sammen, jakke, passe, strikke. Så prøver lige at få det til at sidde fast.\nDet er et meget godt ord.. Munddovenskab. Det sidder fast i mit hoved nu ;)\nJeg sidder med en opgave hvor jeg nu er kommet frem til dette:\nSchwa-assimilationer er ordene: julemanden og sammen.\nSchwa bortfald er ordene: billede, droppe, mærkelig, og snakke. Det er fordi at nabolydene er obstruenter og derfor falder schwa helt bort.\nKan du svare om jeg har ret i det?\n20. november 2017 af MMLL13\nNogen der kan svare på mit seneste spørgsmål?\nHej, jeg har ikke svaret (pardon) fordi jeg a) har haft travlt og b) været ude at rejse.\nJo, du har da ret i der er er tale om schwa-assimiltation i "julemanden"og i "sammen".\nDu har også ret i at vi ser apokope, (schwa-bortfald) i "billede" -og apokope (finalt schwa-bortfald med stavelsestal-ændring) i "snakke" .\nJamen, det er da helt i orden! Håber rejsen har været god!\nTak for svar i hvert fald og fordi du fik mig til at forstå en del mere om fonetik! :)\nUndskd jeg mente "synkope" i det første tilfælde (billede) og "apokope" i det andet.\nκοπτω (kopto) betyder 'at hugge', og συν (syn) betyder 'sammen' og απο (apo) betyder 'af, bort '. dvs. det er hhv. at hugge noget af og hugge noget sammen\n28. november 2017 af MMLL13\nAltså schwa-bortfald kaldes synkope? eller er det kun i ordet "billede" at det hedder synkope? og i snakke hedder det apokope?\nHov, ligemeget, jeg forstod det nu :)\nKan du dog forklare (hvis du har tid), hvorfor "billede" er en synkope?\n28. november 2017 af Stygotius\napokope betyder en afskæring, dvs. af en slutning, -en ubetonet slutvokal. (Græsk απο = af) ......således at antallet af stavelser ændres.\nsynkope (συν = syn) betyder 'sammen' eller 'med' på græsk) - (κοπτω = kopto) betyder hugger,skærer\nNoget er ved en synkope altså blevet "skåret sammen" ved at en ubetonet vokal falder bort midt i et ord.\nOkay. Så vidt jeg har forstået, så er en synokope et bortfald af ubetonet vokal mellem to konsonanter. Kan det ses i ordet billede? For er det ikke det sidste e i billede som forsvinder og dermed er der jo ikke konsonanter på begge sider af e'et?\n29. november 2017 af Stygotius\nJo, hvis du udtaler [biled], så har du ret. Jeg har jo tidligere sagt at der er tale om apokope i "billede", og at stavelserne ændres fra at være 3 til at være to.\n29. november 2017 af MMLL13\nOkay. Tidligere ændrede du ordet "billede" fra værende en apokope til en synkope. Den udtale jeg skal tage udgangspunkt i, er netop "biled" hvor det sidste e forsvinder. Så det er et schwa bortfald og apokope?\nJa, netop. Jeg beklager hvis jeg i farten har rodet rundt i det.\nI øvrigt udtales "billede" som [beled].\nJeg kan kraftigt anbefale dig at læse (i) Lars Brink & Jørn Lund: "Udtaleforskelle i Danmark" (1974) om bl.a. schwa-assimilation.\nDu skal have 1000 tak og du skal overhovedet ikke beklage!\nDer er lige et ord jeg er kommet i tvivl om. Er ordet "derude" (udtales: dau:d) en schwa-assimilation eller schwa- borfald?\nDet kunne være at det var en god idé med den bog. Tak!\nDet er et schwa-bortfald, en apokope, (som i "billede"), hvor schwa bliver assimileret til et stavelsesdannende "blødt d".\nJa, jeg tror du kan have megen glæde af den bog. Den er udgivet i Fidus-serien, Sprog og LItteratur, af Julius Gjellerups Forlag (113 s.). Læs især pp 24-30 (dog også resten). Den findes på mindst 25-26 biblioteker. Der hører et kassettebånd til den.