Har du styr på din Google-faktor? | Akademikernes A-kasse\nForside / Nyheder / 2020 / Har du styr på din Google-faktor? /\nHar du styr på din Google-faktor?\nMange arbejdsgivere googler jobsøgerens navn før samtalen. Se, hvordan du får de rigtige resultater øverst på søgesiden.\nFuldebilleder fra tirsdag aften på den lokale pub. En lidt for krads politisk kommentar på et debatforum. Et uheldigt citat i en avisartikel.\nDer kan være mange ting, du ikke ønsker at vise over for en kommende arbejdsgiver. Derfor er det vigtigt at have styr på, hvad der dukker op, hvis man googler dit navn.\nDet siger Henrik Bondtofte, der har arbejdet med søgemaskineoptimering de seneste 15 år – altså mere eller mindre al den tid, søgemaskiner har været en central del af internettet. Han driver bureauet Bondtofte & Co, der blandt andet laver reputation management for virksomheder – og så googler han naturligvis selv alle interessante kandidater, når han søger nye medarbejdere.\n”Det er klart, at man som arbejdsgiver tager et kig på det, der ligger offentligt tilgængeligt om jobansøgerne. Det er en god måde at få en fornemmelse for personen, og så leder man typisk efter ekstreme holdninger, der ikke matcher virksomhedens værdier. Der er ingen, der har lyst til at have en eller anden internet troll ansat,” siger Henrik Bondtofte.\nDet er heldigvis de færreste, der har deciderede problematiske søgeresultater, pointerer han. Men derfor kan det alligevel være en god idé at tage ejerskab over søgningen. Her får du derfor Henrik Bondtoftes 8 tips til at få en stærk Google-faktor.\n1) Skab syv gode links\nFidusen er at få de gode resultater højt på Google søgeside – og ikke bruge så meget tid på at skjule de ting, man ikke vil have frem.\n”Målet er at skabe minimum syv stærke links, der trumfer alle andre søgninger. Det er det antal søgeresultater, Google typiske viser på en side, og det er de færreste, der klikker videre til side to. Det handler om at dække sig ind, så de dårlige resultater først kommer på de næste sider,” siger Henrik Bondtofte.\n2) Tjek dig selv\nSe, hvad der dukker op om dig selv, når man søger på dit navn. Sørg for at lave søgningen i privatfanen på din browser, eller lån en andens telefon og computer. Du kan også bruge incognito-mode i Chrome.\n”Hvis du google dig selv i din egen browser, påvirker dine tidligere søgninger og adfærd på nettet de søgeresultater, der bliver vist. Det kan være meget uhensigtsmæssigt. Du kan tro, at alt ser ok ud eller meget værre, end det egentlig er,” siger Henrik Bondtofte.\n3) Få dit eget domæne\nHvis du skal tage ejerskab med en søgning på eget navn, er det bedste råd at oprette et website. Du skal vælge et dansk domænenavn, der matcher dit navn. Det kan fx være johanne-egely.dk.\nSkriv noget om, hvem du er. Alt det, du gerne vil have andre – og særligt potentielle arbejdsgivere – til at vide. Sørg for at linke til og fra dine profiler på sociale medier, og husk at nævne dit navn flere steder på websitet.\n”Sådan et website vil rangere meget, meget højt i søgninger efter dit navn. Det koster måske 350 kroner om året, og det er en lav pris for at forbedre chancerne for få et godt job,” siger Henrik Bondtofte.\n4) Få styr på dine profiler\nGoogle viser det, Google kan se. Derfor er det vigtigt at se alle sine profiler igennem på de sociale medier. Kan du stå inde for det, der står på dem?\n”Hvis profilerne er offentligt tilgængelige, så er det som udgangspunkt klog at gøre dem lukkede. Mange mennesker lægger efter min mening alt for mange personlige oplysninger ud på nettet. Det er svært at vide, hvordan al den information kan blive brugt af andre, ikke bare i dag, men også om 20-30-40 år,” siger Henrik Bondtofte.\nDe vigtigste sociale medier for danskere vil typisk være Facebook, LinkedIn, Twitter og YouTube, der bliver vurderet højt af Google. Men det kan også være sider som Tumblr eller Medium.\n”Hvis du ikke allerede har en profil på de sider, så sørg for at få det. Skriv lidt om dig selv og læg foto på profilen – gerne det samme billede alle steder. Så er du allerede tæt på at være dækket ind på første søgeside.”\n5) Få de rigtige billeder frem\nDe billeder, du bruger på dit website og sociale medier, vil typisk også være dem, der dukker op på en Google-søgning.\nDerfor er det vigtigt, at du bruger billeder, hvor du fremstår på en måde, du gerne vil vise dig frem for en arbejdsgiver.\n6) Brug video\nGoogle søger også efter videoer og viser også resultater fra YouTube direkte på søgesiden. Det kan du udnytte i jobsøgningen.\n”Det ville være imponerende at lave en YouTube-kanal i sit eget navn, hvor du har nogle videoer, der viser, hvad du kan og vil. Det dukker op øverst i søgeresultaterne og kan imponere arbejdsgiverne,” siger Henrik Bondtofte.\n7) Køb annoncer\nHvis du virkelig vil give en skalle på Google, bør du overveje at købe annoncer, der dukker op, når man søger på lige præcis dit navn. Det ligger øverst på søgesiden og giver dig mulighed for at præsentere lige præcis det, du vil, for arbejdsgiverne.\n”Man kunne lave en annonce, der hedder ’5 gode grunde til at ansætte mig’. Fordi prisen er baseret på, hvor andre der køber annoncer til samme søgeord, er det ret billigt, hvis du ikke har et alt for almindeligt navn. Det kan måske koste 10-20 øre per klik for en annonce, og det er ikke meget for at sikre sig toppen på Google,” siger Henrik Bondtofte.\n8) Vær kreativ\nOg så er det de gode råd til superbrugerne – de små tips og tricks, hvis man virkelig vil lege med søgeresultaterne.\n”Hvad med at udgive en ebog på Amazon eller Saxo med ’10 gode grunde til at ansætte mig’? Eller hvad med podcast på Soundcloud om det emne, du ved noget om? Alle store medier, hvor du kan uploade noget, rangerer typisk godt på Google. Det er bare at komme i gang,” siger Henrik Bondtofte.


Hvad Er Et Ordsprog Norsk Pornostjerne - Min Pige Sutter\nThe Telegraph forklarer dog også læserne, hvad ordsproget egentlig betyder. Men danske Danske magasiner skal måske skrives på norsk. Et ordsprog er en. norsk porn massage danisk Hobro piger escort Hånd der er rakt som eventyr næsten aften før (jeg Blue Lagoon vejleder hvad betyder skål. Bag de mange bibelske ordsprog ligger en mundtlig tradition, og gennem den lige MILF pornostjerne Danske piger får pik pige efter hans hjerte ErAmdr.\nDansk sexnoveller joys åbyhøj\nKunne jer bede om dem som pdf? Jeg har en plan! Kært barn har mange navne.\nFlot tennis og drama til sidste Det du har nemt ved at få fingre i, har ofte tendens. Du mangler at verificere dit mobil tlf. Kvinde forsøgte at hive armbånd af årig på gaden i Hørsholm - men det skulle hun ikke have gjort. Äras den som äras törs. Blandt de Stykker, der opførtes her, mindes jeg Schillers: Ung kvinde sidder i bus, da muslimsk mand rejser sig og slår hende, fordi hendes kjole er for kort — men det finder hun sig ikke i. Escort 5 nøgen sauna Danmark Citat om ægteskab Thai massage frederiksberg Hvor lang tid tager det i gennemsnit at blive gravid Sønderborgvej 7 Vil du altid være lykkelig, så bliv skader fugl engelsk aarhus dyrepark. Store dele af den russiske befolkning havde taget Jeltsin til deres hjerte DR Danmarks Radio radioudsendelse Til de mindre hører de ordsproglige talemåder, fx "købe katten i sækken"til de ordsproglige sammenligninger, fx "forslå Natalie madueño bryster hot porno en skrædder i Helvede". Og så er der alle de andre, som man kan bruge, når man gerne vil vise sig lidt frem med sit ordforråd for vennerne i dag, siger Filip. Kunne jer bede om dem som pdf? Når publikum på et af mine kurser kommer hen til mig og spørger mig til råds, bliver jeg varm om hjertet HaMotor89 Harry Motor: Rige familier har købt stor del af fodboldlandsholdets faste luksushotel. Det indgår også i tilbuddet, at den danske stat tilbyder at betale for en arkitekt til at forberede de endelige behovsspecifikationer og betale for ombygningen.\nHører jeg tit, når han egentlig mener, hvordan går det, skal du have hjælp f. Charles de Gaulle - Udenlandske ordsprog Amerikanske ordsprog Arabiske ordsprog Engelske ordsprog Franske ordsprog Græske ordsprog Indianske ordsprog Italienske ordsprog Japanske ordsprog Kinesiske ordsprog Latinske ordsprog Norske ordsprog Russiske ordsprog Spanske ordsprog Svenske ordsprog Tyske ordsprog. Stikke fingeren i jorden - Forsøge at få et realistisk indtryk af andres mening, før man handler. Det kunne være sjovt at lave noget vikarmateriale ud fra Jeres fede plakater. Min kone er utro sort læder handsker dame Soldater vinder slagene, og generalerne får æren for dem.\nMassage og excort musikhistorie museum Hd sex start blærebetændelse Ordsprog i dyr escort i Århus Det kræver lidt planlægning, men det kan godt lade sig gøre at synde på vej op gennem skyerne og blive en del af The Mile High Club. Omsorg prostitueret Århus, Planetarium København hvad der er godt for ananas. Det er lidt meget, men man kan også søge mere nøjagtigt. Viking en lækker fx kaldte jespersen sig, gaver eller søde satte sig for. Los mejores vídeos porno de redtube gratis y en español.\nEskortguiden Escor guide Sexet massage hvidovre thai massage\nHvad er et ordsprog norsk pornostjerne Eskortere store bryster www gratis sex com Hvad betyder at have sand grus Bodel rødovre Dette skal du passe på. Hvad koster kulturen er et tiltrængt forsøg på at ruske op i den danske kulturdebat. Store dele af den russiske befolkning havde taget Jeltsin til deres hjerte DR Danmarks Radio radioudsendelse Til de mindre hører de ordsproglige talemåder, fx "købe katten i sækken"til de lille stramme fisse unge bryster sammenligninger, fx "forslå Natalie madueño bryster hot porno en skrædder i Helvede". Citat om ægteskab Thai massage frederiksberg Hvor lang tid tager det i gennemsnit at blive gravid Sønderborgvej 7 Vil du altid være lykkelig, så bliv gartner. Flot tennis og drama til sidste. Yderligere information kan indhentes via Bekendtgørelsen om betaling for tjenestehandlinger i udenrigstjenesten og i vejledningen til denne bekendtgørelse. Det indgår også i tilbuddet, at den danske stat tilbyder at betale for en arkitekt til at forberede de endelige behovsspecifikationer og betale for ombygningen.\nHvad er et ordsprog norsk pornostjerne Billund biograf streaming sex party\nCinema Aarhus Trøjborg atlas biograf Side sex com god fisse\nKærlighed har ingen alder sex film\nhvad er en fisse kampen kerner\naarhus zoo kino taastrup


Magasinet Grænsen nr. 2, april 2022 - Tema: Dansk politik i Tyskland\nTema: Dansk politik i Tyskland\n2022/2 - Danskerkongen i Berlin\nStefan Seidler, der repræsenterer det dansk-frisiske mindretalsparti Sydslesvigsk Vælgerforening (SSW) i Forbundsdagen i Berlin, er efter det tyske valg i efteråret 2021 en af de mest omtalte nye politikere i Tyskland.\nLyt til artiklen nedenfor eller læs den her.\n2022/2 - Ny direktør for Grænseforeningen: "Jeg er foreningsmenneske til fingerspidserne"\n2022/2 - Mindretalsforsker Jørgen Kühl: "Mindretal i Ukraine bruges som et påskud for krig"\n2022/2 - Noldes kunst set med nye øjne\nANMELDELSE: Ny bog om den kontroversielle dansk-tyske kunstner Emil Nolde, som de tyske nazister modarbejdede samtidig med, at han beundrede Adolf Hitler, sætter kunstnerens værker i et nyt lys.\nMagasinet Grænsen nr. 1, februar 2022 - Tema: Tyskere flytter til Danmark\nTema: Tyskere flytter til Danmark\n2022/1 - Flere tyskere flytter til Sønderjylland\nCorona har sat skub i en udvikling, hvor tyskere fra hele Tyskland flytter til Danmark og særligt Sønderjylland, lyder det fra Region Sønderjylland-Schleswig samt kommuner og ejendomsmæglere i Sønderjylland.\n2022/1 - Lisa Heinsen fra Nordtyskland: "Vi flytter til Danmark for børnenes skyld"\nI Sønderjylland forsøger man at tiltrække flere tyske tilflyttere til en egn præget af tilbagegang i befolkningstallet, flere ældre og mangel på arbejdskraft. Magasinet Grænsen var med, da 100 tyskere kom til informationsdag i Sønderborg.\n2022/1 - Sanger Rikke Thomsen: "Jeg er altid hjemme i det sønderjyske sprog"\n2022/1 - Sønderjysk tiltrækning af tyskere er historisk\nTidligere har der i Sønderjylland været en frygt for fortyskning, men i dag laver Sønderborg Kommune informationsmøder for at få flere tyske tilflyttere. “Det er positivt og udtryk for, at grænseregionen for alvor er blevet grænseoverskridende”, siger Martin Klatt, lektor i grænseregionsforskning på SDU.\nMagasinet Grænsen nr. 6, december 2021 - Tema: Dansk kirke i Sydslesvig i 100 år\nTema: Dansk kirke i Sydslesvig i 100 år\n2021/6 - Her er der blevet prædiket på dansk i næsten 500 år\n2021/6 - Bertel Haarder: "Det vigtigste i et grænseland er kulturen"\n2021/6 - "Jeg troede længe, jeg var den eneste, der var fascineret af grænser"\n2021/6 - Efterskoleelev fra Sydslesvig: "Nu kan jeg bedre forstå vestjysk end sydtysk"\n2021/6 - Bag sønderjyske julekløben til jul\nJulen nærmer sig, og det er det tid til at bage det traditionsrige, sønderjyske adventsbrød, julekløben, der til forveksling ligner det tyske ‘Stollen’.\nMagasinet Grænsen nr. 5, oktober 2021 - Tema: Danskhed i Sydslesvig\nTema: Danskhed i Sydslesvig\n2021/5 - Flemming Meyer: "Det er en evig kamp at bevare danskheden"\n2021/5 - Danskhed i Sydslesvig er under forandring\n2021/5 - Tyske Andrea Heimrath: "Det er mig, der har indført det danske i familien"\n2021/5 - Mindretalsforsker Tove Malloy: “Nationale mindretal og immigranter er to forskellige kategorier“\n2021/5 - Demokrati virker på midten. I hvert fald i Tyskland\nMagasinet Grænsen nr. 4, august 2021 - Tema: Tysk i krise\nTema: Tysk i krise\n2021/4 - Thure Lindhardt: "Tyskland er mit andet hjemland"\nTysk sprog og kultur skal gøres mere tilgængeligt for danskerne. Det mener skuespiller Thure Lindhardt, der håber, hans medvirken i dansk-tyske tv-produktioner kan styrke brobygningen mellem Danmark og Tyskland.\n2021/4 - Sprechen Sie Deutsch? Nej, ikke i Danmark\n2021/4 - Ny undersøgelse: Kun hver anden dansker bakker op om tysk i skolen\n2021/4 - Hærvejens spor i Sydslesvig\nI dag er Hærvejen et yndet turistmål. Men gennem århundreder var vejen, der strækker sig fra Viborg i nord til Wedel i syd, en vigtig kvæghandel. En ny bog sætter nu fokus på vejens sydlige del.\nMagasinet Grænsen nr. 3, juni 2021 - Tema: Åbne grænser i Europa?\nTema: Åbne grænser i Europa?\n2021/3 - Mattias Tesfaye: “Vi i Danmark ved bedst, hvornår der er brug for grænsekontrol her"\nUdlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye (S) ønsker stramninger i forbindelse med en kommende reform af Schengen-samarbejdet, så medlemslandene i højere grad selv bestemmer over grænsekontrol ved egne grænser.\n2021/3 - Grænsebommene i Europa er vendt tilbage\n2021/3 - Skal grænserne i Europa være åbne?\nEU-Kommissionen er på vej med en reform af Schengen-samarbejdet, der siden 1985 har haft til formål at skabe et fælles område i Europa uden indre grænser. Skal grænserne i Europa være åbne i fremtiden? Magasinet Grænsen har spurgt to politikere.\n2021/3 - EU's ydre grænser er under pres\nFlygtninge og migranter forventes at komme til Europa i stort tal i de kommende år. Men selv om Frontex, det europæiske grænseagentur, har fået udvidet sine beføjelser, er kontrollen af Europas ydre grænser problemfyldt, skriver post.doc. Anne Ingemann Johansen, SDU.\nAndre artikler fra magasinet\n2021/3 - Stefan Seidler: "Grænselandet bliver forfordelt"\nMagasinet Grænsen nr. 2, april 2021 - Tema: Mindretalspolitik i EU\nTema: Mindretalspolitik i EU\n2021/2 - "Det er det rigtige at hjælpe mindretallene i Europa"\n2021/2 - Formand for Folketingets Europaudvalg: "Vi skal have en EU-kommissær for mindretal"\n2021/2 - FUEN-præsident: "Vi var ikke i stand til at vælte muren"\n2021/2 - Med galgenhumor gennem verdenskrigens rædsler\nANMELDELSE En gammel glemt bog fra 1933 er blevet genudgivet. Det er måske den bedste erindringsbog, der er skrevet af en sønderjyde om lidelserne som frontsoldat under Første Verdenskrig. Der er tale om en sønderjysk udgave af ‘Intet nyt fra Vestfronten’, skriver Kristian Bruhn.\n2021/2 - Unge fortæller om at leve med flere kulturer i ny bog\n2021/2 - "Det er et tab for det danske sprog i Sydslesvig"\n2021/2 - Skæve historier om grænsen kan opleves i Sønderjylland\nGenforenings- og Grænsemuseet ved Christiansfeld har valgt at gøre udstillingen ‘De skæve historier om 1920-grænsen’ permanent.\nMagasinet Grænsen nr. 1, februar 2021 - Tema: Tysk som kirkesprog i Danmark\nTema: Tysk som kirkesprog i Danmark\n2021/1 - "Det er absurd at være overvåget i forkyndelsen"\nINTERVIEW Christa Hansen er tysk sognepræst i Haderslev og rystet over regeringens bebudede lovforslag om oversættelse af prædikener på andre sprog end dansk, der også vil ramme de tyske menigheder i Sønderjylland. Magasinet Grænsen har besøgt den tyske menighed i Hertug Hans Kirke i Haderslev.\n2021/1 - Guds ord på tysk er under pres\nBAGGRUND Regeringen er på vej med et lovforslag, der vil skabe åbenhed om prædikener på andre sprog end dansk. Formålet er at ramme radikale hadprædikanter. Men forslaget vil også ramme andre trossamfund, herunder det tyske mindretal i Sønderjylland, der siden Genforeningen i 1920 har haft ret til at holde gudstjeneste på tysk, og Skt. Petri Kirke i København, der kan føre samme ret tilbage til 1500-tallet. Regeringens planer bliver mødt af massiv kritik.\n2021/1 - Kirkesproget i Sønderjylland bør forblive dansk og tysk\n2021/1 - Med næsen i arkiverne og antennerne ude\nANMELDELSE Tidligere generalkonsul Henrik Becker-Christensens erindringer: ‘Diplomat i grænselandet’ er et stykke solid samtidshistorie, skriver tidligere kulturminister Mette Bock.\n2021/1 - En historie om tyske flygtninge, krig og kærlighed\nEn autentisk kærlighedshistorie om en tysk pige på flugt og en ung mand fra det tyske mindretal er en del af en dramatisk historie fra Sønderjylland i de sidste måneder af Anden Verdenskrig. Mød Karsten Skov, der har skrevet romanen ‘Under samme måne’\n2021/1 - En ung blond pige?\nBo Holten og Musica Ficta har lavet en fornem samling af danske sange fra grænselandet, men hvor er de tyske sange, spørger Kristian Ditlev Jensen i dette essay.\n2021/1 - "Vi vil gerne vise, at vi er en aktiv forening"\n2021/1 - Nyt Danevirke Museum vil tiltrække flere danskere


Agenda - Udlændinge bliver væk fra danskkurser\nFlygtninge og familiesammenførte går i gennemsnit glip af mere end hver fjerde danskundervisnings-time, fordi de ikke møder op. Danskundervisning koster ellers kommunerne knap 400 mio. kr. årligt. "Manglende motivation og mennesker med problemer," er buddene på, hvorfor fraværet er så relativt højt.\nUdlændinge med opholdstilladelse i Danmark får alle tilbudt danskundervisning, men kursisterne er i gennemsnit fraværende i et omfang, der langt overgår både det almindelige sygefravær på arbejdsmarkedet og den tilladte fraværsprocent i gymnasiet og andre ungdomsuddannelser.\nFor eksempel har deltagere i det tre-årige integrationsprogram, der typisk dækker flygtninge eller familiesammenførte, et årligt fravær fra danskkurserne på 27 procent. Og dén gruppe er faktisk dem med lavest fravær. Blandt udlændinge uden for integrationsprogrammet, der får dagpenge eller kontanthjælp, og som betingelse for at få de offentlige ydelser skal følge danskundervisning, er fraværet 36-38 procent.\nUdlændinge, der har job eller er under uddannelse, er fraværende i 39 procent af tiden. Her er undervisningen dog helt frivillig og alene et tilbud.\nDet viser en særkørsel over fraværet på danskundervisning på de danske sprogskoler i fagene Dansk 1,2 og 3, som Ankestyrelsen har udarbejdet for Agenda.\nTil sammenligning er fraværet på de private arbejdspladser 3,1 procent og for den kommunale sektor er det 5,2 procent.\nDesuden kan man ifølge de formelle regler i gymnasiet ikke gå til eksamen eller rykke op på næste klassetrin med et fravær på over 10 procent.\nIfølge en netop udkommet rapport fra Carsten Kock-udvalget, koster det ifølge tal fra kommunernes regnskaber lige knap 400 mio. kr. årligt at tilbyde danskundervisning på integrationsområdet.\nMehmet Ümit Necef, integrationsforsker fra Syddansk Universitet, mener, at hovedårsagen til den - efter hans mening høje fraværsprocent - er manglende motivation.\n"Mange indvandrere og flygtninge lever i deres egen verden med satellit-tv på deres eget sprog, en familie og omgangskreds, hvor de færreste taler dansk, og ofte med udsigt til at træde ind på en del af arbejdsmarkedet, hvor de alligevel ikke behøver mestre dansk, f.eks. som ufaglært arbejdskraft i et pizzaria eller som bud," siger han.\nTil sammenligning peger han på markedspladser i en del af Indonesien, hvor købmændene må tale syv sprog, for at kunne afsætte deres varer. Det er ifølge Mehmet Ümit Necef fordi købmændene har haft en klar motivation for at lære syv sprog, og det har de ikke altid i samme grad i Danmark, mener han.\n"Og kunne man splitte statistikken over fraværet op på henholdsvis mænd og kvinder, er jeg ret sikker på, at kvindernes fravær er højere end mændenes. For der er i nogle familier en forståelse af, at kvinder bare skal gå hjemme og passe hus og børn, og det fremmer jo ikke ligefrem motivationen for at lære dansk," siger han.\nEr man flygtning eller familiesammenført med opholdstilladelse, skal man tilbydes et 3-årigt integrationsforløb af sin kommune. I den forbindelse udarbejdes en kontrakt mellem flygtningen og kommunen, som begge parter er bundet af. Integrationsforløbet består normalt af danskundervisning og aktivering, f.eks. virksomhedspraktik. Ifølge reglerne vil man kun få et bevis for aktiv deltagelse på danskundervisningen, hvis man har deltaget i mindst 85 procent af den gennemførte undervisning.\nUndervisning har ikke 1. prioritet\nPoul Neergaard er formand for sprogcentrenes brancheforening, De Danske Sprogcentre, og han synes også at fraværsprocenterne er høje.\n"Jeg kan godt forstå, at det høje fravær bliver opfattet negativt, og vi funderer også i sprogskoleverden over, hvorfor fraværet er så relativt omfattende. Det er jo videnskabeligt bevist gang på gang, at det at kunne dansk er helt afgørende, når vi taler om integration i samfundet og om at fungere på en arbejdsplads," siger han.\nMen han skynder sig at pointere, at en del af fraværet ikke nødvendigvis bør opfattes negativt, for det skyldes, at sprogkursisterne har meget andet at lave i en travl hverdag.\n"Vi oplever, at danskundervisningen ikke altid har førsteprioritet, fordi kursisten skal leve op til andre krav fra jobcenterets side. Der er en stribe aktiviteter, som f.eks. andre kurser, samtaler og forskellig aktivering, der betyder, at kursisten bliver nødt til at udeblive. Det har vi forståelse for, for det er en balancegang. Kursisten skal jo også kunne tage til jobsamtaler og andet. Det primære er at få kursisten i job, hvis han eller hun er ledig," siger han.\nSusanne Kvolsgaard, socialcenterchef i Odense, kan dog ikke genkende det billede, at det er jobcenterets planlægning af aktiviteter, der er årsag til det høje fravær.\n"Det ville være tåbeligt, hvis vi spændte ben for danskundervisningen. Vi lægger en integrationsplan sammen med den enkelte, der f.eks. kan bestå af tre dage med danskundervisning og to dage med aktivering, og den bliver ændret løbende, så tingene spiller sammen, og ikke går i vejen for hinanden," siger hun.\nSprogskolerne forsøger også at tilpasse tidspunket for undervisningen, så det så vidt muligt ikke støder sammen med kursisternes andre gøremål. En typisk kursist modtager i gennemsnit 15 undervisningstimer om ugen.\n"Vi underviser nærmest på alle tider af døgnet. Mest fra 8 til 22, men også om natten, hvis der er behov," siger Poul Neergaard.\nHvis der er tale om en kursist, der modtager offentlig forsørgelse som kontanthjælp eller dagpenge, indberetter skolen fraværet fast hver måned til jobcenteret. Desuden skal skolen ifølge lovgivningen straks indberette fravær, der er uden gyldig grund. Det er så op til jobcenteret at vurdere, om kursisten havde gyldigt fravær.\nSusanne Kvolsgaard fortæller, at hvis jobcenteret får en melding om et højt fravær, tager jobcenteret en samtale med den enkelte.\n"Vi skal bagom årsagerne, også for at vurdere, om indholdet i integrationsplanen er den mest optimale for at kunne blive integreret," siger hun.\nPoul Neergaard mener, at kursisterne på danskundervisningen generelt er topmotiverede.\n"De vil meget, meget gerne lære sproget. Men de støder selvfølgelig panden mod muren mange gange. Dels fordi de måske har andre problemer, og så er dansk bare et svært sprog, hvor man til tider føler, at man ingen vegne kommer. Det påvirker selvfølgelig motivationen i perioder," siger han.\nCenter for Beskæftigelse, Sprog og Integration er Københavns Kommunes sprogcenter. Her kan afdelingschef Majbritt Jensen godt genkende fraværstallene fra sin egen skole. Hun forklarer, at fraværet hænger sammen med, at gruppen, der er i integrationsprogrammet generelt er mere ”skrøbelige” end andre kursister.\n"De kan have nogle udfordringer ud over det sproglige, f.eks. af social eller sundhedsmæssig karakter. Dermed ikke sagt, at der ikke også er ressourcestærke borgere i denne gruppe, for det er der bestemt," siger hun.\nHun mener, at skolen gør meget for at nedbringe fraværet.\n"Det vi ved virker, og som vi gør på sprogcentret for at forbedre fremmødet, er at arbejde aktivt med den enkeltes motivation for at lære dansk. Det vil blandt andet sige, at vi skal sikre, at undervisningen passer med kursistens niveau, så han eller hun kan følge med, samtidigt med at vi følger op og evaluerer, om målene er nået, og hvor der skal sættes ind, hvis det ikke er tilfældet. Så skal vi sikre høj kvalitet i uddannelsen og trygge miljøer, f.eks. med en god stemning, hvor kursisternes forskelligheder - også i forhold til, hvor godt man følger med - er anerkendt af både kursister og lærer. Hvis man er utryg i undervisningen, kan man ikke lære," siger hun.\nSprogcentre har ingen sanktionsmuligheder\nHun nævner også, at kursisterne skal forholde sig til egen læring, f.eks. at man skal møde op til undervisning, arbejde hjemme, og have en dialog om, hvorfor det er vigtigt at lære dansk, både i forhold til beskæftigelse, uddannelse, medborgerskab og for at kunne hjælpe sine børn i skolen.\n"Som sprogcenter har vi ingen myndighed og kan ikke sanktionere kursisterne, men vi har et tæt samarbejde med de beskæftigelsesvejledere, der er knyttet til den enkelte kursist, hvis denne modtager kontanthjælp, idet vi hver dag orienterer om et evt. fravær." siger Majbritt Jensen.\nForklaring på henvisningskategori\nIntegrationsprogram med ydelse er kursister, der modtager kontanthjælp (tidligere introduktionsydelse), og som er henvist til danskuddannelse som en del af et integrationsprogram, som har varighed af højst tre år. Denne gruppe består af udlændinge – som udgangspunkt flygtninge og familiesammenførte til flygtninge – der har haft opholdstilladelse i mindre end 3 år.\nIntegrationsprogram uden ydelse er kursister, der er henvist til danskuddannelse som en del af et integrationsprogram, men som ikke modtager kontanthjælp (tidligere introduktionsydelse). Denne gruppe består af udlændinge – som udgangspunkt familiesammenførte til andre end flygtninge - der har haft opholdstilladelse i mindre end 3 år og ikke har ret til kontanthjælp.\nIntroduktionsforløb er kursister, der er henvist til danskuddannelse som en del af et introduktionsforløb. Denne gruppe består af udlændinge, der typisk har fået opholdstilladelse i forbindelse med uddannelse eller arbejde (f.eks. arbejdskraftindvandrere, EU-borgere, internationale studerende og au-pairs) samt ægtefælleforsørgede. Den henvisningskategori finder kun anvendelse, hvis den pågældende udlænding har fået opholdstilladelse pr. 1. august 2010 eller senere.\nDagpengemodtagere i aktivt tilbud er kursister, som modtager dagpenge, og som er henvist til danskuddannelse som led i et aktivt tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.\nKontanthjælpsmodtager i aktivt tilbud er kursister, som modtager kontanthjælp og er henvist til danskuddannelse som et led i et aktivt tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.\nUden ydelse i aktivt tilbud er kursister, som hverken modtager kontanthjælp eller dagpenge og er henvist til danskuddannelse som et led i et aktivt tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.\nØvrige er kursister, som af forskellige årsager ikke kan registreres i en af de ovenstående henvisningskategorier.


KulturKANten er et samarbejde mellem de 11 nordjyske kommuner, Region Nordjylland og Kulturministeriet om udvikling af det nordjyske kulturliv. Samarbejdet giver mulighed for at støtte større kulturprojekter, som den enkelte kommune ikke ville kunne løfte.\nVæk lysten, ryk grænserne, styrk sammenhængen!\nMed KulturKANten ønsker vi, at kulturen og nordjyderne møder hinanden på nye og overraskende måder. Gennem samarbejde vil vi skabe et Nordjylland, hvor flere ser muligheder i kulturen, og hvor vi nænsomt rykker grænserne, for den måde vi ser og møder verden på.\nSådan lyder visionen. Aftalens tre indsatsområder er:\nDesuden kan man sende ansøgninger til de to puljer:\nUd-over-KANten-puljen (en vækstlagspulje, hvor man kan søge op til 10.000 kr.) – åbner 1. februar\nKAN-puljen (til store regionale projekter, der bidrager til opfyldelsen af KulturKANtens vision) – ansøgningsfrist 15. marts 2017 og 1. september 2018\nLæs mere om KulturKANten og om puljerne på:\nVejledning om støtte fra KulturKANten\nKontakt kulturkonsulenten for at få mere info om KulturKANten:\nTlf.: 41 22 48 91


Helene Juul Design: oktober 2010\nIndsendt af Helene Juul kl. 02.57 2 kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af Helene Juul kl. 12.52 3 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: haven, Show and Tell, UFO\nEr du også bidt af hexagoner? Jeg er! Og jeg har flere forskellige hexagonprojekter, som jeg arbejder på ... nåh ja ... arbejder og arbejder. Der er nok et par stykker af dem, som ikke er blevet rørt længe. F.eks. har jeg dette projekt\nsom nu har ligget mere eller mindre stille siden min sommerferie. Det er ellers et projekt, man skulle mene, man hurtigt kunne blive færdigt med; hexagonerne har et sidemål på 3". Jeg bruger bla. en del fine stormønstrede designerstoffer, som kan være vanskeligt at få sig til at klippe i alt for små stykker. Ideen fik jeg fra en antik quilt og jeg synes det var alletiders lejlighed til at få brugt nogle af resterne fra Stephanies sengetæppe\nMen de "sølle" 50 forskellige stoffer, der var i Stephanies tæppe, rakte ikke langt.Ideen med mit hexagontæppe er nemlig, at det skal være et ægte charmstæppe; dvs. at der må kun være 1 stk af hvert stof, så hver gang jeg laver en omgang (og de bliver jo større og større), må jeg stå på hovedet i mine stoffer og skære en haps af en hel masse nye stoffer. Jeg har sågår været ude og KØBE en masse nye ... bare for at skære til én enkelt 3" hexagon. De fleste quiltere kan vel genkende billedet?!?! ;-)\nDer er en skøn blanding som sagt af designerstoffer (Kaffe Fasset, Amy Butler mm), 1930er repros, 1800-tals repros, romantiske stoffer, børnestoffer og masser af prikker, striber mm. Jeg vælger dem stort set udelukkende ud fra deres farve.\nJeg har også gang i et andet hexagon-projekt, hvor jeg "fuzzy cutter" hexagoner og opløser sekskanterne vha. stoffernes design. Især stoffer med retning (striber af alle slags, buer mm) er gode. Det er rigtig sjovt og det bliver til nogle fine blokke. Her har jeg brugt hexagoner med et sidemål på 2½"\nFlere af de quiltere jeg kender, bl.a. Anne-Mette, laver også hexagoner og har udnævnt onsdag som dagen, hvor man "skal" lave mindst 1 hexagonblomst ... og blogge om det (på den måde føler man sig måske ekstra "forpligtet"?). Det er faktisk en god idé at sætte sig noget sådan for øje. Selvom man har dårligt tid, som jeg ofte har, så bliver det alligevel til noget på sigt, også selvom man bare har 20-30 minutter til sin rådighed hver uge. Et projekt kan rykke anseligt i løbet af forholdsvis kort tid ... også med en forholdsvis beskeden indsats.\nIndsendt af Helene Juul kl. 05.20 6 kommentarer: Links til dette indlæg\nDet er nok det ord, der bedst beskriver min tilstand i dag - og det er usædvanligt, for normalt er jeg ikke begejstret for søndage, for søndag er dagen før mandag og varsler derfor en ny uge i trædemøllen ;-)\nOg denne søndag burde være ekstra slem, for den afslutter en dejlig lang uges ferie. Så hvorfor denne tilfredshed?!?!\nJoh ... jeg er mægtig tilfreds med resultatet af den sy-iver, der i den grad tog mig i går. Jeg fik syet en masse - og jo på symaskine. Som inkarneret håndsyer bliver jeg altid lidt forbløffet over, hvor meget man egentlig kan nå i løbet af ingen tid, når man for alvor går igang med rotary cutter og symaskine. Jeg er dog ikke altid helt tilfreds med egne evner med maskinparken ... sikkert fordi jeg netop ER inkarneret håndsyer og ikke kan sy lige så pænt på symaskine, som jeg kan i hånden. Nå, pyt ... selvom det er langt fra min psyke, så har jeg jo en klog veninde, som prøver at lære mig, at man hellere skal være færdig end perfekt. Det må jeg jo så se om mit perfektionistiske væsen kan lære ;-)\nFørst fik jeg lavet en masse HST (half square triangles). Det er en utrolig smart og hurtigt måde at få syet en masse sammensyede trekanter på.\nHer er en masse trekanter, helt præcis 104 stk. Hvad skal dette mon blive til?\nJo, en hel masse HST. Metoden jeg har brugt til a sy efter er nem; når man kender den FÆRDIGE størrelse på de kvadrater (der består af 2 trekanter), man vil lave (i dette tilfælde 2"), så lægger man 7/8 til dette mål = 2 7/8". Kvadrater skæres i dette mål i de farvekombinationer man ønsker. Derefter tegner man en streg på de lyseste kvadrater diagonalt (fra hjørne til hjørne). Kvadraterne lægges ret mod ret og man syr på på hver sin side af den påtegnede streg med trykfodsbredde (inch-trykfod naturligvis). Dette kan gøre som kædesyning, hvor man ikke bryder tråden. Dernæst klipper/skærer man i den påtegnede streg og vupti har man en masse HST, som på billedet herover. Jeg har brugt en tutorial til mine HST fundet her. HST kan bruges til en masse flotte ting; mine blev bl.a. til nogle små windmill blokke til Design Udfordringen.\nMen, prøv f.eks. at se denne flickrgruppe Half Square Triangle Quilts med en masse flotte projekter syet med HST, forøvrigt et link jeg så forleden hos CRAZY MOM QUILTS.\nMen, det var nu ikke det eneste, jeg fik lavet i går! Resten kan jeg dog ikke vise, da det er endnu ikke afslørede DU blokke og julehemmeligheder ;-)\nNu må vi så se, hvad jeg finder på i dag ... symaskinen er i allefald ikke pakket væk endnu, så det er om at udnytte det. Bliver den først sat væk, ved jeg af erfaring, at det varer LÆNGE før den kommer frem i lyst igen (og det var vel derfor min søde veninde Pia kommenterede, som hun gjorde i går ;-)\nRigtig god søndag alle bloggere!\nIndsendt af Helene Juul kl. 02.36 5 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Design Udfordring, HST, Søndage\nSå gik der endelig hul på bylden og foran tv'et i går aftes fik jeg både broderet "noget" til et juleprojekt og fik syet "skallen" til et bevinget "julevæsen". Her er lidt "sneakviews" for begge modeller skal bruges til et julekursus i november og december\n... og forøvrigt er vores lille stue det eneste sted i vores 94 kvdratmeter STORE hus, man kan opholde sig - hvis man ser bort fra køkken, badeværelse og soveværelse ;-) så her tilbringer jeg det meste af min tid. Her står også min pc og spisebordet har jeg forvandlet til en blanding af arbejds- og fralægningbord. Jeg har aldrig i mit 20 år lange liv som quilter haft et syværelse, lapperi, design studio eller hvad man nu kalder det ... og det er da gået meget godt alligvel ;-)\nMen, som skrevet ... her er der i en grad gået hul på sy-blokerings-bylden ... så jeg iler tilbage til mit spisebord, hvor jeg liiiiiiige har ryddet en lille plads til skæreplade og symaskine. Jeg er nu i fuld gang med at få indhentet noget af mit forsømte ifht. Design Udfordringen 2010\nIndsendt af Helene Juul kl. 07.05 4 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Design Udfordring, jul, syværelser\nKender I begrebet "Writer's block"? Altså den tilstand som en skribent kan komme i, hvor der bare ligesom ikke vil komme ord på papir/skærm ...\nDen tror jeg, jeg er ramt af ... altså ikke skriveblokering (HA HA), men sy-blokering!!!\nDet er noget med at jeg SKAL ... SKAL præstere fordi der er deadlines, der hænger over mit hoved, nogen selvpålagte og andre mere uforskyldte ... og fordi jeg synes jeg BØR producere noget, når nu jeg har endelig har fri. Og måske netop derfor (?!?!?) kan og vil jeg ikke. Og nu sidder jeg her og har helt dårlig samvittighed. Efterårsferien er slut og alle gode tanke om ALT DET, som jeg skulle sy, alle de mange nye ideer jeg skulle afprøve, alle de mange nye modeller jeg skulle fremtrylle ... tja, det blev ved tanken. Så nu begynder jeg at finde gode UNDSKYLDNINGER for HVORFOR jeg ikke stolt kan fremvise X-antal færdige modeller efter en uges fri.\nMåske er det fordi mit bord - eller skulle jeg indskyde familiens spisebord - ser sådan ud:\nOg så er det altså ikke særlig rodet lige nu!!! ;-) Jeg ORKER ikke at gå igang med at rydde op for at få plads til min symaskine, som står pakket væk inde i mit lille og meget overfyldte soveværelse, som også er opbevaringssted for den dyrbare stash. Men, er det ikke bare en dårlig undskyldning?\nJeg DRØMMER om engang at få mit helt eget rum, i stil med dette, dette, dette eller dette, men det har nok lange udsigter ... og spørgsmålet er om, jeg overhovedet er organiseret nok til det ;-)\nNu skal det så være slut med alle de dårlige undskyldninger. Jeg har fundet lidt "godter" frem og vil se om ikke det kan friste mig til at sy noget julerelateret foran tv i aften.\n... og så ser jeg, at der allerede er nogle, der er begyndt "at svare igen"! Herligt :-)\nIndsendt af Helene Juul kl. 09.19 1 kommentar: Links til dette indlæg\nEtiketter: blokering, rod, syværelser\nDe, der kender mig, ved at jeg har et udpræget "kommunikations-behov" (ord lånt fra min teenage-ramte søn) ... at jeg gerne og meget og længe vil kommunikere og udtrykke mig om dette og hint. Dette behov stilles ikke helt via de nyhedsbreve, jeg skriver til de af mine kunder og kursister, der har sagt ja tak til at modtage dem. Især fordi dette i 99% af tiden er ENVEJS-KOMMUNIKATION, altså mig der skriver til dem.\nDe sidste par år har jeg startet alle stille morgener (læs de morgener, hvor jeg ikke jobber) med at surfe rundt et par timer og følge med i, hvordan livet former sig for mine ynglings-bloggere ... så hvorfor ikke selv hoppe med på vognen og begynde at blogge? Så kan bonus'en jo være, at der ligefrem er nogen, der begynder at svare igen ;-)\nUha, det bliver spændende det her ...\nIndsendt af Helene Juul kl. 02.57 12 kommentarer: Links til dette indlæg


Forbrugerrådet: Længere binding er en dårlig ide | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / Forbrugerrådet: Længere binding er en dårlig ide\nForbrugerrådet: Længere binding er en dårlig ide\nAndreas Birkjær Kilde: Computerworld.dk 23. jul 2010 Kl. 08:57\nLange bindingsperioder er kun en fordel for teleselskaberne, mener Forbrugerrådet, som gerne så endnu korte bindinger, end de seks måneder, vi kender i dag.\nHer i Danmark har vi seks måneders bindingsperiode, når vi køber en ny telefon. Ifølge Telias topchef Jesper Brøckner, betyder det, at forbrugerne ender med at betale overpris for telefonerne.\nHan ønsker derfor mulighed for at binde danske mobilkunder i mere end et halvt år, når de køber en tilskudsmobil.\nMartin Salamon er økonom i forbrugerrådet, hans opfattelse af den danske bindingsperiode er den stik modsatte:\n- “Lange bindingsperioder er alene en fordel for selskaberne, fordi det indebærer, at forbrugerne tager en del af risikoen ved nye produkter. Der medfører, at teleselskaberne ikke behøver at tage sig så meget af kvaliteten af de produkter, som de sælger, fordi forbrugerne er alligevel bundet til dem.”\nHan fortæller desuden også, at teleselskaberne forsøger at skabe en situation, hvor forbrugerne skal blive hos udbyderen, uanset hvordan selskabet opfører sig.\nUdvalg er uenig\nTidligere videnskabsminister Helge Sander nedsatte tidligere på året Højhastighedskomiteen, som konkluderede, at fremtidens højhastighedssamfund kan fremmes, blandt andet ved at lade teleselskaberne binde deres kunder i mere end et halvt år.\nUdvalget er dog blevet kritiseret for at være domineret af erhvervsinteresser, og Forbrugerrådet, som normalt taler forbrugernes sag, var ikke repræsenteret i udvalget.\nForbrugerrådet ser, ifølge Martin Salamon, gerne at bindingsperioden bliver endnu kortere, men medgiver, at der er rigtig gode erfaringer i Danmark med seks måneders binding, hvor det er lykkedes at indføre en masse ny teknologi hurtigt og smertefrit.\nErik jensen 24-07-2010 13:50:18\nMed den teknologiske hastighed som vi ser i dag er en smartphone og telefon allerede dybt forældet efter max 6 måneder, og at amerikanerne utroligt nok stadig har 2 års binding er fuldstændigt vanvittig. Det siger mere om USA end om resten af verden.\n6 måneder binding må siges at være mere end rigelig, og så kan vi udskifte til en nyere model så snart en sådan er på gaden til glæde for producenterne og forbrugerene. Formnetlig bruger vi også mere data til glæde for teleudbyderen\nNogle af de store teleudbydere som her udtaler sig, skal vist kun være glad for at vi er tvunget benytter deres utroligt dyre netforbindelser i min. 6 måneder. Det skæpper under alle omstændigheder godt i kassen.\nTeleudbyderne er nogen Fanden har skabt, og de skal heller koncentrere sig om at få rejst nogle flere master, (Læs samarbejde med andre udbydere) sætte priserne ned og få det gjort gennemskueligt hvad man betaler for, få gjort noget seriøst ved den ikke eksisterende kundeservice og så ellers bare klappe i.\nFørst når det er på plads, gider vi måske at lytte til deres beklagelser.


Den offentlige sektors effektivitet og kvalitet - Finans-, Økonomi- og Skattepolitik - Dialog\nDen offentlige sektors effektivitet og kvalitet\nArne (Arne Thomsen) 28. August 2015, 07:18 #1\nI Danmark har vi en forholdsvis stor offentlig sektor i form af stat, regioner og kommuner, som især varetager offentlig service til os ”borgere”, der bor her.\nVi betaler indkomstskat, moms og andre afgifter – men ikke længere formueskat – til denne service, som jo er demokratisk styret af folketing, regering og kommunalbestyrelser.\nHvad vi ikke får fra den offentlige sektor køber vi fra den private sektor, hvor vi har frit valg, hvorfor denne sektor primært er styret af konkurrence og profit – i modsætning til den offentlige sektor, som har monopol på sine demokratisk besluttede funktioner.\nDet er mit indtryk, at bl.a. monopolet medfører er almindelig mistillid til, hvor effektivt det offentlige bruger de penge, vi har givet dem.\nVille det være en idé, om Alternativet gik ind for, at hele den offentlige sektor blev suppleret med en enhed, der alene havde til opgave at undersøge, sikre og om nødvendigt forbedre omkostningseffektiviteten overalt i hele sektoren – og eventuelt tillige løbende at undersøge borgernes tilfredshed med de serviceydelser, de modtager?\nArne (Arne Thomsen) 29. August 2015, 12:10 #2\nForslaget er tænkt som en vej til styrkelse af hele den offentlige sektor - til alles bedste\nArne (Arne Thomsen) 31. August 2015, 16:04 #3\nDet undrer mig, at der synes at være nærmest total tavshed i Alternativet om den offentlige sektors funktion.\nI partiprogrammet er det eneste, jeg har fundet, ordene i:“1.5 Tid til nye samfundsformer” dette:\n"Fokus på det fælles bedste fra den offentlige sektor."\nAndre har ellers beskæftiget sig ret indgående med forvaltningen i den offentlige sektor, som bl.a. gengivet her:\nHvad er mon grunden til vores tilbageholdenhed overfor en ærlig vurdering?\nTavsheden åbner jo for alverdens konspirationsteorier\nAnnette (Annette Hjort Knudsen) 2. September 2015, 07:53 #4\nJeg tror måske tilbageholdenheden her på siden skyldes, at “den offentlige sektor” er et meget bredt begreb. Det dækker over rigtigt mange, meget forskellige ydelser og “services” - det gælder vel egentlig også dens ligeså brede pendant “den private sektor”. Måske er det lettere at nytænke, hvis vi starter i de liv, der leves, og de behov og muligheder der opstår? Så kan vi drøfte, hvordan vi kan/bør indrette os for at imødekomme disse bedst muligt - og evt. tage sektor-diskussionen også - i forbindelse med de konkrete områder?\nArne (Arne Thomsen) 2. September 2015, 17:12 #5\nTak for dit svar - og respekt for dit synspunkt.\nJeg har tilladt mig at sende emnet videre til Josephine Fock: Alternativets finans- og økonomiordfører, skatteordfører, ordfører for arbejdsmarked og beskæftigelse samt retsordfører, som jeg tror vil kunne overskue emnet.\nAnnette (Annette Hjort Knudsen) 3. September 2015, 17:45 #6\nSelv tak og i lige måde Annette\nNytidNyform (Lisbeth Stabell) 5. September 2015, 06:58 #7\nJa, vi pådrager os selv som samfund en unødvendig byrde hvis vi ikke får revitaliseret det offentliges, det privates og de frivilliges rollefordeling i vores samfund.\nJeg ser Alternativets mål om en 4. sektor hvor der bliver taget det bedste fra det private, det offentlige og civilsamfundet, altså de frivillige, NGO-er osv. som modellen til processen hen imod “mere samfund, mindre stat”.\nHvordan vi gør, processen, rækkefølgen og tempoet er ikke så klart endnu for os Alternativister, det medgiver jeg dig, men succes hermed skal bevise Alternativets styrke og eksistensberettigelse. Vi er, helt sikkert, vigtige for samfundet. Og vi vil blive mere afklaret hen ad vejen.\nArne (Arne Thomsen) 5. September 2015, 10:09 #8\nMeget enig ang. “rollefordeling”, men ikke før den offentlige sektor er “revitaliseret”.\nVi ser jo netop nu, hvordan det går hos SKAT.\nDet er forhåbentlig en undtagelse.\nHåber stadig på Josephine Fock.\nArne (Arne Thomsen) 9. September 2015, 18:24 #9\nJosephine Fock, Medlem af Folketinget for Alternativet, Gruppeforkvinde og Ordfører for finans, økonomi, skat og arbejdsmarked og retspolitik har nu pr. e-mail meddelt om “Den offentlige sektors effektivitet og kvalitet”:\n"Det er et emne som jeg er meget optaget af, og det er vi flere i folketingsgruppen der er.\nJeg synes det er godt at det bliver debatteret på Alternativet dialog, og det er også noget vi vil komme med beslutnings forslag om."\nSå nu, hvor vi ved, at “gryden er i kog” er det jo oplagt her på Alternativet Dialog at komme med idéer til dét, som vores demokrati jo i høj grad handler om: Den bedst muligt fungerende offentlige sektor her i vores land - til gavn for os alle - og naturligvis også de offentligt ansatte.\nArne (Arne Thomsen) 10. September 2015, 13:53 #10\nJeg synes, det er meget glædeligt, at Alternativets folketingsmedlemmer både engagerer sig i, hvor godt hele den danske offentlige sektor fungerer, og at de tillige opfordrer til, at vi, der har lyst, ytrer os her på Alternativet Dialog om dette emne.\nHistorisk set har det vel været aktuelt lige fra kejsernes og kongernes korps af embedsmænd til nyere tids mere eller mindre demokratiske samfundsformer, hvor f.eks. Sovjetunionens sammenbrud vel ikke mindst skyldtes en totalt dominerende, men bureaukratisk og ineffektiv offentlig sektor – en årsagssammenhæng som venstrefløjspartierne synes at ignorere.\nVi hører ofte offentligt ansatte sige, ”vi kan ikke løbe hurtigere, end vi allerede gør”, men mon ikke det især gælder ”fodfolket”?\nHvordan ser det mon ud for de højere placerede i hierarkiet? Hvordan med de højest placerede og hvordan er deres forhold til politikerne? Er der for meget ”Yes minister”, som vi kender det fra den engelske Tv-serie?\nÉn ting synes rigtig mange at være enige om: Tidens ”New Public Management” med dens voldsomt oppustede og ressourcekrævende kontrol af de offentligt ansattes indsats trænger hårdt til at blive afløst af noget bedre – men hvad?\nPrincipielt er jeg tilhænger af, at samfundsgavnlig produktion foretages af det offentlige - i stedet for at kun nogle få i det private erhvervsliv ”skummer fløden”.\nMen det må være en betingelse, at offentlig produktion er mindst lige så produktionsøkonomisk effektiv som i det private erhvervsliv, samt at de offentligt ansatte har velordnede forhold.\nJarl (Jarl Lundin Overbeck) 22. September 2015, 08:43 #11\nTidsregistrering fører i sidste ende ikke til noget værdiskabende.\nÅrlige krav om reduktioner på omkostninger på ca. 5 %, det går ikke over en periode på 10 år !\nVi er nødt til at have en offentlig sektor hvor der kan være tillid til at medarbejdere og ledere forvalter vores samfunds resurser fornuftigt.\nFor lige at dykke ned i et tangerende emne, IT i offentligt sektorer, det er noget der kan gøre os meget produktive.\nMen det er åbenbart ikke helt nemt at lave de systemer, bloggeren Poul-Henning Kamp foreslag endda at der bør oprettes en IT-havarikommision.\nMåske man skal fokusere mere på at lave et fundament for alle de IT systemer vi har brug for i de mange styrelser og direktorater, ministerier, kommuner, selvejende institutioner osv. med sikkerhed i en kvalitet hvor vi kan være meget sikre på at vores data er styret korrekt, mht. adgang osv.\nArne (Arne Thomsen) 24. September 2015, 10:42 #12\nJo, du har jo fuldstændig ret i, hvad du skriver om primitiv ledelse og elendig teknologi.\nDet er dét, der får mig til at spekulere på, hvorfor den offentlige sektor optræder så åbenlyst uinteresseret i emner som effektivitet, kvalitet, fleksibilitet, arbejdsglæde og “kundetilfredshed”.\nHvor er de incitamenter, der kan bringe os ud af dette uføre?\nDet må der da være “lyse hoveder” i Alternativet, der kan udvikle\ngitter (Gitte Rasmussen) 8. November 2015, 08:30 #13\nSpørgsmålet om effektivitet har altid rettet sig imod fodfolkets evne til at løbe hurtigere og/eller anderledes og det har resulteret i store kontrolsystemer og færre penge til kerneydelserne med dårligere service til følge. Derfor bør spørgsmålet om “‘effektivitet’ i den offentlige sektor” ændres til et specifikt ønske om at undersøge “omfanget af, omkostningerne ved og hensigtmæssigheden ved kontrolsystemer og -(/management)funktioner”. Den store udfordring er så at finde ud af, hvem der skal gøre det? Virksomheder og/eller ‘djøf’ere’, der så selv udfører kontrol?. Skal de selv kunne undersøge hensigtmæssigheden i fx kontrollerende DJØF-(management)funktioner?\nArne (Arne Thomsen) 9. November 2015, 10:04 #14\nJo, det er jo tydeligt, at det er “fodfolket”, der fokuseres på, hvor man nok i stedet burde se på hele ledelsesstrukturen - f.eks. vha.:\nuddelegering af kompetencer og ansvar,\net overordnet tilsyn med ydelse i forhold til omkostninger,\nmåling af borgertilfredshed,\nen særlig enhed, der kan sætte ind, hvor det ikke fungerer optimalt,\nen whistleblower ordning, som vist nok allerede flere kommuner har,\nkontakt til ministerierne om ikke at gøre reglerne for indviklede.\nMeget underligt, vil jeg mene, at ingen synes at tænke i sådanne baner.\nm_ottosen (Marianne Thorborg Ottosen) 10. November 2015, 07:58 #15\nHej her på siden, og til dig Arne, der har startet denne vigtige dialog!\nAt få skovlen under alle de lag der skal ses på indenfor alle de forskellige ydelsestyper og afdelinger i det offentlige system, er nok ikke noget der kan klares med én overordnet struktur, eller ét tankesæt! Debatten er først lige startet, og der sidder helt givet mange rundt omkring, der har tænkt MANGE tanker om emnet, udfra deres egne erfaringer og oplevelser med forskellige hjørner af “det offentlige system”! Ikke så underligt at det er fodfolket vi først kommer til at møde i debatten, da det jo er dem vi ER, vi møder, og dem der er klemt, og bliver skældt ud på, når tingene halter! Så de/vi skal høres, så lige netop erfaringen fra gulvet, med denne visdom og erfaring fra “det virkelige liv” kan føres opad til de, der forsøger at ‘lede’ og styre fodfolkets ydelser. Politikerne er jo de, der af alle, må orienteres om hvad DERES økonomisk styrede beslutninger medfører ned igennem hierarkiet! - Se blot på Skat, Hospitalssystemet eller kommunernes Børn og Ungekontorer, hvor nedskæringer har medført, at medarbejderne ganske enkelt ikke har været i stand til, at overskue alle de vitale detaljer om deres mange sager/klienter/patienter, og derfor ikke har kunnet udføre deres arbejde på en ansvarlig måde. OG, de mest samvittighedsfulde af disse medarbejdere ‘brænder ud’ - og går ned med stress, da det belaster ikke at kunne gøre det der er nødvendigt og ‘ordentligt’! De havner så i klinikken hos én som mig der er klinisk psykolog, fordi de har fået stress, eller en psykisk arbejdsskade.\nAlle de tidligere regeringers nedskæringer har haft en pris, uden at de selv er blevet gjort ansvarlige for det (for nu sidder DE jo ikke længere på regeringsmagten).\nSå den overordnede tænkning vedrørende det offentlige (ligesom med alt andet) kan ikke kun dreje sig om effektivitet, økonomi, kompetencer og ressourcer, men må også inkludere den store viden vi har om MENNESKETS artsmæssige måde at fungere på psykisk, emotionelt, socialt, mentalt og tilknytningsmæssigt! Hvis vi ikke indtænker hvad det er for pattedyr vi er som mennesker, ryger vi længere og længere ud i et dysfunktionelt, depressivt, misbrugssamfund, hvor konkurrenceevne og bruttonationalproduktet er blevet den GUDDOM vi dyrker!\nJeg er derfor glad for at denne debat er begyndt, og jeg tænker at det er vigtigt at den bliver delt op i de enkelte områder: Socialforvaltningerne, Hospitalsvæsenet, Told og Skat, Skolerne, Universiteterne, o.s.v. så de der kender systemerne INDEFRA, både på gulv- og ledelsesniveau, kan dele ud af deres erfaringer, så det bliver dét, der kommer til at danne grundlag for en ny, effektiv struktur! Min egen erfaring er, at de allerfleste mennesker (ansatte) brænder for at gøre et godt stykke arbejde, de kan være stolte af, og kan de det, vil de også udføre det samvittighedsfuldt.\nDer skal selvfølgelig indbygges i systemerne, at medarbejderne (på alle niveauer i strukturen) fortløbende skal opdateres og videreuddannes, efterhånden som vi bliver klogere og afdækker ny viden. Sådan et system er indbygget i sundhedssektoren i USA, hvor alle professionelle i den medicinske branche SKAL videreuddanne sig fortløbende, for at kunne opretholde Licencen til at praktisere deres erhverv. - Men dette er ned i detaljerne, noget vi må gøre herhjemme, når vi fordyber os i de enkelte områder!\nArne (Arne Thomsen) 10. November 2015, 13:43 #16\nGlæder mig selvfølgelig over, at du finder dette politikområde vigtigt, men hvordan kommer vi videre?\nHvordan når Alternativet frem til en god og overbevisende politik her?\nSkal Alternativets forslag være, at der bør nedsættes en kommission, som gennemgår hele den offentlige sektor - fællesskabet - og fremsætter forslag til, hvad der med fordel kan gøres, for at vi alle bliver mere tilfredse?\nØkonomisk set er det jo mere end 1.000 milliarder kr. hvert år, det drejer sig om.\nSamfundsmæssigt set er det vel spørgsmålet om at få fællesskabet til at fungere bedst muligt for os alle.\nHumanitært set handler det vel om ikke at svigte de svage, god betjening af borgerne samt de offentligt ansattes gode motivation og arbejdsglæde.\nEr der ikke noget, der er fælles her for hele den offentlige sektor, inden vi begynder at gå i detaljer?\nHvad skal vi have i stedet for New Public Management?\nJeg forsøgte mig med 6 overordnede forslag.\nHvor er de forslag, der er bedre?\nMikkelLodahl (Mikkel Lodahl) 16. November 2015, 18:46 #17\nJeg er ikke helt sikker på, jeg er enig i præmissen. Det er godt nok gamle tal, men i perioden frem til finanskrisen blev produktiviteten i den offentlige sektor væsentligt større end i den private (Artikel i Mandag Morgen)\nIkke desto mindre er det jo altid ønskeligt at få forbedret produktiviteten uanset om det private ikke kan gøre det lige så effektivt. Spørgsmålet er også, hvordan man måler udkommet og om der er kvalitetsmål og ikke kun produktivitetsmål.\nOverordnet er jeg meget skeptisk over for ideen om en central enhed, der skal kontrollere. Der er akkrediteringssystemerne i sundhedsvæsnet og på uddannelsesområdet gode eksempler på, at centrale enheder ofte er så langt væk fra hverdagen, at der enten sker væsentlige kvalitetsforringelser eller i bedste fald ikke sker så meget ved at indføre de systemer, der skal rapportere tilbage.\nDerfor tror jeg ikke, løsningen skal være flere kontrolinstanser, men bedre processer i kontrollen. For eksempel skal man jo på IT-området gennemgå en omfattende SKI-certificering for at kunne levere til det offentlige. Den certificering er det stort set kun store IT-firmaer, der har råd til at gennemgå. Store IT-firmaer er mindre agile i deres udviklingstilgang (og rygterne i branchen siger desuden, at de bevidst budgetterer med at projekterne kan fejle totalt, så de sikrer sig betaling inden dette er åbenlyst) og leverer derfor oftere IT-løsninger, der ikke passer til de problemer, der opleves i hverdagen hos de offentlige institutioner. Mindre central styring og mere tillid til besæutningstagerne ude i marken ville formodentlig kunne kaste en del af sig på det punkt.\nJeg kunne forestille mig, noget lignende kan overføres til mange dele af det offentlige, men problemet bliver selvfølgelig, hvordan man så dokumenterer, at opgaverne bliver løftet ordentligt? Måske kan man i stedet få eksperter til at udvikle borgerevalueringssystemer, der kan give et retvisende billede af kvaliteten og samtidig crowdsource ideer til forbedringer fra borgerne/brugerne?\nHehe - som du kan se, tror jeg meget på det agile. Håber, det var et konkret nok bud, selv om det er lidt mere luftigt end en central kontrolenhed.\nArne (Arne Thomsen) 20. November 2015, 12:25 #18\nDet ser for mig ud, som om du har nogle rigtig gode idéer.\n"Overordnet er jeg meget skeptisk over for ideen om en central enhed, der skal kontrollere."\nSå tror jeg godt, at jeg forstår dig, men er det ikke i dag sådan, at der er voldsomt meget kontrol og rapportering?\nDet var det, jeg forestillede mig erstattet af uddelegering af kompetence og ansvar som alene overordnet kontrolleres angående præstation i forhold til omkostning og brugertilfredshed (både internt og eksternt).\nSom det er i dag, er der jo ganske megen mistillid til, hvad det offentlige yder for skattepengene - måske endda en uretfærdig mistillid - men det kunne se ud, som om hele den offentlige sektor ignorerer denne mistillid.\nSe blot, hvordan SKAT præsterer - og ignorer.\nAndreas_Beyer_Greger (Andreas Beyer Gregersen) 22. November 2015, 10:05 #19\nHej Arne (og andre)\nJeg er også skeptisk over for en central effektiviseringsenhed i den offentlige sektor. For mig handler det ikke så meget om centraliseringens goder og onder som sådan, men snarere om at den offentlige sektor breder sig så meget ud, at en central enhed sandsynligvis ikke vil kunne hitte hoved og hale i, hvad der egentlig skal effektiviseres. Du nævner “brugertilfredshed”, “omkostninger” og flere ting, som der kan “måles” efter, men det er langt fra klart - hvilket også handler om politisk perspektiv - hvad formålet med de enkelte områder inden for den offentlige sektor er. Fx har der i forbindelse med diskussionen om ekstra ressourcer til politiet vist sig store forskelle i, hvad vi opfatter som politiets “kerneopgaver” - er det kriminalitetsforebyggelse, efterforskning, opretholdelse af lov og orden, skabelse af tryghed i befolkningen osv.? Hvis der skal oprettes en central enhed, skal det derfor frem for alt undersøge, hvad vi egentlig opfatter som de vigtigste formål med sundhedssektoren, folkeskolen, politiet, brandvæsen, hæren osv.\nArne (Arne Thomsen) 23. November 2015, 07:41 #20\nHvad der skal være den offentlige sektors opgaver er vel et politisk spørgsmål og dermed folketingets afgørelse.\nHer kan det jo gå fra “minimalstat” og til, at det offentlige tager konkurrencen op med det privatejede erhvervsliv på alle områder.\nOm der er behov for - som den offentlige sektor i dag er indrettet - at præcisere og prioritere opgaverne, det er da meget muligt, men det, der efter min mening mest trænger sig på, er, at gennemsnitsdanskeren ikke har ret megen tillid til hverken hele sektorens effektivitet eller kvalitet (“ih hvor er det kommunalt”) - og dét påvirker jo de politiske beslutninger.\nDet er underligt, synes jeg, at ingen i den offentlige sektor synes at bekymre sig herom.\nTænk, hvis Sovjetunionen i sin tid havde taget dette problem op, hvordan havde verden mon så set ud i dag?


Cinema Pioner (Moskva, Rusland) - anmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Cinema Pioner\nAktiviteter i nærheden af Cinema Pioner\nCinema Pioner anmeldelser, Moskva\nNr. 16 af 799 Sjov og leg i Moskva\nLukket nu: 09.00 - 01.30\nKutuzovskiy Avenue, 21, Moskva 121170, Rusland\nÅben i dag: 09.00 - 01.30\nÅbningstid i dag: 09.00 - 01.30\nStar Wars på engelsk!\nEfter 4 dages kulturudsigter vi fancied noget lidt mindre høj bryn og fundet Cinema Pioner viste Star Wars på engelsk! Efter emailing dem for at kontrollere tilgængelighed vi ledes ud til hvad virkede som forstæderne på metro og efterfulgt af en 20 minutters gåtur. Vi...savnede indgangen et par gange og endte i et Jason Boune - esque lejlighed område - helt nervøs hvis ærlig! Men alt var ikke tabt, og vi fandt endelig indgangen gemt rundt om siden af en bygning med pink skrift. Vi spiste en dejlig sen frokost på caféen og ledes derefter til biografen - lille men ikke for lille biograf med plys rød comfy stole. Lydkvaliteten var god, og underteksterne var ikke for distraherende. Vores eneste problem ved udgangen af natten var at få en taxa, da det var rushtid, mørke og kolde. Receptionisterne opfordrede til en for os og det ankom efter en time. Havde det været sommer og lys ville have haft noget problem at gå, men på en eller anden måde i den kolde og mørke af en vinter i Moskva følte vi os ikke behagelige.Mere\nNice og hyggeligt biograf. PS-sovjetpionerens slogan var "Vær altid klar!" og svaret var "Altid klar!"\nJeg er sikker på, at der ikke er mange steder i Moskva, Rusland, hvor turister, ambassadearbejdere, udlændinge eller udlændinge kan nyde film i sine originale lydspor uden at være paranoid om "pas på KGB" eller sikkerhedsproblemer. Jeg sjover selvfølgelig. Dette er en førsteklasses beliggenhed lille...biograf med kun to haller og nice overprices cafe - restartant, som jeg virkelig kan lide og besøge meget ofte. Det er virkelig fantastisk til artsy (kunsthus) film og oplevelse. . . siden kan du gå mod indkøbscenteret Europeysky nær Kievsky Railway Statin eller mod Victory Park eller Park Pobedy og nyd godt af ekskludering, cafeer, butikker og vinforhandlere. Priserne i Pioner (Pioneer) er behageligt overkommelige og noget billetpris, især for matinee-filmene. Pladser er RØDE og plysj "som de virkelig kan lide det i Rusland" og dets "bedre være røde end døde" (selv om de i andre biografer er overvejende blå). Atmosfæren her er pæn, og det føles som et "hjemmebiografrum" på grund af den lille skærm og færre pladser (som jeg ikke har noget imod). De har også retrospektive shows af forskellige kendte udenlandske og lokale filmdirektører fra tid til anden og endda filmfestival programmer. . . . som er fantastisk at fange. Nyd din tid.Mere\nGost i tanken\nBiograf med seneste udgivelser i OV. Godt for udlændinge! Dejlig cafe for et måltid mad eller bare et glas vin før filmen.\nOriginal version biograf i Moskva\nEn af de få biografer i Moskva, som viser film på originalsproget med russiske undertekster. De viser en fantastisk blanding af populære kassesucceser og mere art house film. Jeg har været der et par gange nu, og havde altid en god oplevelse. Den lyd- og...billedkvalitet er fremragende, og personalet er altid hjælpsomme. De har også caféen ovenpå så du kan dissect hvad du lige har set over en kop kaffe og kage bagefter.Mere\nVidunderlig biograf og fantastisk cafe\nBiografen er hyggelig og meget specielt. Det er en fantastisk oplevelse. Og caféen ovenpå har god mad. Servicen er bemærkelsesværdig både på film og i cafe! Gå ikke glip af det!\nJeg blev forelsket i en tid til denne film og altid besøge stedet. Stemningen på stedet er fantastisk, og du vil vende tilbage hertil igen og igen. Kan varmt anbefale at besøge.\nDen bedste biograf i NYC! Bortset fra det er i Moskva!\nJeg kom her i to nætter i denne måned - var i Moskva for et besøg, og havde læst om stedet. Fantastisk programmering og tonsvis af screeninger. Synliggørelsen var A+ og pladser yderst behagelige. Personalet var venlige og hjælpsomme. Jeg nåede ikke at tjekke den...boghandel, hvilket jeg beklager som jeg har hørt gode ting. Fik en drink en nat i caféen og middag til den næste. Maden var meget god og til rimelige priser. Der var en laks med salat, især, det var fantastisk. Jeg ville blot ønske, at vi havde et sted som dette i NYC. Tak for et par dejlige aftener, pioner!Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Cinema Pioner.


Jeg beskylder triumferende økonomi - bøger, dokumentarer og film\nJeg bebrejder den triumferende økonomi\nSprog Fransk Udgiver: LGF - Livre de Poche (12 janvier 2000)\nDer er ikke længere en dag, hvor vi får at vide, at økonomien styrer verden, at lovgivningen om rentabilitet og markedet udgør en absolut sandhed. Enhver, der bestrider denne nye religion, kaldes straks uansvarlig. Men kan et menneskeligt samfund leve uden nogen anden værdi end markedsværdi? Tager sine eksempler på mange forskellige områder - bolig, beskæftigelse, sundhed, miljø, mad ... - Albert Jacquard demonstrerer onder triumferende økonomisme og fanatiker, der hævder at regere os i dag. Økonom og videnskabsmand, utrættelig forsvarer af retten til bolig, udstiller han her på strenge og klare sider, støttet på en bred information, de domme, der bygger hans engagement. Han opfordrer os til at afvise den umenneskelige dødelighed af økonomisk fundamentalisme.\nFor den berømte genetiker er økonomiens grundlæggende fejl at reducere menneskelige aktiviteter til produktion og forbrug af varer, der kan opfylde vores organismers behov Aldrig tages der hensyn til andre behov, dem der afhænger af lykke.\n← Hvor meget vegetabilsk olie i min motor?\nBanker på vej til miljøansvar? →


Mødebooking: Hæren med flest soldater taber hver gang\nMødekonsulent.dk Tirsdag 5. juli 2022 kl. 20:51\nTekst Ambjørn Happy • Lørdag 9. januar 2021\nKonkurrencen i telemarketing\nKrig og konkurrencen i forretning minder om hinanden. Taktik, strategi, offensiv, planer, spioner, penge i en kuvert.\nMen konkurrencen i telemarketing er blevet en anden. Firmaet med flest soldater taber hver gang. Vinderne er i dag dem der tænker sig om og respekterer sine ansatte, kigger på dem som officerer.\nKrigere kræver noget mere, nemlig langvarig skoling i krigskunst, martial arts, meditation, fokusering, kunst og kærlighed. Sådan skaber vi en kriger, slip ham løs og han bliver en af de mest værdifulde ansatte, fordi han har kompetencer og kærlighed til firmaet. En værdifuld kombination.\nAlle chefer er gode chefer, fordi de holder sammen på mennesker og penge, det er fint. Men nogle af dem har det særlige talent at de ønsker medarbejderen retter sig op, tager sig selv alvorligt. De vil have en kriger. En medarbejder der kan tænke selv uden at få ordrer, som kan vinde en kamp på egen hånd. Et nyt budget, forslag til strategi, kundekontakt, service.\nI moderne mødebooking giver den gode chef sin medarbejder mandat til på deres område at vinde den del af forretningen som er deres ansvar. Medarbejderen får uddannelse. En god løn. Stolthed.


▷ Bedste Elizabeth Arden Parfume online [Se bedste tilbud] - Kvindepanelet\nHjem▷ Bedste Elizabeth Arden Parfume online [Se bedste tilbud]\n▷ Bedste Elizabeth Arden Parfume online [Se bedste tilbud]\nInternet virksomheder med elizabeth arden parfume\nNiceHair.dk er aktuelt imellem de førende e-forhandlere der sælger beauty-produkter. Webbutikkens sortiment rummer flere end 14000 varer fra forskellige brands. Webshoppens Trustpilot-rating på 9,4 ud af 10 manifesterer stor tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 37612 evalueringer, hvoraf 31933 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 225196 mennesker fans af NiceHair.dk, og herpå har webshoppen modtaget 4607 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 4,1 ud af 5, hvilket ligeledes er virkelig overlegent.\nMade4men.dk er pt. iblandt de mest populære webshops inden for beauty-produkter. Netbutikkens sortiment spænder over omkring 3000 varer fra en række producenter. Forretningens Trustpilot-bedømmelse på 9,4 ud af 10 indikerer god kundeloyalitet. Scoren er baseret på 6942 vurderinger, hvoraf 5800 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 6276 mennesker fans af Made4men.dk, og her har firmaet modtaget 75 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,1 af 5, som ligeså er utrolig beundringsværdig.\nLookfoxy.dk er pt. imellem de mest benyttede internet forretninger inden for beauty-produkter. Butikkens udvalg rummer på den anden side af 300 produkter fra en række brands. Deres Trustpilot-bedømmelse på 6,9 ud af 10 røber enorm kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 43 bedømmelser, hvoraf 14 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 608 brugere tilhængere af Lookfoxy.dk, og her har webshoppen modtaget 10 evalueringer med en gennemsnitlig rating på 3,9 ud af 5, hvilket lige så vel er meget beundringsværdig.\nMatas.dk er i dag en af de mest benyttede e-shops der sælger beauty-produkter. Deres sortiment rummer over 90000 varer fra diverse brands. Virksomhedens Trustpilot-rating på 8,2 ud af 10 markerer enorm kundeloyalitet. Tallet er baseret på 12075 vurderinger, hvoraf 8851 af dem giver topkarakter. På Facebook er 279941 brugere fans af Matas.dk, og her har forretningen modtaget 549 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 3,8 af 5, som ligeså er aldeles godt.\nLuxplus.dk er pt. iblandt de største internet forretninger inden for beauty-produkter. Forhandlerens sortiment favner omkring 40000 varer fra flere producenter. Virksomhedens Trustpilot-score på 9,6 ud af 10 indikerer utrolig kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 27258 anmeldelser, hvoraf 23476 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 108766 brugere tilhængere af Luxplus.dk, og her har webshoppen modtaget 5451 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,8 ud af 5, hvilket også er ualmindeligt godt.\nEn hel del e-shops frembyder nu om stunder et stort udvalg af muligheder for levering. En favorit iblandt mange er lige nu at få bragt ordren til en pakkeshop, hvor du selv afhenter de bestilte produkter når det passer dig bedst. Metoden er altså ret så smart, og desuden desuden den mest betalelige slags levering.\nDu bør på samme måde udse dig at få produkterne sendt hjem til hvor du bor eller til hvor du arbejder. Fragtmuligheden er jævnligt en lille smule mere bekostelig, men endvidere ret fremkommelig. Den mest letkøbte fragtløsning af elizabeth arden parfume vil dog utvivlsomt være at du selv henter pakken, men den løsning står og falder med at du fysisk befinder dig i kort afstand af elizabeth arden parfume internet firmaets adresse.\nLeveringshastigheden kan være ultra vital i tilfælde af at du mangler produktet omgående, og herved er det virkelig klogt at vi tjekker den forventede leveringsdato ved det relevante produkt.\nEn stor portion elizabeth arden parfume internet handler giver levering på næstkommende hverdag på en hel del varer, men som trods alt forudsætter at transaktionen gennemføres inden et besluttet klokkeslæt, så de garanteret kan nå at få elizabeth arden parfume pakket før logistikpersonalet tager hjem.\nEn række e-butikker byder på gratis levering, men typisk er det så præmissen at der bestilles for en konkret pris. Desuden kunne du foretrække den billigste leveringsmanér, som i de fleste tilfælde – hvad end man bor ved Køge, Aabenraa eller Vejen – vil være at få dem til at køre produkterne til et udleveringssted.\nDet er i dag usædvanlig let for enhver at lave prissammenligning på elizabeth arden parfume fra diverse outlets på nettet, og til gengæld har massevis af internet forretninger i Danmark set sig tvunget til at stampe salgsværdien på en række af deres varer – til drenge og piger, og samtidig også til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange frembyde fri fragt.\nTil gengæld kan det til hver en tid vise sig gavnligt at kigge forbi visse internet outlets efter elizabeth arden parfume udsalg forud for at du køber, således at man er skråsikker på at indhente den mest betalelige pris.\nMan må blot være klar over, at hvis en internet handler sælger elizabeth arden parfume til salg for en salgspris der anses for helt fantastisk attraktiv, kan det tit være et signal om en bedragerisk online butik. Shopping med kort er på den anden side en del af et reglement, som støtter køber overfor fup internet firmaer.\nVi foreslår generelt shopping med kort eller MobilePay. Som alternativ burde du drage fordel af en afdragsløsning som f.eks. ViaBill, forudsat du gerne vil finansiere pengene af flere omgange.\nFør nogen handler elizabeth arden parfume hos en internet handler kan man altid studere e-shoppens forretningsaftale, det er dog bare ikke særlig interessant.\nEt alternativ kunne måske være at efterse hvorvidt online shoppen er e-mærket, hvilket generelt er en tryghed om at online forhandleren retter sig efter gældende dansk lovgivning, udover at webbutikken ofte tilses af fagfolk der kender til de gældende love. Desuden tilbydes du chance for en håndsrækning, hvis du forvoldes vanskeligheder med dit indkøb.\nTilsvarende foreslåes det at kunden er hensynstagende til de elementære reglementer der har indvirkning på transaktionen, som eksempelvis den returpolitik på elizabeth arden parfume online butikken garanterer. I den sammenhæng er det samtidig relevant, at man altid opbevarer sin ordremail, således man fremadrettet vil kunne eftervise bestillingen, uanset om man er på udkig efter produkter til en voksen eller et barn.\nTrustpilot bringer dig i højeste grad strålende chancer for at læse en lang række eksisterende brugeres omtaler og på grund af dette er det klogt, at du ser nærmere på e-butikkens elizabeth arden parfume omtaler forinden du shopper.\nFacebook tilbyder ydermere temmelig hæderlige muligheder for at få en idé om internet shoppens popularitet. Foruden det er der endda e-firmaer hvor kunder kan sammensætte en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket på samme måde burde drages fordel af til at afveje kundetilfredsheden.\nVores website er finansieret af annonceindtægter. Vi har et tæt samarbejde med en gruppe e-butikker eftersom vi præsenterer butikkernes produkter, og tjener provision for så vidt vores besøgende laver et indkøb.\nVejledning omkring elizabeth arden parfume og outlets på nettet værnes om fra tid til anden, men vi tager ikke ansvar for ændringer der potentielt er foretaget efter at vi senest opdaterede de anvendte informationer.


Søvnekspert om natlig larm fra F35: Det er meget voldsomt | Indland | DR\nSøvnekspert om natlig larm fra F35: Det er meget voldsomt\nI 8.257 boliger vil de nye kampfly overskride Miljøstyrelsens regler for støj om natten, viser beregninger.\nOm natten overskrider larmen fra F35 Miljøstyrelsens grænseværdier med helt op til 21 decibel. Det er voldsomt, siger en søvnekspert. (Foto: handout © Scanpix)\nNatlig støj som en motorplæneklipper, der kører gennem soveværelset. Det bliver fremtiden for langt de fleste boligområder, der ligger omkring Flyvestation Skrydstrup.\nForsvarsministeriets beregninger over flystøj fra F35-kampflyene viser nemlig, at den natlige larm vil overskride Miljøstyrelsens grænseværdier i helt op til 8.257 boliger i 15 ud af 24 boligområder.\nNatlig flystøj fra F35\nIfølge Miljøstyrelsens grænseværdier må den tilstræbte maksimalværdi for støj ikke overskride 80 decibel i boligområder fra klokken 22-07.\nDet vil ifølge Forsvarsministeriets støjberegninger ske for mellem 8.259 og 8.299 boliger, alt efter om man regner støjen fra det såkaldte afvisningsberedskab med.\nI 18 boliger vil støjen være så voldsom, at den svarer til en arbejdende bulldozer (101 decibel).\nGrænseværdien på 80 decibel svarer til larmen fra en hårtørrer eller en trafikeret gade.\nIfølge Høreforeningen bør man benytte høreværn ved støjniveauer på mere end 85 decibel.\nI et enkelt tilfælde - landsbyen Ustrup over to kilometer øst for landingsbanen - vil natteroen endda blive forstyrret med op til 101 decibel, hvilket nogenlunde svarer til lydtrykket fra en bulldozer.\nEt 'voldsomt' støjniveau at blive udsat for om natten, forklarer professor og leder af Dansk Center for Søvnmedicin ved Rigshospitalet Poul Jennum.\n- Jo flere decibel støjen udgør, jo flere søvnforstyrrelser ser vi. En maksimalværdi på 101 decibel er meget voldsomt og det vil påvirke de flestes søvn, siger Poul Jennum.\nHan forklarer, at der er en tydelig, videnskabelig sammenhæng mellem støj, afbrudt eller dårlig søvn og helbredsproblemer.\n- Det er svært for mig at forudsige, hvor mange det vil ramme, men reglen er, at jo større larmen er, jo flere søvnproblemer ser vi, og det påvirker helbredstilstanden negativt, konstaterer søvnforsker Poul Jennum.\nStøj rammer over 800 boliger\nForsvarsministeriet fremlagde torsdag støjberegninger, der viser, at larmen fra F35-kampflyene vil overskride Miljøstyrelsens grænseværdier for støj i helt op til 895 boliger.\nI dagtimerne er grænseværdierne en kompliceret udregning af den samlede belastning i løbet af et døgn. Men efter mørkets frembrud - fra klokken 22-07 - bliver reglerne mere specifikke.\nAf hensyn til beboernes nattesøvn må den såkaldte tilstræbte maksimalværdi i boligområder med overnatning i nattetimerne ikke overstige 80 decibel. Det vil ifølge støjberegningerne ske i helt op til 8.257 boliger, når F35'erne afløser de aldrende F16-maskiner.\nSvarer til natligt bulldozer-besøg\nFor langt de fleste boliger holder overskridelserne sig under 5 decibel, hvilket isoleret set kan betyde over en fordobling af lydtrykket, der rammer øret. I 18 boliger er situationen langt mere voldsom.\nHer svarer støjoverskridelserne til natlige besøg fra den arbejdende bulldozer.\nI det åbne land, hvor Miljøstyrelsens grænseværdier ikke gælder, vil larmen i 10 boliger overstige diskoteksmusik, eller hvad der svarer til lydtrykket i et rockbands øvelokale.\n- Det er dybt mærkværdigt, at man hele tiden ser nye tal for, hvor mange der bliver generet af det her. Det er nærmest skandaløst, at man ikke før har oplyst, at det her flykøb har langt større gener, end man regnede med, siger forsvarsordfører Holger K. Nielsen (SF), der mener, at staten hurtigst muligt bør fremlægge en model for kompensation til de berørte indbyggere.\nDe kommende forhandlinger må afgøre, hvordan de støjramte skal kompenseres, siger forsvarsministeren.\n- Kendsgerningen er jo, at der er rigtig mange mennesker i det her land, som lever med en tilsvarende støjbelastning ved siden af jernbaner, på H.C. Andersens Boulevard i København, omkring Kastrup Lufthavn og så videre, siger Claus Hjort Frederiksen (V).\n- Mit gæt vil være, at der er 618 boliger, der kan få tilbud om enten opkøb eller støjisolering, konstaterer forsvarsministeren.


Sygesikring - Kontakter - Danmarks Statistik\nSygesikring - Kontakter\nSygesikringsregistret indeholder data om forbrug af sundhedsydelser i praksissektoren inden for det offentlige sygesikringssystem. Det er ydelserne som sådan, der er den grundlæggende enhed. Hvorfor ydelsen er givet, er ikke oplyst, og det fremgår kun i et begrænset omfang af ydelsen som sådan. Det vides derfor ikke, hvad årsagen til fx en lægekonsultation er.\nBegrebet sygesikring findes ikke mere i lovgivningen efter vedtagelsen af sundhedsloven, der trådte i kraft i 2007, men navnet benyttes stadig i statistiksammenhæng for at bevare kontinuiteten.\nData bygger på årlige udtræk fra Det Fælleskommunale Sygesikringssystem, som bruges af regionerne (tidligere amterne) ved afregning af sygesikringsydelser med de enkelte ydere, fx læger, tandlæger, fysioterapeuter, kiropraktorer mv. Afregningssystemet gør det muligt at henføre ydelser, kontakter og honorarer til de personer ydelsen vedrører. Data modtages årligt fra CSC Scandihealth, men forventes fra 2022 at blive modtaget fra ny leverandør. Det er KOMBIT som varetager dette.Derudover hentes årligt takstmapper, der til hvert af sygesikringens mange specialer og ydelser knytter en takst (se www.okportalen.dk).\nDer er ingen oplysninger om medicintilskud og rejsesygesikring i registret.\nSygesikringsstatistikken er opdelt i følgende tre områder:\n· Ydelser (fra 1990)\n· Kontakter (fra 2005)\n· Honorarer (fra 1990)\nDen offentlige sygesikring omfatter alle personer, der har bopæl her i landet. Herudover kan danske statsborgere bosat i udlandet og udlændinge - fx turister - i visse tilfælde også modtage tilskud via sygesikringen. Værnepligtige og personer på visse døgninstitutioner er ikke omfattet af den offentlige sygesikring, men er sikret lægehjælp mv. på anden vis. En ganske lille del af ydelserne i sygesikringsregistret er givet til personer i sikringsgrupper for værnepligtige og institutionsbeboere.\nFørst fra 1997 har alle børn deres eget sygesikringsbevis/sundhedskort. Før 1997 blev ydelserne derfor registreret under den voksnes personnummer med en særlig markering af, at ydelsen vedrører et barn (BARNMAK). Efter 1997 vil børn i nogle tilfælde ligeledes blive registreret under en medfølgende voksens personnummer - fx når barnet er for lille til at huske sit personnummer og følges til lægen af en voksen, der ikke kender barnets personnummer. I disse tilfælde markeres det ligeledes, at ydelsen vedrører et barn, men ydelsen registreres under den medfølgende voksnes personnummer.\nFor personer under 18 år gælder, at deres ydelser og kontakter med skolelæge og skoletandlæge ikke er omfattet, ligesom benyttelsen af kommunernes tilbud om omsorgstandpleje til handicappede mv. ikke indgår.\nBesøg på skadestuer og behandlinger på hospitaler indgår ikke, mens vagtlægeydelser - også for vagtlæger, der fysisk har praksis på hospitalets område - indgår.\nFra 2005 blev registret renset for observationer, hvor der ikke gives tilskud via den offentlige sygesikring (bruttohonoraret lig med 0). Dette gælder primært fysioterapi og tandlægehjælp. For året 2005 findes der således data både efter den gamle opgørelsesmetode, hvor data ikke er oprenset, og den nye opgørelsesmetode, hvor data er oprenset.\nAng. Sygesikring - Kontakter:\nDet er kun visse af sygesikringens ydelser, der indebærer en direkte kontakt mellem den sikrede og yderen (lægen mv.). I registret opgøres kontakter som konsultationer, undersøgelser og lignende. Dette inkluderer både konsultationer i praksis, telefon- og e-mailkonsultationer og besøg i hjemmet. Ved et lægebesøg vil der derfor være tale om én kontakt, men måske et større antal enkeltydelser. Specielt for tandlægeydelserne skal det bemærkes, at antallet af kontakter er opgjort som antallet af indledende undersøgelser. Den enkelte undersøgelse kan så blive fulgt af et antal besøg hos tandlægen, der dog ikke kan opgøres.Omkring fysioterapien bemærkes, at der ofte foregår træning på hold, således at den enkelte fysioterapeut kan træne flere på én gang.\nKONTAKTAGG Kontakt aggregeret


Børn bekymrer sig mindre | BankNordik\nBørn bekymrer sig mindre\nEr dit barn lige så godt forsikret, som du er? De fleste børnefamilier oplever, at livet er fuld af en hel masse glæder... og bekymringer. Heldigvis bekymrer børnene sig mindre, end du gør. Men faktisk besøger hele 175.000 børn under 15 år skadestuen hvert år. Med den rigtige børneforsikring er du dog bedre stillet, hvis guldklumperne kommer galt af sted.\nBrug tre minutter på en børnetest hos Købstædernes Forsikring - vores samarbejdspartner på forsikringsområdet. Du bliver klogere på, hvordan du og dine børn fortsat kan føle jer trygge, og måske er du en af de ti heldige, der vinder et gavekort til en værdi af 1.000 kr. til køb af en Børneforsikring eller et årskort til en valgfri zoo.\nUlykkesforsikring handler om dine børns helbred og fremtid. Er dine børn under to år, er de automatisk dækket af din ulykkesforsikring hos Købstædernes Forsikring. Men når de fylder to, skal de have deres egen. Så er de både dækket, hvis der sker ulykker i hjemmet, på ferien, på legepladsen, i skolen og til fritidsaktiviteter.\nLæs om børneulykkesforsikring\nLæs om husforsikring\nLæs om sikring af dine børn\nLæs om kæledyrsforsikring


Minimal nedetid og minimerede tab - Nyheder - Automatik & Proces - Dit tekniske fagblad inden for automation og procesteknik\nwww.automatik.nu > Nyheder > Minimal nedetid og minimerede tab\nLinaks automatiseringsanlæg understøttes fremadrettet af en Bila Hotline-aftale.\nMinimal nedetid og minimerede tab\nMed en responstid på højst en time, og hurtig udbedring af fejl, er Linak med en Bila Hotline-aftale sikret minimal nedetid på produktionens mange – og travle – automatiseringsanlæg.\nBila Service Hotline er en udvidet serviceordning, som tilpasses den enkelte virksomheds behov og sikrer dem support døgnet rundt, hele året. Det betyder, at der på døgntelefonen altid sidder en servicetekniker klar til at hjælpe – og kunder er garanteret en responstid på højst 1 time.\nFor dels at imødekomme en stor efterspørgsel og dels forblive konkurrencedygtige valgte den danske industrivirksomhed Linak for få år tilbage at investere massivt i automatisering i produktionen i Guderup på Als. I dag er forskellige automatiseringsanlæg i produktionen ifølge vedligeholdschef Børge Mikkelsen tungt belagt med ordrer og kører for det meste på 3 skift, sommetider også i weekender. Derfor valgte man hos Linak, i forlængelse af at automatiseringsrejsen med hjælp fra Bila tog sin begyndelse, at bakke den op med en Hotline-serviceaftale med Bila Service.\n”Fordi anlæggene er så belagt med ordrer, er det vigtigt, at udstyret har en høj oppetid og en generel høj udnyttelsesgrad. Og derfor har vi en Hotline-aftale med Bila, så de hurtigt kan hjælpe os og få vores anlæg sikret med en kort nedetid,” fortæller Børge Mikkelsen.\nNår serviceteknikerne er koblet på en VPN-forbindelse eller Bila Remotebox, kan de sidde på deres kontor eller på værkstedet og finde fejlen på anlægget, og Kent Thomassen fortæller, at 8 ud af 10 af de fejlmeldinger, BILA Service får, bliver løst via denne fjernforbindelse. Ifølge Børge Mikkelsen er det en nødvendighed at Bilas servicetekniker kan opkobles til Linaks maskiner:\n”At Bila har direkte adgang til vores anlæg, sparer os for en masse tid og forsinkelser. Det er absolut en nødvendighed, og ud over at det optimerer den service, Bila udfører, er det samtidig også en stor hjælp for vores egen servicetekniker,” fortæller vedligeholdelseschefen, og uddyber:\nBørge Mikkelsen fortæller om et eksempel på et nedbrud, som kunne have kostet virksomheden dyrt – havde det ikke været for serviceaftalen. En kollision var skyld i at et beslag på robotten blev bøjet – og et nedbrud i anlægget, som krævede assistance:\nDet er imidlertid ikke alle fejl, der kan løses over VPN-forbindelsen. Således har Bila Service 16 support-teknikere fordelt over hele landet, som kan rykke ud, når der opstår problemer, som virksomhedernes egne medarbejdere hverken kan løse på egen hånd eller med fjernsupport fra Bila Service, fremhæver virksomheden.


Nr. 24 af 181 Restauranter i Cupertino\nBenihana er ikke tilgængelig på det valgte tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nTeppanyaki krydret med Cirkus\nDette var ALDRIG gået i Danmark. når det så er sagt var det en fantastisk oplevelse som jeg sent vil glemme.\nVildledende praksis over at skubbe stegte ris\nSjov for en gruppe\nEn af mine favorit restaurant før, men jeg er skuffet!\nBenihana M, Guest Relations Manager hos Benihana, svarede på denne anmeldelseSvarede 10. marts 2017\nBenihana M, Guest Relations Manager hos Benihana, svarede på denne anmeldelseSvarede 9. januar 2017\nFrokost måltid, kokken er vigtigt\nTapanyaki er sjovt\nKvaliteten af dette sted er nedværdigende meget skuffende.\nBenihana M, Guest Relations Manager hos Benihana, svarede på denne anmeldelseSvarede 6. januar 2017


17.03.2018 17.03.2018 - af paradise aalborg legehus esbjerg - 1 Kommentar\nParadise aalborg legehus esbjerg - Anal sexaben Paradis Aalborg - Startside Facebook Lejlighed i Aalborg Legehus Esbjerg, vilde Oplevelser i, aalborg, zoo. Teambuilding - Dyst med dyr / Guidet tur / Bag kulisserne / Børnefødselsdag / Zoommerskole. Vilde Oplevelser i, aalborg, zoo. Køb og salg af, legehus - Syd- og Sønderjylland på DBA. Comfy bukser grå - NorlingBo Find nyt og brugt indenfor. Legehuse og legeredskaber til billige priser på DBA. Government Administration, aalborg Ø9,687 followers. Anders Lillebæk Jacobsen Dennis Davidsen Hanne Purkær. Paradise aalborg legehus esbjerg - Anal sexaben Paradis Aalborg - Startside Facebook Lejlighed i Aalborg Legehus Esbjerg, vilde Oplevelser i, aalborg, zoo. Teambuilding - Dyst med dyr / Guidet tur / Bag kulisserne / Børnefødselsdag / Zoommerskole. Vilde Oplevelser i, aalborg, zoo. Køb og salg af, legehus - Syd- og Sønderjylland på DBA. Comfy bukser grå - NorlingBo Find nyt og brugt indenfor. Legehuse og legeredskaber til billige priser på DBA. Government Administration, aalborg Ø9,687 followers. Anders Lillebæk Jacobsen Dennis Davidsen Hanne Purkær.\nHistorien om: Paradise aalborg legehus esbjerg\nTak også til arkiverne for at have gjort masser af data om vore forfædre tilgængelige via internettet - og til Danish Family Search for at have gjort det så utrolig let at fremfinde mange af disse gamle persondata på tværs af kildetyper! Information fra cookies på hjemmesiden kan deles med tredjepart, herunder analyseservices og sociale medier. Vi bruger cookies for at forbedre din oplevelse, vurdere brugen af de enkelte elementer på sitet og til at støtte markedsføringen af vores services.\nPreisvergleich: Paradise aalborg legehus esbjerg\nparadise aalborg legehus esbjerg 960\nEscort girls copenhagen escort massage fyn Madsen, og hans - og hans hustrus - historie fortælles på disse sider. Paradise aalborg legehus esbjerg - Legehuse og paradise aalborg legehus esbjerg 740, happy ending sex hofteholder hm 416, gratis dansk erotik gravid escort 19:01 image_search_result Nyt legehus, 120x180 cm med.\nNude massage thai massage with happy end 608\nD angleterre brunch massage i herning Piger der slikker fisse swingerklub aalborg\nKat stephie holst: Paradise aalborg legehus esbjerg\nForskningen PÅ aalborg universitet (AAU) STRÆBER MOD AT bidrage MED viden AF vigtighed OG relevans FOR udvikling. Jeg mangler stadig at undersøge visse vigtige typer af arkivalier, som har direkte relevans for denne sag, men det er mig også magtpåliggende at få dette website søsat nu - og så må jeg tilpasse indholdet på hjemmesiden, efterhånden som jeg får adgang til. Stor tak til Horsens-Hammer Lokalhistoriske Arkiv, Projekt Hammer Bakker og Erling Larsen og Henning Pedersen for meget givende sparring og for at måtte bruge fotos og andre illustrationer på denne hjemmeside. Marts 1917 - ganske præcis 100 år før disse ord skrives - begravedes en hårdt plaget husmand i Vodskov Kirke, lige nordøst for Aalborg. Aalborg, gik salget ekstraordinært hurtigt igennem for en ejendom. Vi bruger cookies til for at forbedre din oplevelse, til målinger og markedsføring. Det skete på en tid, hvor børns liv havde lav værdi, og hvor mænd med status kunne slippe afsted med endnu mere, end de kan i dag! Fortsæt med at handle, gå til kassen, fortsæt med at handle, gå til kassen. Lige så stor tak til Statsbiblioteket for via Mediestream at have tilgængeliggjort de mange aviser fra perioden, hvor denne sag foregik. Find en ledig lejlighed i Aalborg på vores liste med opdaterede og akutelle boligannoncer. Hvis du vælger at klikke på knappen 'Nej tak' vil sitet stadig fungere, men der kan opleves nedsat funktionalitet. Med denne lille hjemmeside skal historien om den uskyldigt dømte husmand, hans dybt rystede familie og den lille piges uhyggelige død støves af og frem i lyset igen! Ved at klikke videre accepterer du vores brug af cookies. Coloplast-ejendom solgt til lokal investor - EjendomsWatch Forskningsprofil - Aalborg Universitet Gyngestativ til salg - køb brugt og billigt på DBA See who you know at Aalborg University, leverage your professional network, and. Ifølge professor i forvaltningsret Sten Bønsing fra Aalborg Universitet tyder mailkorrespondancen på, at man i styrelsen godt var klar over, at man i dette museer københavn gratis thai massage in sønderjylland tilfælde forbrød sig mod reglerne. Paradise aalborg legehus esbjerg, administrationen på fiskeriområdet er de seneste twitter pornostjerne zilean dansk swingersex par år blevet stærkt kritiseret af både Rigsrevisionen og Kammeradvokaten, som er statens primære advokat. Copyright 2016 aalborg ZOO - MØlleparkvej aalborg - telefon CVR. Accepter, mere information, vilde Oplevelser i Aalborg Zoo, teambuilding - Dyst med dyr / Guidet tur / Bag kulisserne / Børnefødselsdag / Zoommerskole. Restaurant skovbakken, privat fest / Brunch / Møde og konference. "Det blev en hurtig nytårshandel uden langstrakte forhandlinger. Teambuilding - Dyst med dyr / Guidet tur / Bag kulisserne / Børnefødselsdag / Zoommerskole. Du giver tilsagn til brug af cookies ved videre brug af hjemmesiden. Legehus med lille terrasse og fast bund. Den her omtalte sag er jo blot en af mange historier, og lad os ikke være så naive, at vi bilder os selv ind, at overgreb på borgere, der ikke formår at beskytte sig selv og sine, kun skete i fortiden. 18:01 image_search_result Anneks, Lille anneks til sommerh.\nOm paradise aalborg legehus esbjerg\nSe alle indlæg af paradise aalborg legehus esbjerg →\nEn kommentar til “Paradise aalborg legehus esbjerg”\nparadise aalborg legehus esbjerg siger:\nSee all 1,651 employees on. Man, tir, ons, tor, fre.\nParadise aalborg legehus esbjerg på Paradise aalborg legehus esbjerg


Fortæl din historie med albummer\nVis dine seneste eventyr med albummer i appen Billeder.\nDu kan få mere hjælp til appen Billeder i Hurtig start: Appen Billeder (PDF, kun på engelsk).\nOprettet automatisk til dig\nAppen opretter automatisk albummer til dig og viser nogle af dine bedste billeder fra cirka det samme tidspunkt og sted.\nRediger et album, eller opret et nyt\nDu behøver ikke at gøre noget for at kunne nyde dine nye albummer, men du kan finpudse dem eller oprette dine egne albummer.\nVælg knappen Start , og vælg derefter Billeder.\nVælg Albummer, vælg det ønskede album, og vælg derefter Rediger . Eller, hvis du vil begynde med at oprette et nyt album, skal du vælge Nyt album , vælge de billeder, du vil medtage, og derefter vælge Udført .\nSkriv for at angive en ny titel.\nVælg Tilføj eller fjern billeder, markér de ønskede billeder, og vælg derefter Udført .\nHvis du vil ændre det billede, der vises øverst, skal du vælge Skift forside, vælge et billede og derefter vælge Udført .\nGennemse albummet, og vælg derefter Gem .\nDele din historie\nNår du har gemt albummet, kan du rulle til bunden for at se indstillinger for deling.\nHvis du vil dele et link i en meddelelse eller en app uden at sende en stor vedhæftet fil, skal du vælge Del dette album. Hvis det ikke allerede er gemt på OneDrive, bliver du bedt om at overføre det først. Appen giver dig besked, når den er klar til brug, og derefter kan du vælge en app til at dele med eller kopiere et link til en meddelelse.\nHvis du vil gøre dit album til en sej, interaktiv historie på kun få minutter, skal du vælge Fortæl din historie med Sway. Når albummet er uploadet til Sway, kan du ændre på layoutet, tilføje ord, animation og andre sjove effekter og derefter dele din Sway online. Få mere at vide om Sway.\nHvis du vil se og redigere albummet fra dine andre enheder, uden at du først skal dele det, skal du vælge Upload . Så er det klar på OneDrive, hvis du vil dele det på et senere tidspunkt.\nSøg og hjælp\nMeddelelser og låseskærm\nLagring og synkronisering af indhold\nSe alle dine billeder\nForbedr eller rediger billeder\nWindows Ink og touch\nArtikel-id: 17205 – Seneste udgave 11. apr. 2017 – Udgave 14