Digital kursus: Lær at blive på din egen banehalvdel og sig ærligt til & fra - Linda Hauge\nSiger du ofte ja, når du i virkeligheden mener nej? Et digitalt kursus med 4 moduler som lydfiler samt øvelseshæfte som inspirerer dig til at komme hjem på din egen banehalvdel og til at sige ærligt til & fra.\nIndholder: 4 lydfiler og et øvelseshæfte.\nSiger du ofte ja, når du i virkeligheden mener nej?\nEr du bange for andres mening om dig, hvis du siger fra overfor dem?\nBevæger du dig ofte væk fra din egen banehalvdel, hvor dit fokus lander på hvad andre tænker og mener om dig?\nFrygter du kritik fra andre?\nHar du ofte selvkritiske tanker i dit hoved, som er svære at slippe?\nDrømmer du om at stå sikkert i dig selv og sige ærligt til og fra?\nLænges du efter at være i kontakt med dig selv og din egne indre svar?\nSå vil kurset “Lær at blive på din egen banehalvdel og sig ærligt til & fra” helt sikkert være noget for dig.\nOnline kurset “Lær at blive på din egen banehalvdel og sig ærligt til & fra!”\nMODUL 1 : Din og min banehalvdel (Lydfil )\nLær at kende forskel på din og andres banehalvdel. Lær at mærke når du er ude af dig selv og hent dig selv “hjem igen”. Hør hvorfor det gør ondt, når du mentalt og følelsesmæssigt bevæger dig på andres banehalvdele. Hør hvorfor friheden starter på din egen banehalvdel.\nMODUL 2: Tak kritik som en gave – for din egen skyld (Lydfil)\nSå længe du frygter kritik fra andre, så er det svært at være dig. Kritik kan ses som ren gaveregn, når du blot udvider din bevidsthed. Hør og lær hvordan i modul 2.\nMODUL 3: Derfor skal du droppe forklaringerne og stå ved dig selv! (Lydfil)\nSætter du dine ærlige til & fra til diskussion? Så bliver det nemlig rigtig svært at holde fast i det, der er rigtigt for dig. Hør og lær hvorfor det er vigtigt, at skille forklaringerne fra og stå ved dig selv.\nMODUL 4: Selvopfyldende historier og mantra der vil ændre dit liv! (Lydfil)\nDet er de tanker, som du lader fylde i dit sind, som skaber din virkelighed. Hør og lær hvordan du let, kan ændre dine selvopfyldende historier, så du kan få det liv, du drømmer op.\nØVELSESHÆFTE med opgaver til alle modulerne, som hjælper dig til at få integreret alt det, som du lærer i modulerne.\nJeg glæder mig til at inspirere dig til at komme hjem på din egen banehalvdel og til at sige ærligt til & fra :-)


Fra sundhedskartel til sundhedsforbund? - et oplæg til debat - PDF\nFra sundhedskartel til sundhedsforbund? - et oplæg til debat\nDownload "Fra sundhedskartel til sundhedsforbund? - et oplæg til debat"\n1 HB Fra sundhedskartel til sundhedsforbund? - et oplæg til debat Oktober 2010, Torben Jensen 1\n2 1. INDLEDNING 3 2. FAGFORENINGENS STYRKE 4 Antal medlemmer og organisationsgrad 4 Faglighed 5 Indgåelse af overenskomster og målrettet rådgivning i ansættelsesspørgsmål 6 Organisatorisk sammenhæng 6 3. OPLÆG TIL DEBAT: SKAL DER DANNES ET SUNDHEDSFORBUND? 7 Sikre en stærk bioanalytisk faglig profil 8 Sikre bioanalytikerne arbejdspladser, der giver arbejdsglæde 10 Sikre bioanalytikerne en løn, der svarer til uddannelse, ansvar og kompetence? 10 Udøve synlig indflydelse på de sundhedspolitiske beslutninger til gavn for bioanalytikerne? 12 Sætte dialog, service og synlighed i centrum? AFSLUTNING 14 2\n3 1. Indledning I 1997 blev sundhedskartellet dannet. Det skete ovenpå mange års debat om organiseringen af samarbejdet mellem organisationerne på sundhedsområdet. Et af elementerne i denne debat var det organisatoriske fremtidsprojekt LaH år 2000, som i blev gennemført i Landssammenslutningen af Hospitalslaboranter. Projektet blev styret af en central projektgruppe, som i 1992 fremlagde projektets resultater i rapporten Forskud på fremtiden. Projektgruppen så tre forskellige fremtidsmuligheder: LaH som en lokal fagforening, et selvstændigt LaH som en del af et sundhedskartel eller et fælles sundhedsforbund. Projektgruppen endte med at anbefale et selvstændigt LaH som en del af et sundhedskartel. Dermed ligger den senere dannelse af sundhedskartellet i fin forlængelse af projektgruppens anbefalinger, selvom Danske Bioanalytikere i den nuværende struktur også har satset på elementer af lokalfagforeningsmodellen med styrkelse af den regionale struktur og på elementer af sundhedsforbundsmodellen med fælles overenskomster i kartellet. Udover hovedsigtet mod en styrkelse af organisationerne i forhold til overenskomstforhandlingerne ønskede kartellet allerede fra sin dannelse, også at udvikle samarbejdet om uddannelse, arbejdsmiljø, organisatorisk uddannelse, sundhedspolitik og det lokale samarbejde mellem grupperne. Især på områderne uddannelsespolitik og sundhedspolitik betød karteldannelsen en væsentlig udvikling af mulighederne for indflydelse. I de første år efter sundhedskartellets dannelse var det fortsat i regi af KTO-samarbejdet, at kartellet forsøgte at gøre sin indflydelse gældende. Men i forhandlingerne i 1999 og 2002 var det, ligesom inden kartellets dannelse, vanskeligt at sikre en begyndende opretning af det lønefterslæb, som de mellemlange videregående uddannede på sundhedsområdet havde. På denne baggrund valgte Sundhedskartellet med udgangen af 2003 at forlade KTO samarbejde og ved forhandlingerne i 2005 forhandlede Sundhedskartellet for sig selv. I 2008 betød en opslidende konflikt, at Sundhedskartellet i sidste omgang faktisk fik en samlet ramme for overenskomstresultatet, som var bedre end KTO s. På forhandlingsområdet er samarbejdet mellem Sundhedskartellets organisationer således støt udbygget, så der nu er fællesoverenskomst, fælles arbejdstidsregler og fælles lederoverenskomst på regionernes område. På de øvrige arbejdsområder har der især været en stærk udvikling på uddannelsesområdet med en stærk og tæt koordinering i forhold til uddannelsesrevisioner, og Sundhedskartellet er også blevet en stærk spiller på det sundhedspolitiske område. På det organisatoriske område er der på mange felter blevet et 3\n4 tættere samarbejde mellem sundhedskartellets organisationer, men der er også punkter, hvor det ikke er lykkedes at få etableres et tættere samarbejde, ex på organisatorisk uddannelse. Det lokale samarbejde mellem organisationerne er også blevet udbygget, men med varierende styrke i de forskellige regioner. På Danske Bioanalytikeres kongres i 2008 blev der fremsat et beslutningsforslag, som igen åbnede debatten om fremtidens organisation. Kongressen vedtog beslutningsforslaget, som fastslår, at Hovedbestyrelsen inden næste kongres skal igangsætte en debat om udviklingen af samarbejdet mellem sundhedsorganisationerne og det langsigtede mål for dette samarbejde. Denne debat skal afklare hovedbestyrelsens og regionsbestyrelsernes holdning til dannelsen af et Sundhedsforbund med andre sundhedsfaglige organisationer. På den baggrund har der i Danske Bioanalytikeres forretningsudvalg været en drøftelse af mulighederne for at løse denne opgave og med udgangspunkt i et oplæg fra forretningsudvalget har Hovedbestyrelsen godkendt, at opgaven løses ved, at Hovedbestyrelsen indledningsvis præsenteres for et debatoplæg, som kan danne grundlag for en holdningsdebat i hovedbestyrelsen over 1-2 HB-møder. Med udgangspunkt i debatoplægget samt debatten i HB er det herefter regionsformændenes opgave at initiere en regional / lokal debat og samle debattens resultater. Endelig vil sekretariatet præsentere HB for et notat, der indeholder de væsentligste pointer fra den centrale og regionale debat og som kan danne udgangspunkt for en indstilling til kongressen i Fagforeningens styrke I dette afsnit tages der hul på det egentlige spørgsmål om dannelsen af et sundhedsforbund. Det diskuteres, hvilke elementer, der har betydning for en fagforenings styrke. Afsnittet danner baggrund for selve oplægget til debat, som findes i afsnit 3, og som tager udgangspunkt i Danske Bioanalytikeres visioner. Følgende elementer vurderes at have betydning for Danske Bioanalytikeres styrke som fagforening: Antal medlemmer og organisationsgrad, faglighed, indgåelse af overenskomster og specifik rådgivning i ansættelsesspørgsmål, samt organisatorisk sammenhæng Antal medlemmer og organisationsgrad Når en fagforening organiserer mange lønmodtagere, er organisationen potentielt i stand til at mobilisere en række magtressourcer med henblik på at sikre, at organisationens synspunkter og interesser vinder gehør. En høj organisationsgrad er forudsætningen for, at organisationen 4\n5 tages alvorlig som forhandlingspartner og som talerør. Tre mekanismer er på spil i denne sammenhæng. Den første mekaniske er lige ud ad landevejen: Jo flere, jo stærkere: En stor sammenlagt organisation vil som udgangspunkt stå stærkt pga. de mange medlemmer. Spørgsmålet er imidlertid om den enkelte (tidligere) organisations medlemsskare vil stå stærkere end før fusionen eller, om styrken blot fordeles proportionalt på medlemmerne. Det centrale spørgsmål er derfor: Stiger en fagforenings styrke mere end proportionalt med antallet af medlemmer? Den anden mekanisme handler om stordriftsfordelenes indflydelse på medlemstallet og organisationsgraden: Det er muligt, at en organisationssammenlægning vil medføre stordriftsfordele (se dog senere afsnit), som igen vil medføre besparelser på driften og dermed give luft i budgettet, som fx kan bruges til at nedsætte kontingentet. En kontingentnedsættelse vil, i hvert fald teoretisk, gøre medlemskab mere attraktivt og dermed øge organisationsgraden og foreningens styrke. Det er således muligt, at en fusioneret organisation via stordriftsfordele og kontingentnedsættelser vil få flere medlemmer og større styrke end summen af de nuværende organisationers medlemmer og styrke. En tredje mekanisme handler om den indre organisation: Det er muligt, at en fusion kun vil være en fordel for en del af de nuværende organisationer og måske ligefrem en ulempe for andre. Der kan argumenteres for, at de små organisationer vil lukrere uforholdsmæssigt meget på det at blive flere medlemmer, idet det forholdsmæssigt simpelthen vil være en større omvæltning for de små organisationer end for de store og, idet der findes magtressourcer, som kun kan sættes i anvendelse, hvis en organisation har en vis størrelse. Fx eksisterer der visse mindstekrav til organisationernes medlemstal for at opnå repræsentation i diverse indflydelsesfora (fx FTF). Det er således rimeligt at antage, at de små organisationer umiddelbart vil opleve en direkte eller indirekte styrkeforøgelse alene som følge af at være blevet en del at noget større (med flere medlemmer), mens samme styrkeforøgelse ikke vil tilfalde de i forvejen store organisationer. Et sidste og for bioanalytikerne mere problematisk element kan være at en større og fusioneret organisation kan have sværere ved at fastholde fagligheden og dermed organisationsgraden (dette uddybes i næste afsnit). Faglighed Graden af faglighed måler i hvilken grad fagforeningen er i besiddelse af specialviden, som gør foreningen i stand til at beskæftige sig med udviklingen af faget, medlemmernes faglige kompetenceudvikling og grænsedragningen til andre fagområder. Når en række fagforeninger fusionerer, vil det som udgangspunkt være vanskeligt at have samme fokus på hver enkelt fag, som man havde i den enkelte fagforening før fusionen - simpelthen fordi fokus bliver meget bredere og mindre specifik. Hvis man vælger en fusionsmodel, hvor de nuværende organisationer viderefører deres faglige afdelinger i den nye 5\n6 organisation i en eller anden form, kan fagligheden muligvis fortsættes. I så fald er der dog risiko for, at det vil være på bekostning af den nye organisations styrke og gennemslagskraft, idet styrken netop er afhængig af, at forskellene udviskes og, at den fusionerede organisation fremstår som en samlet enhed. En reduceret faglighed er ikke kun et fagligt problem. Som kort nævnt i forrige afsnit kan det have konsekvenser for organisationsgraden. Især fagforeninger, der fokuserer meget på faglighed, udvikling af faget og professionen vil risikere delvist at miste medlemmernes interesse, når man fusionerer ind i en større enhed, hvor faglighederne ikke kan plejes i samme grad. For fagforeninger med mindre fokus på faglighed og profession, vil dette selvsagt være et mindre problem. En forudsætning for høj faglighed er desuden manøvredygtighed / beslutningsdygtighed, dvs., at organisationen kan manøvrere hurtigt og smidigt i forhold til de ændringer, der sker i omgivelserne (i samfundet og hos medlemmerne). Her har en lille autonom organisation (så længe den har tilstrækkelige ressourcer) sandsynligvis en fordel frem for en stor organisation med mange interesser. Indgåelse af overenskomster og målrettet rådgivning i ansættelsesspørgsmål En af fagforeningens centrale kilder til styrke og magt er muligheden for at indgå overenskomster og muligheden for at yde målrettet rådgivning med udgangspunkt i medlemmernes fag, arbejdsvilkår og specifikke livs- og arbejdssituation. Med en fusion med andre foreninger forsvinder retten til at indgå selvstændige overenskomster, selvom man naturligvis stadig kan forestille sig et setup, hvor der kan indgås særlige aftaler for særlige medlemsgrupper. Retten til overenskomstmæssigt at træde i karakter alene for fagets medarbejdere svækkes. Det kan endvidere hævdes, at muligheden for målrettet rådgivning (til fagets medarbejdere) svækkes, når fagets afgrænsning organisationsmæssigt forsvinder. Man kan dog forestille sig, at udviklingen, alt andet lige, på længere sigt vil resultere i en harmonisering af løn- og arbejdsvilkår for den sammenlagte organisations medlemmer. Spørgsmålet er så om behovet for at indgå særlige overenskomster med tiden forsvinder, og forståelsen af at rådgive målrettet med tiden ændres? Organisatorisk sammenhæng Organisationens kompetencer, herunder faglighed og rådgivning, kan ikke bringes i spil uden en velsmurt organisation, som kan sikre den interne og eksterne sammenhæng mellem forskellige beslutningsfora. Ikke mindst en effektiv niveaudeling og en effektiv kommunikation mellem niveauerne, fra hovedbestyrelse og hele vejen til tillidsrepræsentanter og medlemmer er vital i forhold til at kunne udnytte organisationens potentialer. 6\n7 Når organisationer fusionerer, medfører det umiddelbart stordriftsfordele i administrationen via effektivisering og strømlining af arbejdsgangene. Det kan resultere i en smidig og velsmurt organisation. Hvorvidt det endelige resultat af en fusion vil resultere i en mere effektiv og dermed billigere administration, er dog et åbent spørgsmål. Det skyldes dels, at det er svært at forudsige størrelsen af stordriftsfordelene og dels, at der sandsynligvis også vil optræde stordriftsulemper i form af fx koordinationsproblemer og øget fejlinformation. En ting er imidlertid stordriftsfordele i den indre organisation, noget andet er den politiske sammenhæng og kommunikationen mellem niveauerne (fra HB til TR/medlemmer). En forudsætning for et problemfrit informationsflow og en frugtbar niveaudeling er, at den regionale / lokale organisationsopbygning afspejler den centrale. En fusions succes forudsætter således at fusionen når hele vejen ud i organisationen. Ud fra et effektivitetssynspunkt vil en central fusion derfor (i yderste instans) skulle følges af en regional fusion og en TR-fusion, dvs., at TR er TR for alle medlemmer. Det sidste vil ganske givet være problematisk ud fra andre hensyn, herunder fagligt kendskab. Den organisatoriske sammenhæng og forskellige effektivitetshensyn kan således i visse tilfælde være i konflikt med de andre kilder til organisationens styrke (i dette tilfælde fagligheden). 3. Oplæg til debat: Skal der dannes et sundhedsforbund? En debat må nødvendigvis være struktureret ud fra nogle faste og objektive rammer. Det tætteste, vi kommer på sådanne faste rammer, er Danske Bioanalytikeres kongresvedtagne visioner. Det anbefales derfor, at den fremadrettede debat tager udgangspunkt i at besvare følgende 5 spørgsmål. I hvilken grad giver et sundhedsforbund mulighed for at sikre en stærk bioanalytikerfaglig profil? I hvilken grad kan et sundhedsforbund sikre bioanalytikerne arbejdspladser, der giver arbejdsglæde? I hvilken grad kan et sundhedsforbund sikre bioanalytikerne en løn, der svarer til uddannelse, ansvar og kompetence? I hvilken grad kan et sundhedsforbund udøve synlig indflydelse på de sundhedspolitiske beslutninger til gavn for bioanalytikerne I hvilken grad kan et sundhedsforbund sætte dialog, service og synlighed i centrum I det følgende vil visionerne blive gennemgået og centrale konklusioner og spørgsmål fra baggrundsanalysen vil blive trukket ind. I slutningen af hvert afsnit fremhæves en række delspørgsmål. Det er spørgsmål, der kan tjene til inspiration til såvel den centrale som den 7\n8 regionale debat. Når begrebet Sundhedsforbund tages i brug, er der ikke implicit taget stilling til, hvilke organisationer, der vil være medlem af forbundet, hvis det virkeliggøres. Man kan tænke sig et smalt forbund bestående af få sundhedsorganisationer, et meget bredt forbund med samtlige eller næsten alle sundhedsorganisationer og endeligt et forbund bestående af de organisationer, der i dag indgår i Sundhedskartellet. Når ikke andet nævnes, er der i dette debatoplæg taget udgangspunkt i det sidste. Sikre en stærk bioanalytisk faglig profil Umiddelbart og isoleret set vil Danske Bioanalytikeres faglighed blive sat under pres i et Sundhedsforbund af de simple årsager, der er nævnt i afsnittet om faglighed herover. Hvis organisationens styrke og gennemslagskraft øges, som følge af andre mekanismer i fusionen, kan dette imidlertid i nogen grad kompensere for reduktionen i fagligheden. Hvis man vælger en model, hvor en slags faglig afdeling (for hvert fag) bibeholdes, kan man argumentere for, at frigjorte ressourcer (som frigøres pga. fusionen) kan anvendes til at pleje fagligheden yderligere. Det er imidlertid tvivlsomt, om disse potentielt positive mekanismer helt vil fjerne presset på fagligheden: Der vil være risiko for, at bioanalytikerne som udgangspunkt bliver mindre synlige i organisationen, simpelthen fordi bioanalytikerne udgør så lille en del af det store fællesskab. Det bliver derfor en udfordring at fastholde organisationens specifikke faglighed. Hertil kommer, at der er risiko for, at en eventuel svagere organisatorisk faglighed vil resultere i en svagere professionsidentitet på arbejdspladserne og dermed vil udvikle sig til en trussel for faget som sådan. Endelig er der risiko for, at en reduceret faglighed vil medføre en vigende interesse fra bioanalytikernes side, fordi deres identifikation med et forbund med en lavere grad af bioanalytisk faglighed vil være reduceret. I Sverige har man en to-delt organisation (to selvstændige organisationer), hvor IBL (Institutet för biomedicinsk laboratorievetenskap) varetager bioanalytikernes faglighed og faglige udvikling og Vårdförbundet (som organiserer bioanalytikere, jordemødre, radiografer og sygeplejersker) varetager de fagforeningsmæssige (organisatoriske og forhandlingsmæssige) opgaver for bioanalytikerne. Erfaringerne fra Sverige viser, at det er afgørende, at det fællesskab, man som organisation vælger at være en del af, består af organisationer, der repræsenterer professioner med stærke 8\n9 faglige, uddannelsesmæssige og historiske ligheder. Desuden er det afgørende, at disse ligheder er synlige for medlemmerne. De svenske erfaringer viser således, at de forskellige fags viden kan gå op i en højere enhed, når man står sammen fagforeningsmæssigt men, at gevinsten kun kan høstes, hvis organisationernes forskellighed er begrænset. På den anden side kan det i Sverige være forvirrende og uhensigtsmæssigt for medlemmerne at være medlem af to forskellige organisationer, med hver sin kontingentopkrævning, ligesom man i den fagforeningsmæssige del (Vårdförbundet) i visse tilfælde kan savne den helhed, det ville give, at have én samlet organisation. Inspirationsspørgsmål: Kan alle fagområderne plejes lige meget i et sundhedsforbund? Vil bioanalytikernes faglighed skulle vige for DSR s interesser? Vil pleje af det ene områdes faglighed automatisk være en pleje af de andre fagområder? Vil de enkelte professioner blive ved med at have særinteresser ude på arbejdspladserne i samme omfang som i dag, selvom man etablerer et sundhedsforbund? Kan bioanalytikernes professionsidentitet beskyttes i et sundhedsforbund uden, at denne beskyttelse har negative konsekvenser for de andre faggrupper i forbundet? Kan bioanalytikernes synlighed sikres i et sundhedsforbund? Gør et sundhedsforbund det mere eller mindre vigtigt at sikre bioanalytikernes synlighed? Hvordan påvirkes bioanalytikerfagets udviklingsmuligheder og dermed professionen af etableringen af et sundhedsforbund? Vil bioanalytikernes mulighed for at være en del af ledelsesstrukturen blive påvirket af etableringen af et sundhedsforbund? Vil et sundhedsforbund kunne have tilstrækkelig fokus på uddannelse af bioanalytikere og rekruttering til faget? Kan man ved at lade sig inspirere af Sverige forestille sig, at forbundet organisatorisk slipper fagligheden (faglighederne) og faciliterer oprettelsen af en række uafhængige videnskabelige komiteer / faglige selskaber, der kan varetage fagligheden og udviklingen af faget? Hvad vil en sådan afgivelse af fagligheden betyde for sundhedsforbundets organisationsprocent? Vil et sundhedsforbund resultere i dalende faglighed og vil dalende faglighed få medlemsgrundlaget til at smulre? 9\n10 Sikre bioanalytikerne arbejdspladser, der giver arbejdsglæde Arbejdsglæde handler bl.a. om at have gode forhold på arbejdspladsen og om at kunne se en mening med sit arbejde. Et sundhedsforbund har måske gode muligheder for at arbejde for at sikre bioanalytikernes rolle i hele det diagnostiske forløb, idet integrationen med øvrige faggrupper er naturligt. Det kan give større helhed i arbejdet og dermed tilfredshed. Omvendt vil det være vanskeligt at arbejde særskilt for større arbejdsglæde på laboratorierne / bioanalytikernes arbejdssteder. Inspirationsspørgsmål: Hver enkelt faggruppe, herunder bioanalytikerne, har nogle helt særegne krav og forventninger til det fysiske arbejdsmiljø og sikkerheden på arbejdspladsen. Hvorledes kan et sundhedsforbund sikre, at der er tilstrækkeligt fokus på kravene hos hver enkelt faggruppe? Vil bioanalytikere have samme muligheder for at deltage i medindflydelse og medbestemmelse på arbejdspladsen, når et sundhedsforbund er en realitet? Hvorledes kan et sundhedsforbund gebærde sig i skismaet mellem konkurrence og solidaritet fagområderne imellem? Repræsentanterne er med til at sikre ordentlige vilkår og arbejdsglæde på arbejdspladserne. Hvordan vil repræsentanternes vilkår og organisering blive påvirket af etableringen af et sundhedsforbund? Vil et sundhedsforbund kunne opretholde det niveau af kurser og efteruddannelsesmuligheder til bioanalytikere, som på nuværende tidspunkt udbydes af Danske Bioanalytikere? Vil der være mulighed for stordriftsfordele på kursus / efteruddannelsessiden ved at slå udbud sammen på tværs af fagområder? Vil et sundhedsforbund på lang sigt resultere i en harmonisering af interesser på tværs af sundhedssektoren, som i sidste ende vil være medvirkende til at nedbryde barrierer, bastioner og fordomme og afvikle magtkampe på sygehusene, således at der udvikles et mere frugtbart samarbejde på tværs af hospitalernes afdelinger? Sikre bioanalytikerne en løn, der svarer til uddannelse, ansvar og kompetence? Umiddelbart har Danske Bioanalytikere, via sin deltagelse i Sundhedskartellet, mobiliseret den forhandlingsstyrke, der er at hente i et fællesskab. På nær overenskomsterne på det private område, som kun dækker en lille del af medlemmerne, forhandler Danske Bioanalytikere sammen med Sundhedskartellet (og CO10) og danner fælles front i overenskomstforhandlingerne. Hvis medlemmerne af Sundhedsforbundet er identiske med de nuværende medlemmer af Sundhedskartellet, kan det derfor være vanskeligt at se, hvad Danske Bioanalytikere forhandlingsmæssigt skulle få ud af at fusionere ind i et 10\n11 Sundhedsforbund. Hertil kommer, at Kartellet faktisk allerede har demonstreret succes i forhandlingerne. Der kan imidlertid argumenteres for, at nogle af de forhold, som man normalt fremhæver som værende styrker ved Sundhedskartellet, i visse sammenhænge (sammenlignet med et forbund) kan være svagheder set fra omverdenens side. Her tænkes særligt på to forhold: Det første forhold har at gøre med, at den enkelte organisation i kartellet har mulighed for at undgå en konflikt ved at benytte sig af kattelemmen. Selvom dette kan være en styrke internt og være med til smidiggøre samarbejdet, kan det give modparten et indtryk af, at samarbejdet i Kartellet er af løsere karakter og, at organisationerne ikke nødvendigvis vil stå last og brast. Det andet forhold kan give omgivelserne samme indtryk og skyldes, at hver organisation i kartellet stadig har sin egen organisation at falde tilbage på, hvis man ikke længere ønsker at være en del af fællesskabet. Igen er det med til at facilitere et trygt samarbejde, men kan give indtrykket af, at man ikke vil gå hele vejen. Fraværet af disse muligheder i et Sundhedsforbund kan, i hvert fald teoretisk, være med til at øge forhandlingsstyrken ved at vise enhed og sammenhold på en tydeligere måde end i Kartellet. I et sundhedsforbund vil der desuden være mulighed for, at etablere en fællesrådgivning bestående af et relativt stort antal rådgivere, som vil kunne servicere medlemmerne bedre, simpelthen fordi der i en stor afdeling er bedre mulighed for at afløse / aflaste hinanden og, fordi man kan trække på specialviden fra flere sider. Tilsvarende vil forbundets fællesøkonomi sikre et mere solidt fundament under organisationen, hvilket kan højne incitamentet til at føre relevante sager til faglig voldgift i medlemmernes interesse. I et forbund bliver der imidlertid længere fra medlem til hovedbestyrelse. Større afstand kan medføre, at bioanalytikernes krav vanskeligere forankres i toppen af de politiske forhandlinger. I de specifikke forhandlinger om løn- og arbejdsvilkår for bioanalytikere er det derfor ikke givet, at bioanalytikerne kan trække på en større forhandlingskraft end de kunne før dannelsen af sundhedsforbundet. Inspirationsspørgsmål: Vil et Sundhedsforbund give omgivelserne indtryk af en større grad af samhørighed i forhandlingerne (en for alle, alle for en)? 11\n12 Hvorledes vil den lokale løndannelse for bioanalytikere blive påvirket af etableringen af et sundhedsforbund? Hvordan vil den nuværende uenighed om fagenes afgræsninger på hospitalerne komme til udtryk i en forhandlingssituation i et sundhedsforbund? Vil de små organisationer i endnu højere grad end nu blive styret forhandlingsmæssigt af de store? I et sundhedsforbund vil også det regionale / lokale niveau være fusioneret. Vil det medføre, at bioanalytikerne vil have sværere ved at kanalisere krav op igennem systemet? Vil dannelsen af et Sundhedsforbund medføre stordriftsfordele, der kan frigøre ressourcer, der enten kan anvendes til serviceforbedringer eller kontingentnedsættelse? Udøve synlig indflydelse på de sundhedspolitiske beslutninger til gavn for bioanalytikerne? Der findes en række brede sundhedspolitiske spørgsmål, hvortil de tiltrædende organisationer har sammenfaldende holdninger: Fx flere ressourcer til det offentlige sundhedsvæsen. Et stort forbund vil, alt andet lige, have bedre mulighed for at øve indflydelse på sundhedspolitiske beslutninger, hvor de tiltrædende organisationer er enige, via andre organisationer og direkte gennem lobbyarbejde og høringssvar. Tilsvarende vil et forbund have større gennemslagskraft i medierne, hvilket igen vil øge styrken til at kæmpe for et bedre offentligt sundhedsvæsen. Den større gennemslagskraft vil bunde i såvel det store medlemstal som i muligheden for at drive en større kommunikationsafdeling med flere fastansatte journalister. Omvendt vil der muligvis være nogle sundhedspolitiske beslutninger til gavn for bioanalytikere, som forbundet slet ikke kan kæmpe for, fordi der ikke er flertal herfor. Også her er det skismaet mellem fælles interesser og særinteresser, der er udfordringen. Inspirationsspørgsmål: Vil et sundhedsforbund på lang sigt have den effekt, at interesserne på tværs af fagene harmoniseres i højere grad end i dag, således at der vil være flere områder, hvor man kan høste gevinsten ved at stå sammen og færre områder, hvor særinteressernes manglende varetagelse er et problem? Vil sundhedsforbundets relativt moderate indsigt i de enkelte fagområder bevirke, at forbundet vil have svært ved at vide, om såkaldte fælles holdninger faktisk er til gavn for alle eller næsten alle medlemmer i forbundet? Hvordan vil muligheden være for, at sundhedspolitiske temaer, som kun vedrører bioanalytikerne, bliver behandlet grundigt i et sundhedsforbund? 12\n13 Sætte dialog, service og synlighed i centrum? På visse områder vil det være lettere for et sundhedsforbund at servicere medlemmerne medlemsservice kan integreres, effektiviseres og optimeres, og medlemmerne vil kunne opleve et mere smidigt og teknisk moderne forbund. Disse fordele kan især virkeliggøres, hvis der opstår nogle positive læringsmekanismer i organisationen, så forbundet vil blive klogere og bedre end summen af organisationerne (produkteffekt). På den anden side kan det blive sværere at igangsætte en fagspecifik dialog med medlemmerne, idet denne kun vil være relevant for en meget lille del af forbundets medlemmer. Tilsvarende vil forbundet nok være synligt, men ikke synligt med udgangspunkt i netop bioanalytikernes særlige hverdag. For nogle bioanalytikerne vil dette sandsynligvis føles som en serviceforringelse, selvom den objektive service faktisk er forbedret. For at imødegå dette, kan et forbund vælge at bibeholde særlige afdelinger af forbundet, som kan servicere de respektive medlemsgrupper og italesætte de respektive medlemsgruppers problemer og hverdag. Det vil dog være sådan, at det er enighed og sammenslutning, der sikrer forbundets gennemslagskraft, og jo flere ressourcer, der anvendes til de særlige afdelinger, og jo mere fokus, der rettes mod sådanne særlige afdelinger, des mindre gennemslagskraft vil forbundet have som samlet forbund. De positive effekter af et forbund reduceres, hvis man higer om forskelligheden, og der er risiko for, at projektet ender som hverken fugl eller fisk. Både mht. dialog, service og synlighed spiller tillidsrepræsentanterne en afgørende rolle. Organiseringen af tillidsrepræsentanterne, deres vilkår og deres kontaktflade til medlemmerne er derfor vitale for sundhedsforbundets muligheder. Det er således afgørende, at man bibeholder den tætte forbindelse mellem medlem og tillidsrepræsentant og mellem tillidsrepræsentanter og konsulenter i organisationen. Det nuværende relativt tætte forhold mellem tillidsrepræsentanter og konsulenter i sekretariatet spiller sandsynligvis en positiv rolle for Danske Bioanalytikeres mulighed for at sætte dialog, service og synlighed i centrum. Ser man på erfaringerne fra det svenske Vårdförbund, kan synlighed overfor de respektive medlemsgrupper samt omverdenen være et problem. For organisationerne i det svenske forbund er udfordringen konstant at søge styrken i fællesskabet samtidig med at fastholde det unikke for at bibeholde synligheden. Vil et Sundhedsforbund øge eller forringe muligheden for at føre en fagspecifik dialog med de af forbundets medlemmer, der er bioanalytikere? Erfaringerne fra Sverige viser, at det er vigtigt, at medlemmerne har en repræsentant fra deres egen faggruppe både som TR og i bestyrelsen. Vil bioanalytikere i et sundhedsforbund kunne sikres en bioanalytiker som tillidsrepræsentant? Hvilke konsekvenser vil det have, hvis tillidsrepræsentanter fra forskellige faggrupper skal servicere bioanalytikerne? 13\n14 Står Danske Bioanalytikere for nuværende i en situation, hvor organisationen, pga. dens relativt lille størrelse, har svært ved at igangsætte nødvendige forbedringer af servicen til medlemmerne? Er Danske Bioanalytikeres fagblad en så integreret del af dialogen med medlemmerne, at det skal overleve som fagblad i et sundhedsforbund? Eller vil bioanalytikerne have nok i et fælles forbundsblad? Herover er Danske Bioanalytikeres visioner gennemgået med henblik på at vurdere betydningen af et sundhedsforbund for visionernes virkeliggørelse. Spørgsmålet omkring eventuelle stordriftsfordele og de heraf følgende muligheder for kontingentnedsættelse er ikke behandlet i dybden. Årsagen til, at en kontingentnedsættelse ikke uddybes, er at kontingentets størrelse ikke nævnes direkte i visionerne. Anvendes eventuelle stordriftsfordele til serviceforbedringer vil det (isoleret set) kunne få positiv betydning på snart sagt alle områder af organisationens virke og behøver dermed ikke yderligere uddybning her. 4. Afslutning Da Sundhedskartellet blev dannet i 1997, skete det på baggrund af flere års debat om organiseringen. Der er nu gået 13 år. Spørgsmålet er, om det er tid til at overveje yderlige organisatorisk integration. Suverænitet er ikke en kvalitet i sig selv - kun for så vidt, at suveræniteten har positiv indvirkning på Danske Bioanalytikeres medlemsservice og på medlemmernes vilkår. Tilsvarende er en fusion og dermed suverænitetsafgivelse - kun et gode, hvis den bidrager positivt til at opfylde foreningens visioner. Her er der gjort et forsøg på at opridse kilderne til fagforeningens styrker og svagheder og derefter at sætte scenen for en debat om etablering af et sundhedsforbund. Der er taget udgangspunkt i et valg mellem to modeller: Status quo eller Sundhedsforbund. I virkelighedens verden har sundhedskartellet (som skitseret indledningsvist) udviklet sig i årenes løb. En tredje model kunne derfor være, at kartellet udvikler sig endnu mere, både i dybden med et mere intensivt samarbejde og i bredden med samarbejde på endnu flere områder. Tilsvarende kunne man forestille sig, at en del af de nuværende organisationer i Kartellet, som har et naturligt fagligt tilhørsforhold, intensiverer det politiske interessesamarbejde for bedre at kunne påvirke den sundhedspolitiske dagsorden. Endelig kan man forsøge en yderligere integration på sekretariatssiden, men bibeholde den autonome politiske struktur. En administrativ integration (øget samarbejde) mellem de sundhedspolitiske organisationer, der fysisk (i Kvæsthuset) eller professionsmæssigt (på 14\n15 hospitalerne) er tæt på hinanden, kunne udløse nogle rationaliseringsgevinster, som fx kan benyttes til at sikre, at Danske Bioanalytikere fortsat vil kunne levere de ydelser, som medlemmer efterspørger og til den pris, medlemmerne vil betale. Der kan argumenteres for, at en sådan udvikling vil kunne sikre en smidig administrativ organisation og samtidig bevare den særlige fokus på bioanalytikernes faglighed og profession, som er til stede i Danske Bioanalytikere på nuværende tidspunkt. Sandsynligvis vil der dog, som det gerne skulle fremgå af dette debatoplæg, være en række muligheder eller potentielle styrker, som ikke vil blive mobiliseret i sådan en model. Hvis vi holder den fremtidige debat indenfor rammerne af Danske Bioanalytikeres visioner, som det er gjort her i papiret, sikrer vi, at debatten vedblivende tager udgangspunkt i medlemmerne, og vi undgår komme til at se på organisationen for organisationens egen skyld. God debat! 15


Sådan Forebygger Du Kræft - 10 Eksperter Afslører Top Health Tips | Mænds Helbred 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteSygdomme: 10 Bedste kræfteksperter afslører, hvad de gør for at forhindre den dødbringende sygdom\nFÅ ENGÅENDE ØVELSE\nTAGE EN SKIN SUPPLEMENT\nSIP PÅ GRØN TEA\nKræft er den næststørste dødsårsag blandt fyre i dette land. Og selvom der har været masser af medicinske fremskridt i retning af at behandle en slags og øge overlevelsen, er der stadig masser af arbejde at gøre.\nDerfor er dit bedste spil at spille det forebyggende spil: Du skal arbejde på måder at reducere risikoen for at få kræft i første omgang.\nSå vi bad læger og forskere hvordan de undviger USAs nummer to morder. Et svar er indlysende: ryg ikke. Her er 10 flere måder, som disse eksperter beskytter sig mod kræft.\nDin hud vinder din krops pris for "mest sandsynligt at få kræft." Hver morgen bruger dermatologen Joseph Sobanko, M.D., fra University of Pennsylvania, generisk bredspektret SPF 30 solcreme med enten zink eller titandioxid. Han lukker øjnene og sprayer en jævn frakke på hans ansigt, efter at han har børstet tænderne og kammer sit hår. Vi kan lide Kiss My Face Mineral Spray SPF 30 Cool Sport ($ 12, _amazon.com).\nEn kost rig på grøntsager, fibre og omega-3 fedtstoffer kan bremse betændelse og hjælpe med at bekæmpe kræft. Philippe Spiess, MD, en genitourinær onkolog ved Moffitt Cancer Center, spiser hvad han kalder et "power egg breakfast wrap". Han opvarmer 1/4 kop frosset spinat i en gryde og blander det med et æg og 200 ml (næsten en kop ) af æggehvider. Den kogte blanding går derefter ind i en hel hvedeomslag med en kniv ost, en tredjedel af en avocado og en spiseskefuld varm sauce.\nRelaterede: 5 fødevarer, der er bevist at bekæmpe kræft\nAspirin gør mere end berolige smerter og kvæle hjerteanfald; det begrænser tyktarmbetændelse. Daniel Rosenberg, Ph.D., direktør for Colon Cancer Prevention Programmet ved University of Connecticut Health, fortæller alle, han ved at tage 81 milligram om dagen. Spørg din læge først, fordi nogle mennesker risikerer for stor blødning.\n"Hvis din læge godkender, bør du gøre det," siger han. I en undersøgelsesundersøgelse i Annaler for intern medicin, mennesker, der tog 75 til 1.200 milligram aspirin dagligt i mindst et år, reducerede deres risiko for at dø af kolorektal cancer med 33 procent over 20 år.\nRelaterede: 7 tegn på kolonkræft du bør aldrig ignorere\nJune Chan, Sc.D., en urologisk professor ved UC San Francisco, pakker hendes frokost - men ikke i plastik, som kan indeholde kræftfremmende kemikalier. Hun pakker salat (kale, feta, græskar frø, rosiner) i en mason krukke. For mere omfattende grub, gå med den rustfri stål 3-i-1 ECOlunch-boks ($ 25, container _store.com).\nRelaterede: En Begynder's Guide to Meal Prep\nKeith McCrae, M.D., en onkolog med Cleveland Clinic Cancer Institute, arbejder lange timer, men passer i motion seks dage om ugen. Han elsker road biking-25 til 30 miles de fleste hverdage, mere i weekenden.\nEn undersøgelse i JAMA Interne Medicin fandt ud af, at mennesker, der gjorde 1,25 timers kraftige eller 2,5 timers moderat aktivitet om ugen, havde en 31 procent lavere risiko for at dø af kræft end dem, der ikke arbejdede. Øvelse hjælper tamme betændelse, muligvis reducere kræftrisiko.\nRelaterede: 6 indendørs kardio øvelser, der ikke involverer en tredemølle\nAnthony Rossi, M.D., en dermatolog ved Memorial Sloan Kettering Cancer Center, tager nikotinamid hver morgen med vand og mad. Nicotinamid er en form for vitamin B3, der kan nedsætte dannelsen af visse hudkræft, muligvis ved at bremse celleskader forårsaget af UV-stråler. (Men at tage det undgår dig ikke at bruge solcreme.) Kontroller altid med din læge, før du starter et nyt supplement selvfølgelig.\nRelaterede: 7 solcreme fejl, der kunne sætte dig op for en alvorlig forbrænding\nNår Matthew Yurgelun, M.D., en medicinsk onkolog ved Dana-Farber Cancer Institute, har brug for en snack, spiser han mandler eller pistacienødder.\n"Det er en fantastisk måde at quell hunger og holde mig fra at snacking på fede eller sukkerholdige fødevarer, der kan bidrage til vægtøgning og fedme-relaterede sygdomme, som kræft," siger han.\nEn National Institutes of Health undersøgelse viste endog, at rygere, der snacked på nødder reducerede deres risiko for lungekræft, muligvis fordi nødder dæmper oxidativt stress forbundet med rygning. Spis 20 til 24 nødder om dagen. Bær dem i en Altoids tin (en perfekt pasform) eller prøv Eden Foods Pistachios Pocket Snacks (_edenfoods.com).\nRelaterede: Hvordan valnødder kan bekæmpe dine begæringer\nUCLA urologen Christopher Saigal, M.D., spiser fisk, men ikke kød. En typisk middag er en laksfilet med brun ris og grøntsager. Prøv det to gange om ugen.\n"Jeg fortæller patienter, at" hjerte sunde "fødevarer har været forbundet med en lavere risiko for at udvikle prostatacancer og en lavere risiko for prostata kræftfremkaldelse efter diagnose," siger han. Plus, en U.K. undersøgelse anmeldelse forbundet rød og forarbejdet kød med kolorektal cancer.\nKronisk stress kan fodre kræft. Her er din 15-minutters recept fra urolog Nelson Bennett, M.D., fra Northwestern University Feinberg School of Medicine: Sæt med døren lukket, telefonen tavs. Inhalér dybt gennem din næse og ånder ud af din mund 10 gange. Luk dine øjne og læg mærke til lydene omkring dig - selv lyset af fluorescerende lys.Så tag dine tanker til dine vejrtrækninger. Du skal ikke bekymre dig om dit hjerte vandrer.\nDet tog Dr. Bennett omkring 15 sessioner at blive komfortabel. "Jo mere jeg praktiserede det, desto lettere blev det," siger han. Du får positiv forstærkning: mindre stress med deadlines og bedre fokus på efterspørgslen.\nGrøn te er fyldt med antioxidanter. Alan Wan, D.O., en medicinsk onkolog ved Northwestern Medicine Kishwaukee Hospital, har en kop hver morgen. I en 2016 undersøgelse havde Mao Feng grøn te ($ 9 til 3 ounces, _fusionteas.com) et af de højeste antioxidantniveauer pr. Bryg.


Sommerhus - 6 personer - Via Lu Ciuoni - Costa Paradiso - 07038 - Trinita´D´Agultu Ot - 140-ISD244 - Feline Holidays\nSommerhus - 6 personer - Via Lu Ciuoni - Costa Paradiso - 07038 - Trinita´D´Agultu Ot\nEmne nr.: 140-ISD244\nOmgivet af de berømte røde klipper ved Gallura, i et feriekompleks ved Costa Paradiso kun 300 m fra havet, ligger dette skønne feriehus med panoramaudsigt. Fra den store møblerede veranda og terrasserne ved værelserne er der den skønneste udsigt ud over kysten og havet. Den store kamin på terrassen er genial til at grille i, så I både kan lave mad og spise den udendørs. Gallurakysten er rig på områder med klipper og små hyggelige bugter. Den berømte sandstrand ved Li Cossi ligger kun 3,1 km væk. Poolen deles med fem andre uafhængige villaer. I kommer til huset ad 52 trin. Gratis internet: 6 GB/uge.


Advokat & revisor | Forsikringsmæglere med kendskab til området\nHjem / Forsikring / Advokat & revisor\nHos Ensure har vi fokus på advokater og revisorers særlige behov, når det kommer til forsikringer. Vi har et indgående kendskab til kerneområderne, men også til de særlige omstændigheder der gør sig gældende for virksomheder med særligt rådgiveransvar.\nGaps i forretningsbetingelser og dækning\nDe seneste års udvikling med stigende antal krav rejst direkte mod advokater og revisorer, betyder at forsikringsselskaberne har en begrænset risikoappetit for disse erhverv, og generelt for virksomheder med rådgiveransvar.\nSpecialistviden på forsikringsmarkedet er derfor essentielt for optimal placering af virksomhedernes ansvarsprogram, og en målrettet og kontinuerlig overvågning af markedet er mindst lige så afgørende.\nVed du f.eks. om din ansvarssum er tilstrækkelig i forhold til dine klienters forventninger og krav? Og har du en fast defineret præmie for genopfyldning af forsikringssummen?\nHvordan er I dækket når en ansat eller partner fratræder?\nDet kræver særlig opmærksomhed, når ansatte eller partnere udtræder af firmaet, afhængigt af om de skal på pension eller fortsætter i en anden virksomhed. Der er forskel på de enkelte policers afløbsdækning, som også afhænger af udtrædelsesaftalen og det fortsatte virke for den pågældende.\nHar du brug for ekspertviden til at dække udfordringer ved ansattes og partneres afgang, så står Ensure til din rådighed.\nEn afløbsforsikring (runoff) dækker ansvar for skader, der er sket, mens advokaten praktiserer, men hvor erstatningskravet først dukker op, efter at advokaten er holdt op med at praktisere eller er fratrådt.\nEn advokat- og revisoransvarsforsikring dækker på ”claims made” betingelser. Dette betyder, at policen dækker for krav rejst i forsikringsperioden.\nHvis kravet mod en tidligere advokat eller revisor først rejses efter dennes udtrædelse af virksomheden, vil dette skulle dækkes af en afløbsforsikring.\nForretningsbetingelser vs. forsikringsdækning\nEr der huller i samspillet mellem jeres forretningsbetingelser og forsikringsdækning?\nForretningsbetingelserne indeholder en beskrivelse af ydelsen, herunder beskrivelsen og afgrænsningen af ansvaret. Der er eksempelvis ofte en limiteret sum for erstatningsansvaret.\nVi sikrer, at jeres forretningsbetingelser er synkroniseret med jeres forsikringsdækninger.\nCyberangreb rammer alle – hvordan er jeres virksomhed sikret?\nIT-kriminalitet er en stigende udfordring for alle virksomheder.\nAlle advokathuse og revisionskontorer behandler og opbevarer personfølsomme data, hvilket gør dem ekstra eksponeret og i potentiel risiko for cyberangreb.\nDet er ikke kun den direkte skade i form af reetablering af data, hvor virksomheden kan blive ramt økonomisk og lide et tab.\nRisikoen ved cyberangreb kan også være:\nRansomware, hvor jeres system/data bliver ”låst” og hackere kræver løse penge\nDet ansvar I kan blive pålagt, ved ikke at håndtere personfølsomme data korrekt\nDriftstab/meromkostning som følge af ovenstående hændelser\nHvordan er samspillet mellem en cyberforsikring og jeres IT-politik i virksomheden?\nVi er uvildige forsikringsmæglere med juridisk ansvar for vores arbejde\nHos Ensure har vi, ligesom advokater og revisorer, også det særlige rådgiveransvar. Derfor kan du regne med at vi forstår de særlige omstændigheder, der gør sig gældende hos jer.\nSom forsikringsrådgiver varetager vi dine interesser, og giver dig samtidigt en garanti for en optimal forsikringsløsning fastsat ud fra netop dine særlige behov. Vi giver dig et overblik via en nedskrevet forsikringspolitik, særligt udviklet til branchen.\nDesuden får du en fast tilknyttet forsikringsmægler, som påtager sig ansvaret for forhandling med forsikringsselskaberne. Og alt den nødvendige servicering i det daglige.\nHar du en forsikringspolitik i dag?\nSom kunde i Ensure, sikrer vi at du kan føle dig tryg i dine forsikringsengagementer. Vi giver dig det fulde overblik over dit forsikringsprogram ved hjælp af vores særlige værktøj, hvor du har personlig adgang og med forskellige aktionsmuligheder.\nHvis du vælger Ensure som din forsikringsmægler, indtræder vi som din professionelle rådgiver og vi påtager os det fulde juridiske ansvar for dine forsikringer.


Prins Henriks 80 år fejres med særudstilling - Avisen.dk\nPrins Henriks 80 år fejres med særudstilling\nDet Nationalhistoriske Museum åbner en udstilling om prinsgemalen den 29. maj, hvor også nyt portræt afsløres\n1. april 2014 11:22\nPrins Henrik fylder 80 år den 11. juni, og han fejres blandt andet med en stor særudstilling i Riddersalen på Frederiksborg Slot i Hillerød. Samtidig afsløres et helt nyt portræt af prinsen malet af Niels Strøbek.\nDet oplyser Det Nationalhistoriske Museum, der arrangerer udstillingen "Prins Henrik af Danmark".\nPrinsens virke som repræsentant for Danmark er en af udstillingens hovedfortællinger, men den kommer også ind på andre sider af prins Henrik, blandt andet som karrierediplomat, multikunstner, gastronom, sejlsportsmand og forfatter.\nPrinsen var karrierediplomat ved den franske ambassade i London, da danskerne for første gang mødte franskmanden Henri Marie André de Laborde de Monpezat i efteråret 1966, hvor han besøgte Danmark og kort efter forlovede sig med tronfølgeren prinsesse Margrethe.\nÅret efter den 10. juni giftede de sig, og den franske diplomat blev prins Henrik af Danmark.\nPrins Henrik bidrager selv til udstillingen med kunstværker, både dem han selv har udført samt fra sine samlinger af kunstværker, medaljer, portrætter samt private bøger og personlige fotografier.\nDet Nationalhistoriske Museum lover en udstilling, der åbner op til en mangfoldig personlighed med stor menneskelig nysgerrighed og omsorg.\n- Den giver et historisk vue over et alsidigt liv med funktioner, repræsentative opgaver samt vidtfavnende interesser for blandt andet kulturarv, natur, gastronomi og kunst, hedder det i en pressemeddelelse fra Det Nationalhistoriske Museum.\nBesøgende vil kunne følge prins Henrik under statsbesøg, nytårskure og protektorater samt i hans arbejde med vinproduktion, poesi og natur- og kulturbevarelse.\nUdstillingen åbner den 29. maj og varer frem til den 31. august, der er åbent alle dage klokken 10-17.


Det er ofte vanskeligt for håndværkere, at nå langt nok ind over bygninger eller andre forhindringer. Det problem løser den nye lift fra Omme LIFT\nKompakt og alsidig er nøgleordene for den nye trailerlift. Liften når ikke kun op over 18 meter i højden, men også langt ind over forhindringer. Faktisk mere end 10 meter med fuld last i kurven. Det giver mulighed for enten flere personer i kurven, eller en person med både værktøj og materialer.\nMed en almindelig 18 meter teleskoplift skal man tænke på, om den nu kan nå langt nok ud - også med den store værktøjskasse. Det kan den nye trailerlift. Kurvlasten er 200 kg i hele liftens arbejdsområde.\nLiftens hydrauliske støtteben gør opstillingen nem. Den drejbare kurv giver mulighed for at bruge hele kurvens bredde, hele tiden, eksempelvis parallelt med facader. Selvtræksenheden manøvrerer liften på plads, og der er trinløs hastighedsregulering på alle bevægelser. Med hastighedsreguleringen arbejder man både hurtigt og præcist.\nTotallængden er kun 6.7 meter, bredden er 1.6 meter og højden er under 2 meter.\nDet lodretgående sakseled giver liften mere end 6 meters frihøjde ind over forhindringer.\nSelvtræksenheden betjenes af brugeren fra en platform på liften, således at der er frit udsyn i alle retninger.\nDen maksimale arbejdshøjde er 18.3 meter og den maksimale rækkevidde er 10.2 meter.


Re-design | madeleinelekruse\nPeriode: 22/6-17, 4. semester\nBusiness model canvas (BMC), Business plan, Branding (Re-branding), 3D-tegning, 3D rendering, Konceptudvikling, Produktudvikling, Designproces, Segment, Målgruppe, Persona, Moodboard, 2D og 3D skitsering, Brainstorming, Rapid prototyping, Semiotisk test, Interview, Probe kit, Photoshop, Illustrator, Storytelling, Produktion, 3D print (Resin og causable), Støb, Voksarbejde, Kostplus-modellen, prissætning.\n"Baseret på observationer af brugeren og aftagernes oplevelse med produktet skal du re-designe kollektionen fra projektet ”smykker til forandring”. Gennem kritisk stillingtagen skal du individuelt analysere og reflektere over hvad der gik godt og hvad der kunne have været bedre for at opnå et bedre design resultat. Observationen gøres på salgsstedet under salgsperioden og via jeres andet alternative salgssted. Formuler en ny strategi med udgangspunkt i dine observationer og brug det som udgangspunktet for en ny kollektion.\nEksamen er opdelt i en skriftlig opgave samt en mundtlig eksamen, hvor du præsenterer din re-designede kollektion."\nMit resultat var tredelt:\nBaseret på interview og observation kom jeg frem til, at smykke designet fra Silver Edge Kollektionen i Entreprenør projektet var stærkt. Vi solgte af alle smykkerne undtaget halskæden som vi kun solgte et eksemplar af. Derfor valgte jeg at re-dsigne halskæden på baggrund af et interview med kunderne.\nYderligere måtte nogle elementer i Silver Egde re-brandes. Eksempelvis displayet, som var meget traditionelt og fladt. Målgruppen er moderne og selvstændige kvinder, så displayet har fået mere kant, i form af grafiske elementer som grænser sig op til at mere organiske. Hvilket stemmer overens med designet fra Silver Edge kollektionen.\nTil sidst lavede jeg forslag til en ny kollektion, der omhandler det at omfavne sig selv, fordi man er perfekt som man er. Det skal forestille et perfekt individ, der omfavner sig selv. Det er ligesom en appelsinskræl der twister og former i kugle, der er hul.


Når du besøger vores website, indsamles oplysninger om dig, som bruges til at tilpasse og forbedre vores indhold. Hvis du ikke ønsker, at oplysningerne bliver indsamlet, bør du slette dine cookies og undlade videre brug af websitet. Nedenfor uddybes, hvilke informationer der indsamles til hvilke formål, og hvilke tredjeparter, der har adgang til dem.\nWebsitet anvender ”cookies”, som er en tekstfil, der gemmes på din computer, mobil eller anden tilsvarende enhed, når du besøger hjemmesiden. Tekstfilen indeholder informationer, som anvendes næste gang du besøger siden, med det formål at huske indstillinger og udføre statistik. Indholdet at cookies læses og skrives af hjemmesiden selv. Da cookies er en tekstfil, og ikke en programfil, indeholder den ikke skadelige koder som f.eks. virusser. Du har mulighed for at slette eller blokere for cookies på hjemmesiden, men du kan da risikere, at websitet ikke fungerer optimalt, samt at der er indhold, du ikke kan få adgang til.\nNår du besøger Mundipharma’s hjemmeside gemmes følgende cookies på din enhed:\nPolylang Til at gemme og læse sprog-præferencer for den enkelte.\nPop-up Til at gemme informationer om, hvem der har accepteret pop-uppen, der sætter krav til, at visse sider kun kan tilgås af sundhedsfaglige personer.


Nalone Blue Butterfly - G-punkts vibrator - Dildo-priser.dk\nForside / Sexlegetøj til kvinder / Vibrator / G-punkts vibrator / Nalone Blue Butterfly – G-punkts vibrator\nNalone Blue Butterfly – G-punkts vibrator\nKøb produkt 725,00 DKK »\nKategorier: Nalone, Dildo vibrator, G-punkts vibrator\nNalone Blue Butterfly - G-punkts vibrator priser\nNalone Blue Butterfly er en G-punkts vibrator fra Nalone. Denne G-punkts vibrator er ekstrem lydsvag, så hvis du er træt af larmen fra din gamle vibrator, så er dette måske en mulighed.\nSelve dildoen er flot udført i medicinsk silikone, og svagt S-formet, og den ene ende med en lille “bule”, for maksimal stimulering af dit G-punkt. Den glatte silikone sørger for en behagelig oplevelse, og føles varm og glat. Vibratoren er udstyret med touch, det vil sige, at den vibrerer når du rører den, så du selv kan bestemme hvordan den skal vibrere, hvis du er utilfreds med de 7 indstillede vibrationsmønstre som den er udstyret med.\nTag også gerne vibratoren med i badet, da den som de fleste andre produkter i dag er 100% vandtæt, og kan bruges der også.\nNalone’s Blue Butterfly leveres i en flot stilfuld satin foret æske til opbevaring. Der medfølger desuden USB lader med til denne vibrator.


Anders Råstock - Wikipedia's Anders Råstock as translated by GramTrans\nWikipedia's Anders Råstock as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Anders Råstock fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2016-03-11 07:44:19. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nAnders Råstock , født Anders Andersson , 8 juni 1874 i Ljusnarsberg , Örebro län , død 3 juli 1940 , var en svensk socialdemokratisk politiker .\nAnders Råstock var oprindeligt banevagt til erhvervet, arbejdede ved jernbaner og værksteder 1892-1896 og blev i 1897 normal banevagt. 1907-1908 studerede han ved Brøndvigs højskole . 1903 indtrådte han ved svenskejærnvægsmannaforbundet og blev i 1908 medlem af Järnvagarnas voldgiftsret og i 1909 medlem af det Svenske jernbanemannaforbunds representantskab. Han var vice-bestyrelsesformand i ledelsen for de Individuelle jernbaners pensionskasse i 1921. 1919 blev han bestyrelsesformand i deres hjemmekommune Ljusnarsbergs kommunalbestyrelsen. Han var i 1921 vice-bestyrelsesformand i kommunalnævnet og i 1920 medlem af ledelsen for Landskommunernes forbund.\n1910 blev Råstock socialdemokratisk amtsrådsmand i Örebro amt og 1918 amtsrådets ordfører. Han tilhørte andet kammer fra 1912 og var statsudvalgets vice-ordfører 1921-1935 og i 1935 dens embedsmand. Han deltog i et stort antal redegørelser, blandt andet i processkommisionen i 1919. Han blev riksgældsfuldmægtig i 1925, og kriminalforsorgfuldmægtig i 1922.\nAnders Andersson i Råstock i Nordisk Familiebog (andet oplag, 1922)\nOversættelsesdato: 2016-03-11 07:44:19


Ny Air France A220 kommer til København - CHECK-IN.dk\nFørste Airbus A220-300 til Air France ved præsentationen i Paris. (Foto: Air France | PR)\nAf: Jørn Larsen i Flådenyt 30. september 2021\nSenest opdateret: 30. september 2021 kl. 11:21 Print\nAir France har sagt velkommen til sin første Airbus A220. Paris-København bliver en af de ruter, den nye flytype først sættes ind på, og det sker allerede i januar 2022.\nOnsdag modtog Air France det første af 60 Airbus A220-300-fly, der skal bruges på flyselskabets kort- og mellemdistanceruter.\nFlyene blev bestilt i 2019, og efterhånden som de ankommer fra fabrikken i Canada, skal de afløse selskabets Airbus A318/319-fly.\nDet første Airbus A220-300 sættes ind på ruterne fra Paris til Berlin, Venedig, Milano og Madrid ved vintertrafikprogrammets start den 31. oktober.\nKøbenhavn i anden bølge\nBlandt de byer, der står næst for at blive betjent af de nye fly, er København, Bologna, Rom og Lissabon. Går det som planlagt, vil flyet dukke op på ruten mellem Paris og København i begyndelsen af januar 2022.\nAf selskabet fartplan fremgår, at første gang flyet benyttes på ruten, er mandag den 3. januar, hvor flyet med rutenummer AF1751, der letter fra København kl. 9.50, er en A220-300.\nPå de øvrige daglige afgange flyves med Airbus A318/319 eller Embraer 190, når det er Air France Hop, der betjener ruten.\nEt grønnere fly\nAir France har store forventninger de nye fly, hvor det først ankomne blev præsenteret i Paris onsdag.\n”Ankomsten af et nyt fly er altid en særlig begivenhed for et flyselskab. Air France har brugt over to år på at forberede sig på dette øjeblik,” sagde Anne Rigail, administrerende direktør i Air France.\nKoncernchef i Air France-KLM, Benjamin Smith, pegede på, flytypens miljømæssige fortrin.\n“Dette nye fly er et stort aktiv for Air France. Hidtil har flådefornyelse været den vigtigste kilde til reduktion af CO2-emissioner, og derfor fortsætter vi med at investere i den nyeste generation af fly,” sagde han og slog fast, at Air France-KLM vil dreje på alle håndtag for at positionere sig som en førende aktør inden for en mere bæredygtig luftfart.\nEt effektivt og støjsvagt fly\nAirbus A220-300 bliver kaldt det mest innovative og effektive fly i sin klasse. Det giver en omkostningsreduktion per sæde på 10 procent i forhold til en Airbus A318/319. Det bruger 20 procent mindre brændstof, og dets CO2-emission reduceres også med 20 procent.\nDet støjer samtidig betydeligt mindre end forgængerne. Lyden fra en A220-300 er 34 procent lavere end de fly, det erstatter. Air Frances udgave Airbus A220-300 har 148 sæder i en 3+2 sæders konfiguration.\nEt pletskud fra Airbus\nMeget tyder på, at Airbus ramte plet, da virksomheden overtog C-serien fra canadisk Bombardier og omdøbte flyet til A220. Ifølge mediet simpleflying.com, har Airbus hidtil leveret 50 A220-100 og 123 A220-300, mens der står 90 A220-100 i ordrebogen og 553 af den større udgave A220-300.\nI Europa er airBaltic indtil videre den største operatør med 31 A220-300 i flåden.\nAir France Airbus A220 Københavns Lufthavn Paris\t2021-09-30\nTagget med: Air France Airbus A220 Københavns Lufthavn Paris


Ekspert om chokresultat: Alt peger på, at Theresa May må gå af - politiken.dk\nEkspert om chokresultat: Alt peger på, at Theresa May må gå af\nUden et flertal i parlamentet er nederlaget så stort for den konservative leder, at hun må trække sig, mener forsker.\nEt medlem af 'The Monster Raving Loony Party' er synlig tilfreds med valgets udvikling i Storbritannien.\nEt medlem af 'The Monster Raving Loony Party' er synlig tilfreds med valgets udvikling i Storbritannien. Foto: Frank Augstein/AP\nInternationalt 9. jun. 2017 kl. 07.42\nFor få uger siden virkede hun uovervindelig. Nu bliver det meget svært for Theresa May overhovedet at fortsætte, idet det fredag morgen står klart, at hendes parti har mistet sit flertal i det britiske parlament - efter et valg hun selv udskrev.\nDe konservative har stadig mulighed for at danne en mindretalsregering med støtte fra småpartier. Men de konservatives tilbagegang er så overraskende og markant, at May efter alt at dømme må trække sig.\nDet vurderer Edward Ashbee, som er lektor i britisk og amerikansk politik ved CBS i København.\n»Det ville være svært for enhver leder at fortsætte efter dette valgresultat, men det er endnu sværere for Theresa May, fordi hun gjorde kampagnen til et spørgsmål om tillid til hende som person snarere end hendes parti«, siger Edward Ashbee.


Good Morning Hostel i Brest til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nUlitsa Vorovskogo 21, Lieninski, Brest, Hviderusland, 224005 - Fantastisk placering - Se på kort\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Brest, så er Good Morning Hostel det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Good Morning Hostel sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, rygeområde, delt køkken.\nAtmosfæren på Good Morning Hostel afspejles på hvert eneste værelse. opvækningsservice, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, tekøkken, køleskab er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Good Morning Hostel opfylde dine behov på mange måder.


Brøndby har Maxsø med mod VFF trods rygter\n25.07.2021 09:14 | 3F Superliga | 22 kommentarer\nOddset 1,45 4,40 7,65\nAndreas Maxsø meldes tæt på et skifte til russisk fodbold, men han er alligevel med for Brøndby, som søndag tørner sammen med Viborg i 3F Superligaen.\nAndreas Maxsø har i en længere periode været rygtet væk fra Brøndby, hvor et skifte til russisk fodbold i den grad har været på tale.\nSå sent som lørdag aften kunne B.T. erfare, at FK Rostov var kommet med et bud på 15 millioner for stopperen, men det ligner ikke, at der sker noget søndag.\nBrøndby-anføreren er nemlig med i Niels Frederiksens bruttotrup, som skal forsøge at sætte oprykkerne fra Viborg på plads. Desuden har BIF også Morten Frendrup med, da han er vendt tilbage fra karantæne.\nRezan Corlu er den eneste spiller fra den seneste kamp, som ikke er med mod Viborg.\nBrøndby og Viborg mødes på Brøndby Stadion klokken 18:00.\nBrøndbys trup mod Viborg:\nBIF-motor trods afgange: Det skal nok gå godt\nRomeo Detlev 09:58\nFrikøbsklausul eller ej. Jeg begriber ikke at Maxsø ikke prøver at udnytte chancen i CL eller EL for at vise sig frem på en større scene og på den måde få endnu bedre tilbud fra eksempelvis Bundesligaen, hvor han garanteret hellere vil spille end i Rusland. Det er selvfølgelig et sats, men det kan jo vise sig at være "guld" værd for både ham og Brøndby.\nNu kan Corlu selvfølgelig være skadet, men hvis ikke må det være noget af en bet for ham at se at det ikke bare er Slimane, men også Fallenius og Pyndt der er foretrukket fremfor ham. De er alle tre fra 2001 og således fire år yngre end Corlu som meget snart skal til at præstere noget, hvis han skal leve op til de forventninger mange af os havde til ham da han kom retur fra lejeopholdet i Lyngby.\nGætter ellers på at Frendrup erstatter Corlu i startopstillingen og eneste tvivlsspørgsmål er vel om det bliver Bruus eller Gammelby der starter på højre wingback. Tror at Cappis starter på bænken igen i dag, men hvis han leverer på samme niveau som i Aarhus i sidste weekend når han kommer ind, trænger han sig på til en startplads.\nGode kommentarer. Er enig i begge pointer.\nHvornår har maxsø udløb? Hvis det er til sommer risikerer han vel at skulle spille sæsonen ud, frikøbs klausul eller ej er jeg ikke sikker på klubberne betaler 30 mil for en spiller de kan forhandle frit med og få 6 måneder senere.\nDet må handle lidt om selvtillid. Hvis han føler han personligt har det samme niveau en sæson mere synes jeg også, han bør blive.\nHar han omvendt mere en følelse at at han har overpræsteret, og det er ikke min personlige observation, så skal han cashe in nu.\nEr overbevist om at Maxsø har 2 år tilbage af sin kontrakt med Brøndby, så der er god tid til at spille sin chance større.\nMaxsø har to år tilbage. Forstår godt at folk tænker at Maxsø måske har ambitioner om bundesliga eller lign. Ligaer, men på den anden side kan det heller ikke overraske, med tanke på hans tidligere klubber, hvis han vælger at skifte til en mere eksotisk klub med mange penge.\nOmvendt kan han sagtens spille sin chance større, men han får ikke en vild løn i bif, så det er også et ekstra år til en lavere løn. Er hans valg og jeg har stor respekt for hvad han har givet til bif\nMen da BIF jo intet har at gøre i champions league og vel knap nok heller i Europa league er der vel også risiko for at han falder igennem sammen med holdet hvis man får 2-3 snitterne på 0-4 eller sådan noget. Har han niveauet til Bundesligaen? Klart han er rigtig god i suppen men kunne jo ikke slå igennem i hverken Tyrkiet, Schweiz eller 3. Bundesliga… så forstår egentlig godt hvis han siger ja til 3 år i Rusland til 20 mio/år…\nJa, fordi han skiftede fra Uerdingen fordi han ikke slog til i 3. Bundesliga... Så kan man vist få alt til at være sandt.\nLIVE: Rødt kort til Grabara - FCK ti mand 18:55\nLIVE: FCM jagter første sejr i Europa 18:35\nSikker Brøndby-chef: Får endnu en god sæson\nFC København med Baldursson fra start\nRasende VB´er får to dage for Cappis-skub\nChiellini så gerne Ronaldo-exit noget før\nLIVE: FCK skal fortsætte perfekt start


• Billig Shower Gel BODY CARE – 129.95 kr.\nShower Gel BODY CARE\nRengøring. Vitaliserende. (Læs mere)\nNavn: Shower Gel BODY CARE\nProducent: Annemarie Börlind Body Care\nEn hel del shops på nettet yder nu en lang række forskellige leveringsmuligheder. En af de populære er i vore dage at få sendt til en pakkeshop, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente varerne lige præcis når det passer ind i din kalender. Den er altså særligt ukompliceret, samt ofte endda den mest betalelige mulighed for fragt ved køb af Shower Gel BODY CARE.\nDu bør omvendt afveje for og imod at bestille pakken til levering til din private bopæl eller til hvor du arbejder. Løsningen er sædvanligvis en smule mere pebret, men endda ekstremt gnidningsløs. Den prisbilligste mulighed for levering kan ikke benægtes at være selv at hente pakken, men det stiller krav om at du bor tæt på netshoppens arbejdslager.\nLeveringstidspunktet på Body shampoo kan vise sig at være rigtig relevant i tilfælde af at man har behov for varerne lige om lidt, så i det øjemed er det faktisk essentielt at vi tjekker den estimerede leveringsdato på den relevante vare.\nFlere e-butikker i Danmark præsterer 1 dags levering på en hel del varenumre, eksempelvis Shower Gel BODY CARE, som dog betinges af at ordren aflægges inden et fast klokkeslæt, således at de kan nå at få dit nye produkt afsendt forud for at lagermedarbejderne har fyraften.\nEn hel del internet forhandlere tilbyder levering uden beregning, men for det meste under forudsætning af at der bestilles for et bestemt beløb. Som alternativ kunne du vælge den mindst kostelige løsning til levering, der ofte – hvad end man bor nær Fredericia, Korsør eller Ringkøbing – vil være at få dem til at levere ordren til et udleveringssted.\nDet er jo super let gængeligt for forbrugerne at sammenligne priser i blandt flere online shops, og altså har adskillige Annemarie Börlind Body Care forretninger på nettet set sig tvunget til at reducere salgspriserne på deres varer – til piger og drenge, og ligeledes også til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange frembyde levering uden omkostninger.\nDet kan dog stadigvæk være lukrativt at prøve indtil flere e-forretninger efter tilbud på Shower Gel BODY CARE inden du bestiller, sådan at man ikke er i tvivl om at få fat i den bedste pris.\nDu bør ikke desto mindre være omhyggelig med, at ifald en online shop frembyder varer for en pris der kan ses som ubegribelig god, er det tit være et symbol på en fup internet handler. Shopping med kort er imidlertid omfattet af et reglement, der redder folk overfor snydagtige webshops.\nVi anbefaler generelt kortbestillinger eller mobilbetaling. Som en anden løsning kunne du drage nytte af en afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, når du efterspørger at finansiere prisen over tid.\nFør folk køber hos en Annemarie Börlind Body Care shop på nettet kan man i virkeligheden studere webshoppens vilkår, men det er for det meste ikke super spændende.\nEn nemmere løsning er at kontrollere om e-shoppen er e-mærke tilsluttet, hvilket typisk er en påvisning af at internet butikken adlyder de danske retningslinjer, udover at online forhandleren fra tid til anden undersøges af sagkyndige som er meget fortrolige bestemmelserne på området. Derudover tilbydes du chance for en hjælpende hånd, for så vidt du møder dilemmaer ved din bestilling.\nTilmed er det prisværdigt at køberen er sat ind i de mest vedkommende vedtægter der kan håndhæves i forbindelse med købet, eksempelvis den ombytningspolitik online firmaet bruger. I den sammenhæng er det tillige relevant, at man stadigvæk beholder ens ordremail, så man i fremtiden vil kunne vidne om handlen af Shower Gel BODY CARE, ligegyldigt om man skal købe en gave til en herre eller dame.\nTrustpilot fremskaffer forholdsvis belejlige genveje til at kortlægge mange forhenværende kunders betragtninger og derved er det at foretrække, at du verificerer internet forhandlerens bedømmelser af Shower Gel BODY CARE forud for at du placerer din ordre.\nFacebook præsterer derudover evigt gode metoder til at få indsigt i internet webshoppens popularitet. Desuden er der en del online butikker hvor kunder kan aflevere en bedømmelse af deres køb, hvilket på samme måde bør drages fordel af til at danne dig et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside finansieres af annoncer. Vi arbejder tæt sammen med forskellige firmaer på nettet hvor vi annoncerer butikkernes produkter, og høster honorar i tilfælde af at en af de besøgende på vores side foretager et køb.\nData vedrørende tilbud og internet varehuse i Danmark opretholdes hyppigt, men der tages ikke ansvar for reguleringer der er blevet iværksat efter seneste opdatering af websitets oplysninger.


Fælles erklæring om distancearbejde indgået af de europæiske arbejdsmarkedsparter i forsikringssektoren - PDF\nDownload "Fælles erklæring om distancearbejde indgået af de europæiske arbejdsmarkedsparter i forsikringssektoren"\n1 Fælles erklæring om distancearbejde indgået af de europæiske arbejdsmarkedsparter i forsikringssektoren I. Indledning Mere end ti år efter de europæiske arbejdsmarkedsparter indgik rammeaftalen om distancearbejde den 16. juli 2002, er distancearbejde i forsikringssektoren et værktøj, der tages stadig mere i betragtning i dag. I dag tilbyder informations- og kommunikationsteknologien et bredt udvalg af muligheder for hvordan, arbejdet kan tilrettelægges på en mere mobil og fleksibel måde. Distancearbejde giver fordele for både arbejdsgivere og arbejdstagere. Arbejdsgivere kan drage fordel af tilfredse og mere motiverede medarbejdere, mens fordelene for arbejdstagerne omfatter øget fleksibilitet med hensyn til arbejdstimer samt besparelser inden for tid, penge og stress som følge af reduceret pendling. Distancearbejde kan skabe logistiske fordele på begge sider. Distancearbejde kan også have en positiv indvirkning på miljøet og samfundet: det kan medvirke til at reducere forurening som følge af reduktionen af transport og pendling for arbejdstagerne mellem hjemmet og arbejdspladsen, hvilket er til gavn for samfundet generelt. Distancearbejde kræver et højt niveau af eget ansvar fra arbejdstagerens side. Som den fælles erklæring om demografi giver udtryk for, anerkender de europæiske arbejdsmarkedsparter i forsikringssektoren vigtigheden af at sikre en god balance mellem arbejdsliv og privatliv. Af denne årsag opfordrer de arbejdsgiverne og arbejdstagerne i forsikringsbranchen til at overveje at anvende distancearbejde som et værktøj, der kan være af fælles interesse. Det dækker arbejdstagernes interesse i at have en god balance mellem arbejdsliv og privatliv på den ene side, og arbejdsgivernes interesse i at have en motiveret og fleksibel arbejdsstyrke på den anden side. De europæiske arbejdsmarkedsparter overvejer denne nye arbejdsform som en af de vigtigste løftestænger til en bedre livskvalitet på arbejdspladsen samt for at forbedre virksomhedernes resultater. I denne fælles erklæring vil arbejdsmarkedsparterne tage distancearbejde under behandling og sætte fokus på de relevante faktorer, der skal overvejes i individuelle eller kollektive aftaler om distancearbejde på nationalt eller virksomhedsniveau. Denne fælles erklæring falder inden for kategorien af erklæringer som beskrevet i Bilag 2: Typologi af resultaterne for den europæiske sociale dialog, af Europa-Kommissionens kommunikation om Partnerskab til forandring i et udvidet Europa - Øge den europæiske sociale dialogs bidrag af 12. august 2004 (KOM(2004) endelig). Ifølge rammeaftalen af 16. juli 2002 forstår de europæiske arbejdsmarkedsparter i forsikringssektoren distancearbejde som en måde at tilrettelægge og/eller udføre arbejde ved brug af informationsteknologi i sammenhæng med en ansættelseskontrakt, hvor arbejde, som normalt udføres på arbejdsgiverens adresse, udføres på et andet sted end denne adresse på regelmæssig basis. Med andre ord er distancearbejde en fleksibel arbejdsform, hvorunder arbejdstageren udfører sine aktiviteter fra et godkendt arbejdssted, som er et andet sted end det, arbejdstageren normalt ville arbejde fra. 1\n2 Den fælles erklæring omfatter: - Interne medarbejdere, som udfører distancearbejde på regelmæssig basis. - Mobile salgsmedarbejdere og taksatorer i retssystemer, hvor der i forhold til arbejdsforholdene tilrettelagt af arbejdsmarkedsparterne ikke skelnes mellem mobile salgsmedarbejdere og taksatorer på den ene side og andre medarbejdere på den anden side. Under alle omstændigheder skal de gældende nationale bestemmelser respekteres. Denne fælles erklæring er baseret på og i fuld overensstemmelse med rammeaftalen om distancearbejde underskrevet af de europæiske arbejdsmarkedsparter den 16. juli De europæiske arbejdsmarkedsparter inden for forsikring opfordrer deres medlemmer samt interessenter i forsikringssektoren til at overveje deres egne arbejdsmåder i lyset af følgende fælles erklæring. Opfølgning og næste skridt Udbredelse af den fælles erklæring Arbejdsmarkedsparterne forpligter sig til at informere ved hjælp af alle tilgængelige midler - fagforeninger, organisationer og arbejdsgivere i forsikringssektoren med videre - om denne fælles erklæring. De skal opfordre de relevante arbejdsmarkedsparter på nationalt niveau til i fællesskab at udbrede og tage denne fælles erklæring under behandling. Dette kan eksempelvis ske i form af afholdelse af fællesmøder om dens indhold, udarbejdelse af fælles præsentationer til nationale regeringer og andre relevante spillere, gennemførelse af fælles undersøgelser eller forskningsaktiviteter. Hvor det er muligt, skal den fælles erklæring også oversættes til andre officielle EU-sprog. Overvågning af den fælles erklæring Overvågningen af den fælles erklæring kan ske ved f.eks. at sende spørgeskemaer til medlemmerne af de europæiske arbejdsmarkedsparter eller til spillere i forsikringssektoren. Offentliggørelse af tiltag inden for god praksis Arbejdsmarkedsparterne har til hensigt at følge op på vedtagelsen af den fælles erklæring ved at sætte fokus på eksempler på god praksis inden for distancearbejde ved hjælp af forskellige spillere i forsikringsbranchen og EU-medlemslandene i den opdaterede version af brochuren "Bekæmpelse af den demografiske udfordring i forsikringsbranchen". 2\n3 II. Relevante faktorer for distancearbejde 1. Frivillig karakter Distancearbejde er frivilligt for arbejdstageren og den involverede arbejdsgiver. Distancearbejde kan være påkrævet som en del af en medarbejders første jobbeskrivelse, eller det kan aftales som en frivillig ordning efterfølgende. Særlige typer jobprofiler tillader ikke distancearbejde. Hvis distancearbejde ikke er en del af den oprindelige ansættelseskontrakt, og arbejdsgiveren tilbyder mulighed for distancearbejde, kan arbejdstageren enten acceptere eller afvise tilbuddet. En arbejdstager, der giver udtryk for et ønske om distancearbejde, skal dog retfærdiggøre sin anmodning. Arbejdsgiveren kan derefter enten imødekomme eller afvise anmodningen, da det er op til arbejdsgiverens skøn at vurdere behovet for distancearbejde, og om jobbet kan udføres ved hjælp af distancearbejde. Betingelserne, som arbejdstagerne kan udføre distancearbejdet under, kan med fordel aftales på forhånd. 2. Ansættelsesforhold Arbejdsgiveren skal overvåge distancemedarbejderne for at støtte dem i processen. For at tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for distancearbejde, anmoder arbejdsmarkedsparterne dog deres medlemmer om, før distancearbejdet påbegyndes, at overveje at indgå en særlig komplementær kollektiv overenskomst og/eller individuelle aftaler, der tager følgende emner a) i) under behandling: a) Hyppighed Inden for rammerne af den gældende lovgivning, kollektive overenskomster, virksomhedsbestemmelser og individuelle aftaler, administrerer distancemedarbejderen tilrettelæggelsen af sin arbejdstid under overholdelse af de begrænsninger og betingelser, der er fastsat i henhold til arbejdsgiverens retningslinjer. Dette kræver et eget ansvar fra distancemedarbejderens side, der ligger over gennemsnittet. Den (individuelle) skrevne aftale indeholder hyppigheden af distancearbejdet, om nødvendigt hvilke dage, distancearbejdet udføres, dage og/eller fremmødte timer på arbejdsgiverens adresse samt tiderne eller perioderne, som distancemedarbejderne skal kunne træffes og via hvilke midler. Det er vigtigt for arbejdstageren ikke at blive isoleret fra resten af arbejdsfællesskabet i virksomheden. Dette kan opnås ved f.eks. at give vedkommende lejlighed til at mødes med kolleger på regelmæssig basis og give vedkommende adgang til virksomhedsinformation. Man bør være opmærksom på at tage emner som tilgængelighed under behandling, idet man er opmærksom på vigtigheden af at sikre en god balance mellem arbejdsliv og privatliv, og på at overvåge arbejdstimerne i relation til distancearbejde. Betingelserne for arbejdstid skal være i overensstemmelse med virksomhedens regler, kollektive overenskomster, national og europæisk lovgivning. b) Sundhed og sikkerhed Arbejdsgiveren er ansvarlig for beskyttelse af distancemedarbejdernes sikkerhed og sundhed i overensstemmelse med direktiv 89/391 samt alle relevante direktiver, national lovgivning og kollektive aftaler. Som følge af de særlige omstændigheder i forbindelse med distancearbejde har arbejdsgiveren dog brug for løbende støtte fra distancemedarbejderen for at opfylde disse pligter. Arbejdsgiveren informerer distancemedarbejderen om virksomhedens sikkerheds- og sundhedspolitikker, særligt hvad angår krav til skærmterminaler. Arbejdsgiveren skal stille de nødvendige midler og instruktioner til rådighed for distancemedarbejderen. Distancemedarbejderen skal anvende disse sikkerhedspolitikker korrekt. 3\n4 Ulykker og nærved-ulykker, der involverer distancemedarbejdere på arbejde, skal rapporteres på samme måde som for kontormedarbejdere. Det er vigtigt for distancemedarbejderne at have faciliteterne til at tilkalde hjælp i en arbejdsrelateret nødsituation. c) Databeskyttelse Arbejdsgiveren er ansvarlig for at træffe de nødvendige foranstaltninger, særligt i forbindelse med software, for at sikre beskyttelse af data, der anvendes og behandles af distancemedarbejderen til professionelle formål. Arbejdsgiveren skal informere distancemedarbejderen om al relevant lovgivning og virksomhedens regler vedrørende databeskyttelse. Det er distancemedarbejderens ansvar at overholde disse regler. d) Ret til adgang til arbejdspladsen For at kontrollere, at bestemmelserne for sikkerhed og sundhed samt databeskyttelse anvendes korrekt, har arbejdsgiveren, medarbejderrepræsentanterne og/eller relevante autoriteter adgang til distancearbejdspladsen inden for begrænsningerne i den nationale lovgivning og de kollektive overenskomster. Hvis distancemedarbejderen arbejder hjemme, er en sådan adgang betinget af en forudgående meddelelse og vedkommendes accept. e) Udstyr Arbejdsgiveren er generelt ansvarlig for at levere, installere og vedligeholde det til distancearbejdet nødvendige udstyr, når distancearbejdet er obligatorisk, medmindre distancemedarbejderen anvender sit eget udstyr. I sidstnævnte tilfælde vil arbejdsgiveren ikke være ansvarlig for udstyret, når distancemedarbejderen anvender sit eget udstyr. Hvor udstyret leveres af arbejdsgiveren, skal distancemedarbejderen beskytte dette udstyr. Til gengæld stiller arbejdsgiveren de relevante tekniske supportfaciliteter til rådighed for distancemedarbejderen. Hvis distancearbejdet udføres på regelmæssig basis, kompenserer eller betaler arbejdsgiveren (f.eks. i form af et engangsbeløb) for arbejdsrelaterede omkostninger, særligt omkostninger i relation til kommunikation. Dette vil dog ikke være tilfældet, hvor distancearbejdet indføres på arbejdstagerens initiativ. Det er derfor vigtigt, at arbejdsgiveren og arbejdstageren er enige om disse elementer i aftalen. Arbejdsgiveren stiller de relevante tekniske supportfaciliteter til rådighed for distancemedarbejderen. Arbejdsgiveren har i overensstemmelse med national lovgivning og kollektive overenskomster ansvaret vedrørende omkostninger for tab og skade på det af distancemedarbejderen anvendte udstyr og data. Distancemedarbejderen skal passe godt på det til ham/hende leverede udstyr, og afstår fra at hente eller lægge ulovligt materiale ud på internettet. f) Sammenbrud I tilfælde af, at udstyret bryder sammen eller ved indtrædelse af force majeure, som medvirker, at distancemedarbejderen ikke kan udføre sit arbejde, skal vedkommende straks informere arbejdsgiveren. Hvis distancemedarbejderen ikke er i stand til at gennemføre sit arbejde som følge af en sådan hændelse, kan man med fordel på forhånd afklare, om og hvornår vedkommende kan være forpligtet til at arbejde på arbejdsgiverens adresse. g) Ophævelse Hvis distancearbejde ikke er en del af den oprindelige jobbeskrivelse, kan beslutningen om at skifte til distancearbejde omstødes ved hjælp af individuel og/eller kollektiv overenskomst. Omstødelsen kan indebære, at arbejdet igen skal foregå på arbejdsgiverens adresse på arbejdstagerens eller arbejdsgiverens anmodning. Retningslinjerne for en sådan omstødelse er fastsat ved individuel og/eller kollektiv overenskomst. 4\n5 h) Uddannelse Distancemedarbejdere har den samme adgang til uddannelses- og karriereudviklingsmuligheder som sammenlignelige medarbejdere på arbejdsgiverens adresse, og er underlagt de samme vurderingspolitikker som disse medarbejdere. Distancemedarbejdere modtager relevant uddannelse målrettet det tekniske udstyr, der er stillet til rådighed for dem, op på de betingelser, der kendetegner denne form for arbejdstilrettelæggelse. Distancemedarbejderens overordnede og direkte kolleger har måske også behov for uddannelse i denne form for arbejde og ledelsen heraf. i) Vilkår og betingelser Hvad angår ansættelsesforholdene drager distancemedarbejdere fordel af de samme rettigheder, garanteret ved hjælp af gældende lovgivning og kollektive overenskomster, som sammenlignelige medarbejdere på arbejdsgiverens adresse. Og på samme måde har distancemedarbejdere de samme pligter som sammenlignelige medarbejdere. Arbejdsbelastningen og standarderne for gennemførelse fra distancemedarbejderens side svarer til de samme standarder for sammenlignelige medarbejdere på kontoret. Der skal involveres HR-tjenester i processen for at overvåge distancemedarbejderne og stille de samme karrieremuligheder til rådighed for dem som for øvrige medarbejdere. 3. Ulykkesforsikringsdækning Arbejdsmarkedsparterne anerkender, at der er en risiko for medarbejdere, der ikke er dækket af en ulykkesforsikring, i tilfælde af, at der sker ulykker på deres distancearbejdsplads. Nationale sociale sikringsordninger i EU's medlemslande tilbyder forskellige niveauer af beskyttelse, men det kan undertiden være vanskeligt for arbejdstageren at bevise, at en arbejdsulykke er sket i hjemmet. Af denne årsag anbefaler arbejdsmarkedsparterne i forsikringssektoren, at deres medlemmer overvejer, hvilke relevante skridt, der skal tages på området, som f.eks. overvejelse af, om det er nødvendigt med en yderligere forsikring på distancearbejdspladsen under hensyntagen til situationen i det pågældende land. 4. Emner vedrørende kollektive rettigheder Distancemedarbejdere har de samme kollektive rettigheder som medarbejdere på arbejdsgiverens adresse. Der er intet til hinder for, at distancemedarbejderen kommunikerer med medarbejderrepræsentanter. Samme forhold gælder, når det drejer sig om deltagelse i og opstilling til valg som repræsentanter for medarbejderorganisationer eller levering af medarbejderrepræsentanter. Distancemedarbejdere er medregnet i beregningerne til bestemmelse af grænser vedrørende repræsentanter for medarbejderorganisationer i overensstemmelse med europæisk og national lovgivning, kollektive overenskomster eller praksisser. Den organisation, som distancemedarbejderen vil være tilknyttet til med henblik på at udøve vedkommendes kollektive rettigheder, specificeres fra starten. Repræsentanter for medarbejderorganisationer informeres og konsulteres i forbindelse med indførelse af distancearbejde, hvor europæisk og national lovgivning eller kollektive overenskomster foreskriver dette. Bruxelles, 10. februar 2015 Sebastian Hopfner, Formand for den Sociale Dialogplatform, Edgardo Iozia, Præsident, UNI Europa Finance 5\n6 Insurance Europe Gregor Pozniak, Generalsekretær, AMICE Elke Maes, Social Dialog Forsikringskoordinator, UNI Europa Finance Didier Pissoort, Formand for komiteen for Sociale Anliggender, BIPAR 6


»Vi danser stående og nogle gange liggende«\nMaren Uthaug, forfatter, blogger og stribetegner, er aktuel med romanen »Hvor der er fugle« - og så er hun typen, der aldrig går hjem, så hun strækker sit sidste måltid til om morgenen ...\nMaren Uthaug: »Min kæreste Allan har i de 14 år, vi har kendt hinanden, aldrig holdt en tale til mig, men jeg ved, at han ville gøre det denne aften.« Fold sammen\nOnsdag d. 10. maj 2017, kl. 09.30\nHvis du skulle forestille dig dit sidste måltid, hvordan skulle det så være, og hvem skulle med som gæster?\n»Min kæreste Allan, fordi han er den sødeste og ikke mindst pæneste mand, jeg kender. Mine tre døtre, for intet elsker jeg højere end dem. Og mine to ældste veninder, Mette og Lotte. Vi har kendt hinanden så godt som altid, og ved derfor om alle hinandens små ækle, dystre og sjove hemmeligheder, så ingen af os behøver at lade som om, at vi er mere, end vi er. Jeg vil også have min ven Troels med. For alt er bare sjovere og hyggeligere, når Troels også er der. Lottes mand Christian skal med, for han hører til. De fleste fester, vi holder, starter gerne med, at vi er mange, men ender med, at der bare er os tilbage. Vi er dem, der aldrig går hjem. Vi har gjort dette så mange gange – og hvis jeg kun har én middag og fest tilbage i mit liv, skal det være endnu en af vores aftener. Åh, forresten, jeg vil selvfølgelig også have alle deres børn med. Nogle af dem er så store, at de er festlige indslag i samtalen og på dansegulvet, andre af dem hænger ud med mine børn, så de også elsker aftenen og ikke bare sidder i et hjørne og keder sig.«\n»Jeg er helt sikker på, at Mette ville insistere på at lave maden, når det er det sidste måltid. Men jeg ville bare hente noget sushi. For så kunne vi bruge tiden på at drikke hvidvin og se på gamle billeder, grine ad åndssvage ting, vi har gjort, sagt, knaldet, iklædt os og troet på. For eksempel var vi alle samlet i weekenden, fordi min ældste blev konfirmeret, og der fandt vi næste morgen-billeder, hvor jeg lignede en fra Hannover med vorne kurz og hinten lang. Det var jo en underlig periode, vi nødvendigvis måtte tale lidt om.«\n»Depeche Mode, The Smiths – og når vi har drukket endnu en flaske vin, tager vi også »Just like Heaven« med The Cure. Vi danser selvfølgelig, både stående og nogle gange liggende. Som regel med tøj på.«\nVil du holde en tale – eller skal andre holde en tale?\n»Alle undtagen Troels holder en tale. Vi er ret glade for at tale til hinanden ved vigtige begivenheder. Faktisk er der altid den forventning, at vi holder en tale. Da jeg ikke lige var i stødet til min venindes ældste søns 18 års fødselsdag, fik jeg den klare fornemmelse, at den mulighed var der ikke. Så jeg improviserede en forholdsvis lang tale om hans nosser. Som jeg kun har set én gang. Jeg var med til hans fødsel og blev vældig imponeret over størrelsen på dem. Skal vi ikke bare sige, at jeg var glad for, at jeg til festen var blevet placeret nede blandt teenagedrengene, der syntes, det var den sjoveste tale i verden. Bedsteforældrene nede ved den anden ende af bordet så ikke tilsvarende lige så begejstrede ud. Min ældste datter er også tale-typen, så hun ville også stille sig op. Mine to yngste sætter nok bare håret op i hestehale og giver et nummer på fløjte og bratsch i stedet. Min kæreste Allan har i de 14 år, vi har kendt hinanden, aldrig holdt en tale til mig, men jeg ved, at han ville gøre det denne aften, hvorefter vi nok ville være nødt til at krølle os sammen i et hjørne og græde lidt. Helt indtil Troels sætter en af de sange på, som ingen af os kan sidde stille til.«\n»Aftenen slutter ikke før næste dag, hvor vi kravler ud af de hjørner, vi er faldet om i. Nogle er taget hjem. Men de fleste kom ikke så langt. Andre af os prøver at finde ud af, hvorfor der er blodspor på gulvet. Hvem har skåret sig og på hvad? Som ved et mirakel er der altid morgenmad, og vi trækker den meget gerne til ud på eftermiddagen, før vi bryder op.«