Ischgl får 2 nye top-moderne lifte til vinteren 2019/20\nForside›Artikler›Anmeldelser og områder›Ischgl får 2 topmoderne lifte til vinteren 2019/20\nEn af danskernes all-time favoritter bliver nu yderligere opdateret med to helt nye og topmoderne lifte. En kommer til at være i Østrig og en vil være at finde på den schweiziske side.\nDet er ingen hemmelighed at vi danskere elsker Østrig. Dens tætte beliggenhed til grænsen og de mange børnevenlige områder er tiltalende til størstedelen af Hr og Fru Danmark. For at holde interessen stor, opgradere de deres liftsystemer over det meste af Østrig og Ischgl gør det ligeledes.\nDe sidste mange år har Ischgl udvidet deres område, eller erstattet gamle lifter og endnu engang gør de dette. De har ikke brug for at sætte farten ned i deres enorme udvikling, da konkurrencen er hård, hvis man vil være et af verdens bedste skiområder.\nLift 1: Velilleck stolelift - fra 2-personers til 6-personers\nDenne 2-personers skilift har kørt siden 1978 og man må sige, at det var på tide den blev opgraderet og moderniseret. I dens 41 årige levetid har den fragtet over 14 millioner skiløbere og kan nu med rette gå på pension. Liften som erstatter den, bliver den hurtigste stolelift i Ischgl med en fart på hele 6 m/s og kan fragte op til 6 personer pr. stol.\nLiften kommer passende til at hedde Velilleck F1, på baggrund af dens hurtighed. Liften vil blive pyntet med planter og blomster fra området om sommeren med hver deres unikke design.\nDet flotte design på Velilleck F1 vil helt sikkert vække opmærksomhed på bjerget\nVelilleck udvides med over 1 km\nLiftens bundbeliggenhed vil ikke blive ændret. Denne vil stadig ligge på piste 7, samme sted som den gamle. Dog vil topstationen blive flyttet og derved udvide den nuværendes lift længde med hele 1353m. Liften vil gå næsten hele vejen op til Pardarschgrat og vil tilbagelægge de i alt 1948 m. på lidt under 6 min.\nPlaceringen af liften gør, at selvom man gerne lige vil tage en tur på piste 7, så er man ikke mange minutter fra at kunne komme tilbage til resten af området, uden at skulle i bund eller med en anden lift. Samtidig gør dens kapacitet, 2400 pers/timen, at ventetiden bliver mindsket og spildtid i liften formindsket, altså meget mere tid på ski.Det bedste enhver ski-dansker kan drømme om.\nDerudover vil der være varme til bagdelen, samt en vindskærm, så man kan sidde behageligt de 6 min. turen tager. Hvad er prisen så på sådan en herlighed? Lige i omegnen af €13.5 mio.\nPlaceringen af liften vil gøre området mere sammenhængende og mindske liftkø\nFakta og tal: Velilleck F1\nHøjde på topstation:\n2620 meter Højdeforskel:\n6 m/s Tid:\n6 personer Kapacitet i timen:\nFakta om den nye hurtige Velilleck lift\nDen nye stolelift med varme i sæderne mindsker liftkøen på 7'er pisten i Ischgl\nLift 2: Schweizerne vil også være med\nIschgl vil gerne have hele området opdateret og det betyder at den schweiziske side også skal have en tur. Den gamle stolelift, Visnitz, som blev indviet i 1994, har allerede transporteret over 24 mio. skiløbere og man må sige den har nok levet sit liv til fulde. Derfor vil den nye opgradering, Visnitz N2, kommer kærkomment og vil kunne transportere 3500 pers/timen. Liften kommer endda til at være en 8 personers skilift og vil transportere skiløbere fra Alp Trida (2261m) til Visnitzkopf (2633m).\nFor jer der var afsted sidste år, så har i nok allerede set bundstationen, da den nemlig startede byggeriet allerede sidste sommer. De rykker lidt med bundstationen, men betydningen er ikke den store og den vil være nemmere at tilgå fra flere pister.\nÆndring af bundstations lokalitet gør bundstationerne bliver samlet i området\nMere luksus og mindre liftkø\nLiften vil have mange af de luksuriøse tekniske detaljer, som mange østrigske lifter efterhånden er ved at være kendt for at have. Der vil både være varme i sædet, vejrskærm og 520 mm. sæder, så man ikke kommer til at sidde for klemt. Liften vil fragte jer 372 højdemeter på lige under 5 min., som gør man nemt kan prøve et par af pisterne i området, uden at skulle vente for lang tid.\nDerudover vil den med den øgede kapacitet på 900 gæster i timen, reducerer liftkøen drastisk. Den vil ligeledes have mange pæne stole, da de bliver pyntet med historiske billede af Samnaun. Prisen på denne herlighed ligger på ca. €10.5 mio.\nIschgl kommer altså til at bruge €24 mio. i år på opgraderinger og hvis man ikke lige kan omregne det på stående fod, så svarer det altså til DKK 180 mio.\nKomforten mangler ikke\n2633 meter Højdeforskel:\n8 personer Kapacitet i timen:\nFakta om den nye Visnitz N2 lift\nHør Kim fortælle om Ischgl:


5 måder at bruge Google Voice til at gøre opkald og messaging lettere - Smartphones & Gadgets | November 2021\n5 måder at bruge Google Voice til at gøre opkald og messaging lettere\nGoogle Voice er en ældre statsmand når det kommer til internetteknologi. Virksomheden beskriver det som 'et gratis telefonnummer til at tage kontrol over din kommunikation.' Tjenesten blev lanceret helt tilbage i 2009 som en telefontjeneste, der giver brugerne deres eget nummer samt muligheden for at viderestille opkald, acceptere voicemails og modtage tekst Beskeder. Google Voice flyver muligvis lidt under radaren i disse dage, men den er stadig i gang, og det kan være utroligt nyttigt.\nGoogle opdaterede for nylig Voice for at tilføje deling af fotos og gruppesamtaler til meddelelser. Det fik også et nyt layout, og samtaler forbliver nu sammen i en kontinuerlig tråd. Her er fem måder at udnytte kraften fra Google Voice for at gøre dit liv lettere:\n1) Hold dit hovednummer anonymt\nDer er mange situationer, hvor du måske ikke ønsker at udlevere dit almindelige telefonnummer. Du kan købe en vare på Craigslist eller møde en potentiel dato. Uddel dit Google Voice-nummer, og dine personlige cifre forbliver private. Dette kan også fungere godt for ejere af små virksomheder, der gerne vil have et forretningsnummer, der er adskilt fra et hjemmenummer.\novertrædelse af kreditkarma -data\nEndnu bedre giver Google Voice dig let mulighed for at blokere numre. Hvis en telemarketer får fat i dit Google Voice-nummer, kan du vælge at 'blokere opkald' og undgå yderligere uønsket kontakt. Opkalderen får derefter en meddelelse om, at nummeret ikke er i tjeneste.\nTip inden for et tip: Dette er ikke det eneste værktøj, der kan hjælpe med at forenkle dit liv. Klik her for 5 fantastiske ting, du kan gøre med Google Assistant.\n2) Viderestil opkald til flere telefoner\nEn af Google Voice's mest kraftfulde funktioner er dens praktiske viderestillingsevner. Du kan linke andre telefonnumre til dit Google Voice-nummer. F.eks. Ønsker du måske at linke din mobiltelefon og din arbejdstelefon. Når nogen ringer til dit lydnummer, ringer det til begge disse telefoner (eller kun et, hvis du foretrækker det). Du kan gøre det samme med tekstbeskeder, eller i stedet blot vælge at få dem videresendt til din e-mail.\nGoogle Voice har også en funktion, du ikke skal forstyrre, som du får adgang til under indstillingerne. Dette deaktiverer automatisk videresendelse af beskeder og sender alle opkald direkte til din voicemail.\nEn af ideerne i hjertet af Google Voice er, at du kan beholde dit Voice-nummer, uanset hvilke telefoner du bruger. Det kan altid følge dig, selvom du ændrer numre til din mobiltelefon eller arbejdstelefon.\nDownload gratis imovie musik\n3) Foretag internationale opkald\nGoogle Voice er ikke kun begrænset til amerikanske opkald. Du kan tilføje kredit til din linje og ringe til fjerntliggende regioner i kloden til rimelige priser. Du kan endda ringe til Antarktis for $ 2 per minut. Det lyder måske som om det er på den dyre side for et internationalt opkald, men det er stadig mindre, end de fleste luftfartsselskaber opkræver. Typiske Google Voice-priser inkluderer en afgift på 1 cent per minut for de fleste britiske numre og 1 cent per minut for opkald til Kina. Du får også gratis opkald til Canada, så længe du ringer fra USA eller Canada.\nTip inden for et tip: Vidste du, at der er en måde at foretage telefonopkald med din tablet på? Klik her for en hjælpsom guide til, hvordan det gøres.\n4) Få praktiske tekstbeskedtranskriptioner\nVoicemail kan være en besvær. En typisk opsætning kræver, at du ringer til din voicemail, indtaster en adgangskode og navigerer i en menu for at lytte til og styre dine beskeder. Google Voice transkriberer indgående voicemails, så et hurtigt blik fortæller dig, hvad du har brug for at vide. Transkriptionen er ikke altid perfekt, men du kan også lytte til lyden direkte fra din browser eller Google Voice-appen, ligesom med en almindelig telefonsvarer. Du har derefter muligheden for at arkivere en voicemail, markere den som spam, blokere nummeret eller endda downloade voicemail.\nHer er en anden bonus. Google annoncerede i januar, at det introducerer voicemail-transkription for spansk, og det forventer at forbedre nøjagtigheden over tid.\n5) Screen dine opkald\nUnder indstillinger under 'Opkald' finder du en mulighed for at skærme opkald. Google beskriver dette som at være i stand til at 'høre et opkalds navn, når du henter.' Hvis du har slået dette til, vil Google Voice bede ukendte opkaldere om deres navn. Når du henter, bliver du ikke direkte forbundet med den, der ringer, men i stedet hører navnet og har mulighed for at besvare opkaldet (eller ikke). Hvis det er nogen, du ikke ønsker at tale med lige nu, kan du sende denne person videre til din voicemail. Du kan slukke denne funktion når som helst.\nBedste Siri-alternativ til, når du har brug for svar hurtigt\nDen nemmeste måde nogensinde at booke flyrejser med Google Flights\nNu kan Amazon Alexa styre dit tv\npige går i kinesisk kjole til fest\nhvordan man rydder op i kontakter på iphone\nhvordan man installerer hd antenne\nsporing af facebook messenger\nse Barrett Jackson online


Kan man tabe sig uden slankepiller?\nSkrevet af admin2 14. juni 2012\nJeg er lige startet op med at forsøge at tabe mig lidt, men synes det er svært at komme i gang. Jeg har nogle venner der har brugt forskellige slankepiller, men jeg er ikke så meget for den slags.. Er der overhovedet mulighed for at jeg kan tabe mig uden at bruge slankepiller?\nDet korte og kontante svar er JA, det kan du sagtens.\nHjørnestenen, altså det vigtigste aspekt, i ethvert vægttab er et kalorieunderskud. Altså skal du spise færre kalorier end din krop forbrænder. Ligesom det omvendte scenarie på din bankkonto, at du der skal forsøge at bruge færre penge end du tjener, ellers går det galt. Lidt den omvendte ideologi, men pointerne er de samme: Der skal være ligevægt i systemet.\nSlankepiller og andre slankemidler kan hjælpe nogle mennesker med f.eks. at komme i gang med et vægttab, eller til lige at få de sidste kg med. Det sker dog ikke hvis ikke man samtidig omlægger sine kost-, og muligvis også motionsvaner. Har man store problemer med at man tit er sulten når man prøver at tabe sig, og derfor kommer til at ”snacke” meget, så kan man forsøge sig med et slankemiddel der tilfører kroppen lidt fibre og derved mætter.\nDet vil også være en god idé at finde kalorielette snacks der kan tage den værste sult, når den melder sig.\nHvis ikke du oplever at du taber dig, så forsøg at skære lidt ned på din mad her og der. Det behøver ikke være store ting. Tag 20 g havregryn mindre om morgen, en halv skive rugbrød mindre til frokost og fjern 1 af kartoflerne på aftentallerken. Sker der stadig ikke noget (forudsat du ikke går og spiser chokolade mellem alle måltiderne, naturligvis), kigger du mængderne igennem igen og kan skære yderligere 10-20 gram fra. Vær især opmærksom på at små, hurtige snacks som chokoladebarer og sodavand, let kan indeholde over 500 kcal for en relativt lille portion – det er samme mængde kalorier som i en god, stor portion aftensmad.\nFå en oversigt over slankepiller samt læs mere om slankepiller her\nHvor meget kan jeg tabe med slankepiller? Hvor stort vægttab med slankepiller? Er alle slankepiller fup? Kan man tabe sig uden en suppekur?


Spa og wellness i Odense | Deals i Odense | Sweetdeal\nNår du har brug for at koble af fra en travl hverdag, har vi de helt rette deals til dig lige her. Deals hvor du kan spare helt op til 70% på wellness i Odense findes på denne side. Du skal dog være hurtig om at slå til - vores deals er kun aktive i en begrænset periode og udløber derfor hurtigt igen.\nLeder du efter nye måder at afstresse, slappe af og tage en pause fra en travl hverdag, så har vi muligvis løsningen til dig lige her. Vi har samlet alle de bedste deals til wellness i Odense. Her finder du gode muligheder for at spare penge på mange forskellige typer af wellness, hvor du ikke skal gøre andet end at møde op. Vi arbejder altid tæt sammen med vores partnere, så vi kan sikre, at du får Danmarks bedste priser. Dette gøres blandt andet ved, at vi inkludere mest muligt i dealen, så du kan se værdien i hver enkelt deal.\nVi tilbyder mange forskellige typer af afslapning, så vi kan være sikre på, at vi har noget til enhver smag. Vores deals på wellness i Odense strækker sig derfor over seks kategorier, som både kan være inspiration eller blot dit næste køb. Lige her finder du nogle af Danmarks bedste priser på blandt andet frisører, ansigtsbehandlinger, massager, spa, behandlinger eller manicure og pedicure. Der findes selvfølgelig også nogle typer af wellness, som ikke er dækket med vores kategorier, som du i stedet finder direkte på siden her.\nSkulle du være så uheldig, at der ikke er lige præcis den type af wellness i Odense, du er på udkig efter lige nu, så er vi sikre på, at der snart kommer noget for dig. Du har også mulighed for at se, om det måske findes i en af Danmarks mange andre byer. Ønsker du at vide, når der kommer en den deal, du ønsker, kan du med fordel tilmelde dig vores nyhedsbrev. Heri sender vi dig besked, når der kommer nye fremragende deals med fantastiske priser. Så kan du være sikker på, at du ikke betaler for meget i fremtiden.


Februar 26 2018 Kl 06:13 Der kommer storm i nat.\nFra Celine's CD er der en af teksterne, der bruger disse ord, fordi kæresten har fundet en anden, og derfor er ved at forlade forholdet, som måske er et ægteskab.\nStormen er et sidste forsøg på at bevare forholdet.\nDisse storme skyldes ofte, at man mister kontrollen over hinanden.\nMan planlægger alle parforholdets pligter og glæder, og til sidst er der kun pligterne tilbage. Det er forfærdeligt at komme dertil, jeg vil tro, det kan sammenlignes med Jesus vej til korset, der var ingen glæder tilbage for Ham her i livet, kun sure pligter, med nye umenneskelige udfordringer hver time.\nMattæus 8:22. Men Jesus siger til ham: "Følg mig, . . .\n(Og derefter kommer lignelsen med stormen, som er den indre uro.\nFor at understrege dette bringer Mattæus (sammen med Gud og Jesus) beskrivelsen af to besatte, som jo tydeligvis er en indre uro.)\nNu da vi er i gang, så lad os lige bruge lidt mere tid på dette emne.\nVores hjerte, er vores tanker, vores sjæl, vores underbevidsthed, der er derfra vores handlinger styres, vi vælger dog selv, men vi inspireres og drives måske til vanvid, måske til fred og glæde, det afhænger af vores ånd / ånder.\n4 kapitler senere i Mattæus 12, går Jesus i detaljer, (jeg har bragt de 3 bibelskriftsteder nederst på siden.)\nVores sjæl, vores tanker, vores hjerte er alle sammen et og det samme, de er vores HUS, vores levende hus, Gud vil give os et nyt hjerte i stedet for det stenhjerte vi har fået på grund af alle de skuffelser livet har givet os. Man bliver hård, når man skal overleve, tænker man.\nVælger man hårdt imod hårdt, så vælger man det onde.\nMed ondt skal ond fordrives. NEJ NEJ. og atter NEJ.\nDet måtte den skønne jomfru sande, da hun forlangte skilsmisse, på grund af sin ægtefælles utroskab.\nHan så sin fejl, og fil tilgivelse hos Gud.\nHun følte sig evigt og uretfærdigt behandlet, til langt efter sin død, og selv i Helvedet bærer hun stadig på sin vrede, over sin mands svigt.\nSig NEJ til vrede, Nej til at være hård, NEJ til at dømme andre.\nLad Gud dømme imellem dig og din ægtefælle.\nDu må gerne være træt, det var Jesus også, men våg og bed, når din kommer.\nGå en tur, gå på arbejde, pas dine pligter, og søg Gud og Jesus, tal med Jesus og Gud, i dine tanker, lad ingen komme ind, i dit Aller Helligste Tempel. Forgården, hvor de ser dine gerninger, hører dine ord, betaler dig, (bringer deres ofre), der må de komme, men lad dem ikke komme ind i dit Aller Helligste, med dårlige råd, med en surdej, som ender med at ødelægge dit liv, der er kun plads til dig og Gud.\nKan du klare det, så bevarer du et rent hjerte, og får evigt liv.\nMattæus 8:23. Og da han gik om bord i Skibet, fulgte hans Disciple ham.\n25. Og de gik hen til ham, vækkede ham og sagde: "Herre, frels os! vi forgå."\n26. Og han siger til dem: "Hvorfor er I bange, I lidettroende?" Da stod han op og truede Vindene og Søen, og det blev ganske blikstille.\n27. Men menneskene forundrede sig og sagde: "Hvem er dog denne, siden både Vindene og Søen er ham lydige?"\nMattæus 8:28. Og da han kom over til hin Side til Gadarenernes land, mødte ham to besatte, som kom ud fra gravene, og de vare såre vilde, så at ingen kunne komme forbi ad den Vej.\n29. Og se, de råbte og sagde: "Hvad have vi med dig at gøre, du Guds Søn? Er du kommen hid før Tiden for at pine os?"\n31. Og de onde Ånder bade ham og sagde: "Dersom du uddriver os, da send os i Svinehjorden!"\n32. Og han sagde til dem: "Går!" Men de fore ud og fore i Svinene; og se, hele Hjorden styrtede sig ned over Brinken ud i Søen og døde i vandet.\nMattæus 12:43. Men når den urene Ånd er faren ud af mennesket, vandrer den igennem vandløse Steder, søger Hvile og finder den ikke.\nDenne tekst omhandler Det Hellige Tempel, som bland religiøse fanatikkere kaldes for: Det Tredje Tempel.\nJesus beskrev dette som: På 3 dage kan han genopbygge Templet.\nJesus bygger et levende Templet, og du kan blive en af Guds Byggesten, vi er er alle kaldet, og du skal blot prøve at blive udvalgt, og det bliver du bedst ved at gøre, prøve på at gøre, som Jesus ville ha gjort, det er KUN rørende, til tårer rørende at se, de unge, ligesom at se dig, udføre det selv samme arbejde, som Gud havde gjort, plejede at gøre. Bare det at tale med andre, brugte Jesus meget af sin tid til.\nMen læs og lad dig inspirere af Apostlenes ord til dig fra Gud og Jesus.\nOg som øverst, luk Herren ind, i dit hjertekammer, Han står altid udenfor og længes efter at komme ind og dele sine tanker med dig.\n(Det kaldes for nadver. i bibelske tekster.)\nFebruar 26 2018 Kl. 10:18 Jeg vil ringe til en, der er ved at sælge en bil til mig. Jeg ved det er vigtigt, at holde kontakten ved lige, ved aftaler.\nMin plan har været, at besøge og købe den af ham i morgen.\nJule aften, d. 24 dec 2017 ved middagstid gik min gamle bil i stå, midt i et kryds midt i Alborg, ved musikhuset, ved havnen.\nTil min overraskelse, betød det: At jeg holdt midt i krydset, et T kryds, at bilerne, let kunne komme forbi mig, så jeg slet ikke var til gene for færdselen. Før og efter det kryds, er de smalle vognbaner, hvor det havde været til gene, når man, som jeg, var tvunget til at parkere bilen. På grund af vognstop, fordi der ikke var mere strøm på bilen.\nMin datter ringede, og spurgte om jeg ville med til en julefrokost, samtidig, jeg sagde ja tak, men hun skulle lige hjælpe mig med at trække min bil, hjem i garagen, som lå 1 kilometer fra stedet.\nJeg tænkte på Gud som altid, og følte mig meget velsignet.\nMen den største velsignelse kom efterfølgende:\nFor hver gang jeg tænker tilbage på mit uheld med min gamle bil, så glæder jeg mig over at min nye bil, selvom den kan være ældre end den gamle, men jeg ja, fryder mig over at jeg kan køre, og bare kan mindes og tænke tilbage på de problemer, som man normalt kan få.\nDet er kristen skik, at lave mindesmærker, og stedet, er i sig selv et mindesmærke for mig, jeg har i hverttilfælde ikke planer om at stille min gamle bil på fortorvet, som et minde om den begivenhed.\nI dag, i morgen vil jeg gerne købe en ny, brugt bil.\nKan jeg nøjes med at køre 80 km i timen, så kan den køre 27 km på en liter diesel. Vil jeg følge med de andre bilister på motorvejen, så kan den kun køre max 17 km/l - det er derfor den er billigt til salg, ham, der sælger den kan få en anden bil, som kører længere end de 17 km/l og ved at køre langt på literen, så kan man spare penge, og det gælder vist for os alle. Vi får penge, måske hver måned, men de rækker måske kun til 3 uger. Fordi, dem, der er ligesom jeg, bruger vores penge alt for hurtigt.\nDer er noget, der tyder på at Partiet De Kristne, kommer i Folketinget, jeg fandt en i lørdags, som vil hjælpe mig.\nJeg har kun en, som har været inde på Indenrigsministeriets hjemmeside, for at godkende opstillingen af dette nye parti.\nJeg skal samle over 20.000 "stillere" så jeg er langt fra målet.\n(Jeg regner med at få 120.000, der vil stille partiet op til næste folketingsvalg.)\nDet er også derfor, jeg gør mig lidt anstrengelser, for at gøre teksten og hjemmesiderne til noget ekstra.


Bortvist Ekstra Bladet-journalist: - Jeg har ikke opdigtet kilderne - TV 2\n7. dec. 2015, 11:47\nMichael Foto: Scanpix\nSportsjournalisten Michael Qureshi tager nu bladet fra munden, efter han fredag blev bortvist fra Ekstra Bladet, for at have brugt "urigtige navne på kilder".\nDet sker i en email til journalisternes fagblad Journalisten., hvor han afvise at han har opdigtet kilderne.\n- Det blev bare en glidebane til sidst, og når man manglede de mest elementære citater, så var det nemmest at ringe til de mennesker, som jeg kendte bedst og holde fast i deres pseudonym, skriver Michael Qureshi til Journalisten.\nTrækker artikler tilbage\nSagen fik konsekvenser for sportsjournalisten, da sportsmagasinet Onside på TV3 Sport begyndte at grave i hans historier. Her kom det frem, at Michael Qureshi havde opdigtet navne på flere kilder over en længere årrække. Det drejer sig om fire kilder i den tid, Qureshi var ansat på BT og mindst én kilde under hans ansættelse på Ekstra Bladet.\nMens Ekstra Bladet valgte at bortvise Qureshi og starte en undersøgelse af hans artikler, har BT efterfølgende trukket 23 artikler tilbage, som er skrevet af journalisten. Avisen kan ikke afvise, at der senere kan blive trukket endnu flere artikler tilbage. Undersøgelsen foregår stadig.\nMichael Qureshi udtalte i et interview med Onside, at han havde brugt pseudonymer på kilder uden at lade det fremgå i artiklerne. Siden forklarede han sig yderligere i en besked på Facebook og Twitter, men derudover har han ikke ønsket at stille op til interview - heller ikke med TV 2.\nDødked af det\nNu forklarer han sig så yderligere til Journalisten.\n- Jeg har været alt for opsat på at gøre forskellen på dagen for mine arbejdsgivere og på at befinde mig helt inde i kernen omkring de største internationale navne. Det har medført nogle metoder, som set i bakspejlet naturligvis ikke er god skik, og jeg er dødked af, at jeg aldrig stoppede op for at lave en varedeklaration eller drøftede det med mine chefer, lyder det fra Qureshi.\nHan tilføjer, at han efter overvejelser og drøftelser med sine kilder, har valgt ikke afsløre navnene på de kilder, der gemmer sig bag pseudonymerne, fordi det kan få konsekvenser for dem.\nSamtidig minder han om, at han også har stået bag store historier indenfor sportsverdenen, som ikke har været usande. Blandt andet henviser Qureshi til, at han i september som den første fodboldsjournalist kunne afsløre cheftræneren for FCM og AGF.\nEkstra Bladet har oplyst, at avisen vil offentliggøre resultaterne af sin undersøgelse af Michael Qureshi på fredag.\nJeg er midt i et mareridt. Jeg frygtelig ked af det hele, og føler jeg har svigtet mange gode mennesker. https://t.co/3ruN2ukEvd\n— Michael Qureshi (@MichaelQureshi) December 7, 2015


KIRKENS KORSHÆR ÅBNINGSTIDER I KØBENHAVN STRANDBOULEVARDEN. Tilpasset Søgning. NYT.... Se Kontakt Informationer og Åbningstider hos din Genbrugsbutik. Adresse og Telefon Nummer på din lokale Kirkens Korshær Genb - VORESGENBRUG\nKIRKENS KORSHÆR KØBENHAVN STRANDBOULEVARDEN GENBRUGS BUTIKKER\nInformation Om Kirkens Korshær I København Strandboulevarden\nKontakt - Adresse Og Åbningstider Hos Din Lokale Kirkens Korshær I København Strandboulevarden\nStrandboulevarden 63 kld.tv\nTelefon: 35 42 41 02 9\nInformation om Kirkens Korshær Genbrug i København Strandboulevarden er også en side hvor du kan finde Åbningstider for Kirkens Korshær i hele landet og året rundt.\nUd over Åbningstider på din Kirkens Korshær Genbrugsbutik i København Strandboulevarden, kan du også finde\nKirkens Korshær I København Strandboulevarden modtager altid gerne aflagt tøj til salg i vores genbrugsbutikker, så længe det er i pæn og ren stand. De fleste butikker vil også gerne aftage både møbler og ting. Enkelte butikker har mulighed for at afhente dine donerede møbler efter aftale. Du kan ringe til din lokale butik og høre, om det gælder dem.\nKirkens Korshær Genbrugsbutik I København Strandboulevarden\nHvis du donerer tøj, møbler og mange andre ting til Kirkens Korshær Genbrug i København Strandboulevarden, er du med til at hjælpe rigtig mange mennesker.\nStøt Kirkens Korshær Genbrugsbutik I København Strandboulevarden.\nHos Vores Genbrug Kirkens Korshær i København Strandboulevarden har vi samlet en masse nyttige oplysninger du kan bruge. Finder du ikke det der har din Interesse kan du bruge Vores Google Søge Felt, som netop er tilpasset dine behov. Vores Genbrug har også samlet nogle Nyttige Link til dig.


Konkurs: Færgebrand kostede elbilfirma forretningen | Ingeniøren\nKonkurs: Færgebrand kostede elbilfirma forretningen\nElbilfabrikanten A Future Ev. er gået konkurs, efter en kortslutning under opladningen af en elbil satte en færge i brand i november sidste år.\n2. feb 2011 kl. 16:01 22\nFærgebranden på Oslofærgen i november sidste år har nu kostet elbilfirmaet A Future Ev. muligheden for at blive et lollandsk verdensfirma med base i Sakskøbing.\nInvestorerne vil nemlig ikke røre ved firmaet med en ildtang, efter at ejeren Søren Ekelunds ombyggede Nissan Qashqai satte DFDS-færgen i brand, formentlig på grund af en gnist fra en uautoriseret forlængerledning.\n»Det er slut med firmaet. Efter branden er det fuldstændig umuligt at få aftaler med investorer, fordi man forude frygter et muligt meget stort erstatningskrav i forbindelse med branden. Så der er ikke anden mulighed end at gå konkurs,« siger Søren Ekelund til folketidende.dk, hvor han også tilføjer, at han selv mister 'et par millioner' på det kuldsejlede projekt.\nParadoksalt nok var Søren Ekelund netop i Norge med sin Nissan for at få den godkendt til salg der.\n»Det fugtige dæk må have skabt en kortslutning, og muligvis er der så kommet en lille gnist. Hvis der har været lidt olie på dækket, kan det forklare, at der er gået ild i stikket,« sagde Søren Ekelund efter branden til ing.dk.\nHans vurdering lød på, at bilen ladede med cirka 1,5 kW, da branden opstod og han påtog sig dengang det fulde ansvar for at have sat stikket op.\nEmner : ElbilerSkibe\nLastvogn satte ild til Oslofærgen 17. nov 2010\nOslofærgen: Sprinklere slukkede brand i personbil 17. nov 2010\nEkspert: Uholdbart at elbil sætter brand i en færge 18. nov 2010\n#1 Deleted User 2. februar 2011 - 16:53\nFra et lille Dansk niche firma til verdensfirma, og så annonceret sammen med meddelelsen om konkurs, kan man det?\nProduktet ville under alle omstændigheder være dødt, når vi i løbet af i år kan få serieproducerede biler til væsentlig lavere pris, så mon ikke det er den egentlige årsag til de lidt tilbageholdende investorer?\nHvem overtager service forpligtelserne på de biler A future trods alt nåede at bygge?\nBliver der etableret et nyt selskab med den eksisterende know how, en Better Place samarbejdspartner eller lignende?\n#2 Ole Jensen 2. februar 2011 - 19:07\nHvem har lyst til at købe en elektrisk bil, designet af en mand, som ikke evner at administrere en forlængerledning?\n#3 Jens Carsten Hansen 2. februar 2011 - 21:18\nDet kan jo være, at man har stået ombord og ikke haft en forlængerledning med den rigtige kapslingsklasse, men det er altså en ufattelig dårlig idé at tage den chance. Nu vides det jo så ikke, om det var sådan det gik til, men hvis det var, så er det vel egentlig fair nok at hans firma går konkurs på det.\n#4 lars Hansen 2. februar 2011 - 21:25\nEr der udarbejdet nogen rapport om årsagen? Det undre mig at det er fugt på en forlængerledning der får skylden, er det isoleret net på færgen?\n#5 Rasmus Post 3. februar 2011 - 11:02\n#6 Søren O. Ekelund 3. februar 2011 - 14:05\nKommentar fra A FUTURE EVs grundlægger\nJeg takker for såvel støtte som kritik; er det konstruktivt er begge dele altid velkommen.\nSom der skrives i artiklen har bestyrelsen måtte erklære A FUTURE EV konkurs; der ses ikke længere muligheder for at fortsætte driften, da investorerne til testproduktionen trak sig grundet risikoen for sagsanlæg og lign. på baggrund af færgebranden. De statslige støttemidler til firmaet beløb sig til trods for 2 års søgen og samarbejde til blot 300.000 kr. i lån, der for størstedelen allerede var afviklet, hvorfor der heller ikke her sås mulighed for en redning.\nSelskabet søges lukket pænest muligt for alle parter og de eksisterende elbiler, derunder Moto Mundo Electric World Tour ekspeditionen, støtter vi op om via serviceordninger og en fortsat privat indsats. Medarbejderne finder arbejde andetsteds, muligvis også på baggrund af nationale og internationale muligheder der er opstået i kølvandet på projektet og ekspeditionen. En rekonstruktion forventes ikke da dette netop faldt med manglen på investorer. Det er i øvrigt en udbredt misforståelse at A FUTURE EV var eller skulle være et produktionsselskab; fokus har været på konsulentstøtte til OEMer, med produktionen af Qashqai Electric som demonstrator og udviklingsfinansiering.\nMht. færgebranden var stikket den første konklusion der opstod på åstedet i selskab med de brandtekniske eksperter; efterfølgende konklusioner ved yderligere undersøgelser formoder at stikket blev beskadiget af branden i bilen. Branden er muligvis opstået i en fejlproduceret komponent fra en underleverandør, men det kan være umuligt at afgøre pga. skaderne fra branden – underleverandøren er dog gjort opmærksom på risikoen der derved gerne skulle være elimineret for fremtiden.\nDen brandtekniske rapport er endnu ikke færdig, men vi støtter op om arbejdet med den og håber den i det mindste kan være til gavn for branchen efterfølgende. Vi havde ikke umiddelbart kunne forudse eller teste os til fejlen hvis de nuværende konklusioner er korrekte, men derfor så vi naturligvis under alle omstændigheder helst at uheldet ikke var sket og glæder os over at der trods alt ikke skete legemlig skade, ligesom vi håber erfaringerne kan være til gavn for eftertiden.\nJeg skal bemærke at ovenstående er min personlige kommentar, og ikke nødvendigvis repræsenterer hverken A FUTURE EVs eller bestyrelsens holdning. Jeg beklager i øvrigt min begrænsede tilstedeværelse på debatten her, men jeg har meget at se til og kan derfor ikke prioriterer dette medie særlig højt for tiden.\nMvh Søren O. Ekelund, Grundlægger af A FUTURE EV Kontakt: soe@afuture.dk\n#7 Allan Korup 3. februar 2011 - 14:46\nJeg kan kun tilslutte mig gruppen der synes det er ærgeligt at der i dag er så lidt plads til "human error" ( hvis der da viser sig at være en menneskelig fejl til branden ). Det er i forvejen ikke let at være iværksætter, med alle de regler om miljø, afgifter, overenskomster o.s.v. -synd for et firma med nogle folk der har drevet det så langt, og ofret så meget for at putte Danmark på verdenskortet for fremtidens transport.\nMange store bilfabrikanter blev spurgt, men kun AFutureEV turde stille op til Hjalte & Nina´s world tour i el-bil ( http://moto-mundo.com/da ). Bilen ( og dermed Danmark ) er blevet vist på flere store "motorshows", og har skabt en del interesse rundt omkring. Nu ved flere at Danmark gerne vil, og godt kan lege med på den front.\nJeg håber, at de der siger "selv-mål" rundt omkring kender følgende ; "Hvor der arbejdes meget laves også mange fejl. De der ikke laver fejl, laver ikke noget." Det gør sig især gældende når der er tale om nytænkning og demo af prototype-grej.\nHeld og lykke fremover herfra til Søren og I andre elbil-folk. Bare klø på ! -det er vigtigt arbejde det I laver.\n/Allan Korup allankorup@gmail.com\n#8 Deleted User 3. februar 2011 - 20:03\nSkrammer giver langsom el-bil start.\nSådan en dum hændelse giver skrammer på hele branchen, når det ikke kan bevises at det var en enkeltstående hændelse, hvilket færgeselskab tør så genindføre opladning under overfarten?\nDet vil nok også lægge en dæmper på viljen til kræse for el-bil ejeren ved butik centre og hoteller, men måske der stadig er point at hente på reklameværdi/imagepleje.\nDet bliver sikkert også sværere at få tilladelse til at få en lader op i boligforeningen, dvs det bliver en langsom start, først når der uden fejl lades hundredvis af biler dagligt og uden fejl, vil tilliden komme tilbage.\n#9 Søren O. Ekelund 4. februar 2011 - 09:12\nFare for brand? Elbil vs. ikke-elbil\nDette ikke for at negligere færgebrandens betydning, men for at sætte perspektiv på:\nDer selvantænder hundredvis af biler hvert år, både under kørsel og ved stilstand, og at det her sker på en færge er absolut uheldigt, men det har ikke noget specielt at gøre med at det er en elbil – men det øger desværre ’katastrofe-stemningen’ i medierne, da en elbil-brand er en mere interessant historie end ’endnu en normal bil har brændt endnu en færge…’.\nSå vidt det er mig bekendt er dette den eneste færgebrand startet af en elbil, mens mange færgebrande tidligere er startet af almindelige biler og lastvogne – givet; der er også væsentlig flere ikke-elbiler endnu, men derfra og til at konkludere at elbiler er farlige pga. én færgebrand bør der være ret langt. Potentielt er det faktisk nemmere at brandsikre elbiler, da de generelt indeholder færre bevægelige dele, har lavere arbejdstemperatur og færre brandbare væsker end biler med forbrændingsmotor – men som altid er risikoen naturligvis størst ved modeller med få år i test.\nAt biler lader op på færger med relativ høj effekt er i øvrigt ikke nyt, idet køle/fryse trailere kobles til under længere overfarter. At det kan være svært at slukke en elbilbrand pga. batteriets kemiske energi der ikke behøver ilt er et problem, men til gengæld eksploderer de nye sikkerhedsbatterier ikke, hvilket brændstof derimod kan gøre, og risikoen for brænd under kørsel bør pga. opbygningen af en elbil uden flydende brændstof, varme og sod være mindre end for en bil med forbrændingsmotor. Alligevel er almindelige biler og lastbiler dog ganske velkomne på færger, på trods af de brande der opstår hvert år – så lad os få lidt perspektiv på:\nSelvantænding under kørsel: http://www.112alarm.dk/2008/ribelandevej36... Selvantænding under stilstand: http://www.citronik.dk/jforum/posts/list/2... Selvantænding EFTER kontrol: http://politiken.dk/tjek/bilerogmc/ECE1281... Selvantænding for modelserie: http://www.fri.dk/bil/c3-til-service-mod-b...\nOg lad os så undgå at afspore debatten her mere end højst nødvendigt med brandteknik; det hører vist til i anden debat.\nHvad jeg finder mere interessant er den måde mediernes dækning og perspektiv kan have indflydelse på virksomheder, brancher og ikke mindst ny teknologi. Den stemning medierne skaber, og ikke den konkrete sag, kan være skillelinjen mellem succes og konkurs, som i ovenstående tilfælde.\n#10 Anonym 4. februar 2011 - 09:51\nRe: Fare for brand? Elbil vs. ikke-elbil\nNu kører der jo langt flere benzinbiler end elbiler rundt, så det er vel ikke overraskende at der er flere benzinbiler, der selvantænder.\nHar du nogen statistik over selvantændelser per benzinbil vs. per elbil?\nJeg har en kollega hvis elbil antændte en garage og han er den eneste jeg kender, der har en elbil!\n#11 Deleted User 4. februar 2011 - 11:19\nMåske det var en opgave for redaktionen at ringe rundt og høre rederiernes nuværende indstilling til fragt og opladning af el-biler på deres færger og opmarchbåse på land.\n#12 Jens Madsen 5. februar 2011 - 16:43\nMåske skyldes det samme OEM komponent, som den der antændte omtalte elbil. Her har brænden fået konsekvensen, at producenten er blevet gjort opmærksom på problemet, og fejlen derfor er rettet. El-biler, skulle derfor være sikre i fremtiden.\nDet er trist, når at en fejl får så fatale konsekvenser, som en brænd på en færge, og at en uskyldig virksomhed går konkurs. Men nogle gange, er det jo det som skal til, for at sikre at denne type fejl ikke sker igen, og at fejlen opdages.\nJeg tror også, at der mangler noget lovgivning på området, der skal sikre at el-bilerne kan synes, og er el-sikkerhedsmæssigt forsvarligt bygget.\n#13 Jens Madsen 5. februar 2011 - 16:58\nEl-bil sikkerhed og love\nVi kan forestille os mange krav, man kan sætte til el-bilens elektronik og overvågningssytem, der kan være med til at dels undgå el-uheld, og slå strømmen fra i tide, samt systemer der kan overvåge, og sikre at man kan undersøge enhver fejl, og hvor den er opstået, i forbindelse med brænd, eller andre uheld.\nSom eksempel, kan man måske sætte krav til en overvågning, af el-bilens elektriske system, der sikrer at der ikke kan opstå brænd ved nogen fejl på kabelnet, og elektronikstyring. Der kan sættes krav, til en brændsikret "sort boks", der som eksempel kan vise, hvor fejlen er opstået i systemet, så man ved om det er ved/i batteriet, og om strømmene til batteriet har været korrekte mv. De pågældende strømme, kan måles ved, eller i batteriet, og afbryder til strøm, kan også placeres ved/i batteriet, således at bilen er uden højspænding, når den er slukket, og står stille. Det vil være muligt, at overvåge ethvert spændingsfald over ledningerne, og dermed undersøge, hvor fejl opstår. Der kan opskrives metoder, således man er i stand til at undersøge om sikkerheden er i orden ved godkendelsen og syn, herunder om overvågningssystemet logger data korrekt ved batteri, motorstyring osv. Der kan sættes krav til, at systemet automatisk kobler ud, hvis det målte er forkert, og det kan også testes ved godkendelse.\nMin erfaring er, at erhvervslivet skal holdes i ganske kort snor, når det drejer sig om sikkerhed. For ellers, vil de gøre alt, for at spare den bort. Hvis der ikke er love, så vil alt for mange virksomheder, ikke leve op til ganske elementære krav for sikkerhed. Det er uanset, om det er mad-branchen, eller om det er el-branchen. Det er nødvendigt med love, og der kræves en stor ekspertise, for at kunne lave lovene. Vi mangler også love, indenfor områder som datalogi, og specielt operativsystemer. Her, har man spurgt erhvervslivet, hvad deres holdning er, fordi man har ment de har ekspertisen, og lovene på området er begrænset til, at "kunden må ikke kopiere", og "kunden skal betale". Intet, der sikrer kunden, og sikrer at produkterne fungerer. Så det dur hellerikke, at lade virksomhederne styre. Det bliver der ikke nogen god lovgivning ud af.\nSelvfølgeligt, er det forkert at sige at alle virksomheder er ligeglade med sikkerheden - mange er naturligvis ikke, og for nogle er det en levevej. Men, hvis der ikke er love, og krav, så vil det som regel gå sådan, at det er dem der har dårligst sikkerhed, dårligst tager vare på miljøet, og på alle måder er mest ligeglade der overlever. Mens de gode går konkurs...!\n#14 Søren O. Ekelund 5. februar 2011 - 20:35\nMurphy's lov og test, test, test\nI moderne biler er der efterhånden så mange variabler at det er umuligt at teste dem alle til bunds, hvis en bil skal på markedet indenfor et par år.\nEt nyligt eksempel på at det går galt, selv hos store OEMer der tester deres biler millioner af kilometer, er Peugeot 206s nøgleproblem: http://www.dr.dk/Nyheder/Indland/2011/02/0... Dette skal absolut ikke være en undskyldning for ikke at sikre og teste designs ordentligt, men det viser hvor ufatteligt svært, for ikke at sige praktisk umuligt, det kan være at få det hele med.\nVedr. færgebranden var den komponent der muligvis har været årsag til branden systematisk testet og kørte i 6 måneder i forskellige versioner i flere køretøjer, men da der er tale om en avanceret chip med tusindvis af komponenter og funktioner er det i praksis umuligt for såvel underleverandør som udvikler og producent at teste samtlige mulige scenarier med samtlige benyttede komponenter.\nBilen der brændte var udstyret med en 'sort-boks' funktion der gemmer fejlmeldinger og sender dem via SMS til producenten, men da bilen ikke havde GSM/GPRS dækning på færgen og 'sort-boks' enheden ikke overlevede branden bliver vi ikke meget klogere af dette. Der havde ikke været fejlmeldinger fra systemet i et par måneder, men statusmeldinger uden fejl blev afsendt før elbilen kørte ombord på Oslobåden.\nDen ’sorte boks’ (der i vores tilfælde er gul) i Electric World Tour bilen (www.moto-mundo.com) har undervejs givet data om et par fejl på den bemeldte chip, hvoraf nogle er rettet på ekspeditionsbilen via fjernsupport og andre blot rettet i senere modeller, men fælles for alle de observerede fejl er at de ikke har været sikkerhedsmæssigt kritiske (dvs. f.eks. ikke har kunnet føre til brand).\nSom det ses kan jeg trods alt ikke lade være med at engagere mig i debatten her da den forhåbentligt kan skabe bevidsthed om de mulige problemer og løsninger, men jeg vil opfordre til en konstruktivt (men gerne kritisk) indgang til debatten, så vi ikke spilder tiden.\nSøren Ekelund Grundlægger af A FUTURE EV Mobil 20730028 soedtu@hotmail.com\n#15 Søren O. Ekelund 5. februar 2011 - 21:05\nAt redigere eller ikke redigere...\nDa den tidsbegrænsede redigeringsfeature på Ing.dk ikke ville lege pænt med mig, får I lige et tillæg her (Til Ing.dk redaktionen: Stol nu på vi er voksne ansvarlige mennesker og lad os redigere i de indlæg på ubegrænset tid - vil man sikre sig mod en debatørs ændring af indholdet i et indlæg i debatten kan man jo citere de(t) bemeldte indlæg):\nVedr. love var elbilen typegodkendt på europæiske nummerplader et par måneder før branden (faktisk var netop det stelnummer der brændte benyttet som testbil ved godkendelsen), og ingen af de godkendelsesprocedurer der bruges i hverken EU, Norge eller Danmark kan dæmme op for sådan en fejl - og skal heller ikke kunne, idet dette vil medføre et uhåndterligt system der søger at teste underkomponenter og halvfabrikata som leverandørerne bør stå inde for hvis det ikke skal tage årtier at godkende en bilmodel.\nGodkendelsessystemet i EU, og ikke mindst i Danmark der har sine egne specialregler, er i forvejen ganske komplekst og indeholder undertiden temmelig mærkelige og ligefrem potentielt skadelige bestemmelser: F.eks. kan en elbil hvis lovens ordlyd følges slavisk ikke have håndfri nøgle, hvilket gav os en del problemer med Nissan Qashqai der er født OG godkendt med denne meget hjælpsomme feature som forbrændingsmotorbil. Et andet interessant eksempel er EMC emission der ud fra standarden kun testes fra siderne, hvilket betyder at elbilen kan støje med elektromagnetiske felter så meget det skal være ud af front og bagende, men i praksis skal støje mindre end en mobiltelefons strømforsyning ud fra siderne... her er absolut tale om standarder der nærmest helt har mistet deres mening, men det er vist en helt anden, dog ikke irrelevant, diskussion.\n#16 Jens Madsen 5. februar 2011 - 21:16\nTest virker ikke!\nTest og test og test - det virker ikke et hak. Derfor, skal love hellerikke dreje sig om testing.\nJeg har selv sidet som tester - og ikke en eneste gang skrev jeg under på, at noget virkede. Det nægtede jeg - for som jeg sagde, at det var umuligt at teste. Det skal konstrueres til at fungere. Og ikke testes til at fungere. I kan teste det så meget i vil, og det vil sku ikke få lortet til at du. Så til sidst, sagde jeg op, da de ønskede jeg skulle teste dobbelt så meget, på den halve tid, og troede at det så vil hjælpe på test resultatet.\nDet som det drejer sig om, er at designe tingene så de ikke fejler. I nogle tilfælde kan du som et del af designet, lave fejlsikker design, overvågning, have metoder under selve designet som gør, at tingene fungerer. Det er forskel på, hvilket programmeringssprog du bruger. Du skal ikke have mange variable der skal testes - formålet er, at du skal designe det, så at der er så få variable som muligt! Netop OOP software, havde langt flere variable, end den gamle ikke OOP opbygning, fordi at det bestod af selvstændige objekter, med masser af variable, der blev husket konstant, og defor "levede videre". Dette øger kompleksiteten, fordi et objekt virker som tilstandsmaskine. Den kan gå ind i en fejlende tilstand, og er ikke bare en simpel funktion mellem inputs og outputs. Dertil, havde de brugt parallelisme - men i stedet for, at designe det ud fra regler der fungerer, så systemet var deterministisk, så var det designet i sprog som C, og med masser af parallele tasks, hvor hastigheden og rækkefølgen de udførtes i, havde betydning for resultatet. Igen, et godt eksempel på, at man designer noget til at ikke fungere. De skulle have opskrevet programmet i et sprog så parallelismen var deterministisk, f.eks. brugt erlang. I Erlang, har du ikke mulighed for at indtaste et program, der ikke opfører sig deterministisk, for det dækker sprogets syntaks ikke.\nDu kan naturligvis ikke helt undgå tests, og du skal ikke undgå enhver form for test. Men ofte, er det bedre, at have indbygget overvågning, der standser maskinen på en sikker måde, når noget går galt. Og ikke mindst, er det vigtigt, at anvende nogle strategier, således det advancerede, tjekkes af noget mindre advanceret, så at sikkerheden i sidste ende, er simpel og overskuelig.\nDet som loven skal indholde, er naturligvis ikke at sætte krav til testing. Tingene skal selvfølgeligt testes, og overholde deres specifikationer. Men, det vigtige er, at loven sætter krav til overvågning. Overvågning, kan f.eks. måle modstand i ledninger, fejl som følge af spændingsfald over ledninger, og der kan måles strømforbrug. Disse kan tjekkes, er indenfor nogle fastsatte rammer, og dette tjek behøver ikke at være nær så advanceret, som bilens "advancerede" styresystem. Det er bare nogle simple regler, der i sidste ende skal overholdes, og så er sikkerheden intakt.\nDet samme gælder operativsystemer. Når der er så store problemer, skyldes det operativsystemets design: Det er udviklet, til at aldrigt vil fungere. Og det gælder såmænd også Linux. Mange sprog, såsom C er designet i højere grad, til at være en praktisk lærerigt eksempel på, hvordan man ikke skal udvikle et sprog, og en "samling" af de største brølere der kan begås, og som så er integreret i et sprog. Herefter, har man gjort sproget populært, vel mest for at sikre sig, at man så ved, at dem der falder for sproget, hverken kan datalogi, eller er egnet som programmør.\nJeg mener godt, at man kan lave sikker elektronik - men det koster naturligvis ekstra, fordi at det både koster komponenter til overvågning, og det koster udvikling af dem. Samtidigt, skal ofte sættes krav til fremgangsmetoden - og måske programmeringssprog - som der gøres til andet kritisk elektronik, f.eks. indenfor tog transport. Havde man brugt sådanne sprog hos os, så tror jeg godt jeg kan forsikre, at vi ikke havde haft så mange fejl. Fejlen var C, og Java. Java går ikke igennem "mit" nåleøje. Og i særdeleshed ikke Sun's.\nSkal du lave noget som fungerer, så er det udviklingen og vejen fra Idé, til produkt, som er væsentligt. Test, skal bare vise, at du ikke har begået nogen brølere, og at tingene fungerer. Hvis, at der er produktionsskavanker, så skal de også opdages. Men test, skal ikke "reparere" fejl i designet, sådan som det så ofte ses forsøgt. Er der designfejl, som medfører et upålideligt design, fordi at selve processen fra idé til produkt, har været gjort helt forkert, så vil du næppe nogensinde opdage alle brølere. Brølerne, skal opdages under processen, og test skal gøres systematisk, for hver eneste lille ting du foretager dig, under hele processen. Dertil, skal så vidt muligt bruges metoder, der automatisk fanger fejl. I den sidste ende, kan man også bruge overvågningssystemer, der dels har som opgave at logge fejl, således man kan analysere dem, og bruge dem til at undersøge hvor fejlen er opstået (f.eks. toyota's sorte boks - hvis vi så kan stole på indholdet...), og dertil skal overvågningen også stoppe en maskine, eller en bil, før der sker uheld, og at det koster mange penge.\nJeg udelukker ikke, at det stadigt kan ske fejl. Men idag, er der ikke mange biler, og hellerikke elbiler, der overvåger deres ledningsnet, så de opdager, hvis du ødelægger en ledning. Og når Falck er bange for el-biler, fordi der er højspænding på, trods bilen er slukket, og hjulene ikke drejer rundt, så viser det også, at bilen er designet forkert. Her må batteriet ikke kunne levere strøm, og strømmen skal helst afbrydes ved batteriet. Typisk, vil det ske ved der bruges AC til relæet, for at få den til at levere spænding, eller sendes nogle "koder" af sted. Det må ikke være DC, eller andet, som kan "hænge", f.eks. fordi at elektronikken ikke fungerer.\nEn lovgivning, vil kunne specificere reglerne som skal følges. Så vil der ikke kunne opstå brænde, andet end hvis det skyldes fejl i produktionen af batteriet. Alt andet, vil blive overvåget elektronisk, og hvis det ikke opfylder reglerne, så leverer batteriet ingen strøm, for den får ingen koder, eller AC, som gør at den kan levere energi.\nNormalt, har man et system, der består af enheder der overvåger hinanden, og de sender så koder, eller i de simplere tilfælde AC til hinanden. Som eksempel, overvåges en processor ofte af en watch-dog. Dette svarer lidt til relæet, der automatisk kobler ud, når den ikke får AC. Ved watch-dog'en, laver procesoren AC ved at skifte et signal, der instruerer watch-dog'en om, at CPU'en har gennemløbet sit måleprogram og godkendt at alt fungerer som det skal, og ellers vil watch-dog'en genstarte CPU'en med henblik på, at den så retter eventuelle fejl. Hvis dette mislykkedes, så kan CPU'en ikke levere data videre til næste kredsløb i systemet, hvorfor energien forsvinder, f.eks. kobles strømmen fra, eller sikringen springer. Man har normalt et netværk af enheder, der overvåger hinanden, således de hele tiden sender koder til hinanden: Mangler koderne, så har man fejlretningsprocedurer, hvor man undersøger muligheden for at rette fejlen, med så mindst skade som mulig. I sidste ende, har man den hårde vej, hvor sikringer springer, eller relæer kobler fra. Problemet opstår først, når en virksomhed for at spare, vælger at "kortslutte" sikringen.\n#17 Jens Madsen 5. februar 2011 - 22:13\nRe: Test virker ikke!\nJeg udtrykte mig måske en smule for hårdt overfor tests. Naturligvis, skal udføres tests, og det vigtigste er at de udføres under selve udviklingsforløbet. Laver du en komponent, så skal ikke kun komponenten testes, men også dens bestanddele. I virkeligheden, får man derved et hiraki af tests, således at enhver lille del, er testet adskillige gange: Dels af selve producenten af komponenten - for software kan det være programmøren - og herefter af brugeren. For software, kan brugeren være andre programmører. Så enhver komponent, er derfor testet af mindst to uafhængige personer. Dertil, dokumenterer man testen, hvordan den er gjort, og man har test programmer, som andre skal kunne udføre, og se giver samme resultat. Test programmer, kan også have til hensigt, at samtidigt illustrere en komponents funktion, og vise hvad den kan opnå. Ved software, vil man lade brugeren (de andre programmører) få disse tests og beskrivelser, så de starter med at sætte sig ind i komponenten ved at bruge dem. Derefter, så laver de deres egne test programmer, så de også selv kan stå inde for, at det de bruger fungerer. Opdages fejl, så sendes fejlen tilbage til producenten, der herefter retter fejlen. Som regel, er bedst at i første omgang have producenten til at se på det, da han kender årsagen og baggrunden bag, og måske også er bedst til at se, om noget er forkert, eller om det er forkert brug. Hvis man som bruger ikke vil acceptere komponentens funktion, kan man vælge en anden komponent, eller eventuelt få en lavet. Derved består alt, af mange "komponenter" der individuelt er testet, og garanteres fungerer, af såvel konstruktør som bruger.\nI sidste ende, så har producenten lavet et produkt - og det er så testet af produktets konstruktører. Imidlertid, er produktet dermed ikke nødvendigvis testet af to uafhængige, og derfor er bedst man har en uafhængig test gruppe i virksomheden. Dennes opgave, er fortrinsvis at tjekke, at alt fungerer, set fra et kunde synspunkt. Typisk vil produktet blive tjekket ud til sine specifikationer, såvel de maximale, som de minimale, så det sikres at de også opfyldes. Og, det vil blive testet i praktiske omgivelser, der måske ikke har været gjort under selve udviklingen. Slut testen, er ofte dyr, men det er dårligt at spare den bort. Men, skal den føre til success, er vigtigt, at alle komponenter og dele, der har ført til resultatet, også er testet, så det er testet op igennem hele hirakiet.\nIndenfor software, kan man desuden have programmer, der analyserer om dele af programmerne er blevet påvirket ved en test, og der kan sættes krav til, at alle dele af softwaren, og alle branches og switches i alle retninger, har været gennemgået af test softwaren. Ellers, er det ikke testet godt nok. I nogle tilfælde, kan måske være "sikkerheder" der er lagt ind, og som ikke kan aktiveres, men dette problem kan løses ved, at anvende specielle indstruktioner for disse "fejltjeks", og sikre sig, at disse fungerer, og ikke kan skade - så kan man måske undlade at kræve de udføres. Alle dele, som derfor ikke udføres under testen, skal være specielt godkendt, til at ikke blive udført. En tilfældig programmør, kan derfor ikke nemt lægge en bagdør ind, fordi at testen vil opdage, at de pågældende linier ikke er kørt. Og, så bliver koden analyseret, og programmøren skal måske angive eventuelle "passwords" til sin bagdør, og de indstruktioner der kan udføres, således at enhver linie og indstruktion er udført, når at test er overstået.\nTest er derfor ikke noget, man bare skal sløjfe, som jeg måske kunne få det til at se ud som om først. Det jeg mente var, at man ikke med en slut-test kan få tingene til at fungere. Du kan ikke sælge muggent smørrebrød, og få det til at være godt, ved at lade det gå igennem en test, hvor du smider de mugne brød ud. Og oftest, er det den type problematik at test kan dække over. Man tester og tester, på et produkt der ikke er udviklet til at fungere, og så forsøger man, at "fikse" problemet, der skyldes en totalt misforstået udviklingsmetode og process. Det retter kun sjældent problemet, fordi at fejlene bygger på fejl, der bygger på fejl, og det hele er et stort hiraki, der aldrigt er lavet til at vil kunne fungere. Og selvom man så tester nogle systemer til at fungere, så vil de samme systemer måske ikke fungere næste gang de testes. Derfor, forsøgte man i den virksomhed som jeg var ansat, i første omgang at løse problemet, ved at instruere mig i, at jeg KUN måtte teste systemet éen gang: Der var ikke grund til mer. Jeg testede det altid flere gange, indtil det fejlede. Og det skete hver gang. For fejlene, i form af ustabilitet, var et grundlæggende problem, i hele operativsystemet. Formålet med tests, er at sikre der ikke sker fejl under selve udviklingen, og naturligvis skal tests kunne gentages, uden at fejle næste gang. Uanset hvor ofte at de gentages.\nTests, løser dog ikke sikkerhedsproblemet. Her er overvågning og automatisk fejlanalyse og retning, nogle af de effektive metoder. Dog skal man være opmærksom på at automatisk fejlretning, er set udviklet så det har fungeret som nødvendighed, for at produktet fungerer. Så er det ikke mere en sikkerhed, men faktisk et fatalt problem, der kan gøre det hele mere ustabilt. Fejlretning, kan måske dække over underliggende problemer. Formålet ved fejlretning, er ligesom når strømmen afbrydes, at begrænse omfanget af en skade når den er sket, og at gøre det bedst muligt og automatisk. Men, for at undgå, at der sker fejl hele tiden - og måske er fejl i softwaren eller hardwaren - så er vigtigt, at man logger det, så man sikrer at det er i orden, eller analyserer problemet, og viser at fejlretning er den sikre måde at løse et problem, og viser at det er i orden, at løse det på den pågældende måde. Men generalt, må fejlretning aldrigt træde i kraft. Derfor er nogle som mener, at det sikreste altid er, at springe sikringen. Dog er det langtfra altid tilfældet, da det måske ikke er det, som er mest sikkert, i det pågældende tilfælde. Det er også en stor ulempe for kunden. Derimod er vigtigt, at springe sikringen, når det faktisk er god grund til det - altså hvis fejlretningen mislykkedes, og noget kan gå galt. Fejlretning og redundans, er ofte det samme, og vil betyde at man kan ødelægge en del af et system, samtidigt med det fungerer. Det er en stor fordel, og øger sikkerheden, langt bedre end at "springe" en sikring. Men selvom et system retter sine egne fejl, bør det overvåges af et mere simpelt, men sikkert system, der når det går galt, så "springer sikringen". Og fejlretningen, bør ofte noteres i en "black box", så man har kontrol over den, og ved når det sker, og hvad det skyldes. Sker en fejlretning, så skyldes det måske skader på systemet, og så er god grund til, at få løst problemet. Her er så nogle, der vælger at "spamme" den sorte bog, eller loggen i black-boxen, så den smaskfyldes med fejl, der i sidste ende ingen mening giver - og som måske intet betyder, i forhold til de fejl, den får overskrevet.\nNaturligvis er ikke billigt at udvikle og producere elektronik, eller andet som fungerer, og er sikkert. Og det er naturligt, at producenterne vil undgå det, hvis de ikke påbydes at opfylde en lovgivning. Her er også vigtigt, at det er muligt at teste at loven opfyldes, og her er det også ofte nemmere at teste et overvågningssystem fungerer, end at mange millioner liniers kode fungerer. Sikkerhedssystemet er designet til, at være simpelt, og slå fra, når det er nødvendigt. Det er sidste sikkerhed - og den bør være muligt at teste og designe til at fungere sikkert.\nHvis der ikke er en lovgivning, så vil vi sandsynligvis også se, at en sådan test ikke gøres ordentligt, men bare påstås at være gjort efter alle kunstens regler af producenten. De er dygtige til at prale, men gør alt for at spare. Ofte ser man, at sikkerheden gøres forkert, og der bruges relæer der kan hænge, er placeret på et uheldigt sted, eller der bruges et DC signaleringssystem, der relativt nemt kan snydes ved en kortslutning, eller en defekt transistor der leder strøm uafbrudt. Også her, vil en lovgivning, som regel kunne henvise til standarder der skal følges, og som specificerer hvordan det gøres på den mest sikre måde, således at defekte transistorer, defekte relæer, eller kortsluttede ledninger, ikke kan sætte et systems sikkerhed ud af drift.\n#18 Søren O. Ekelund 6. februar 2011 - 17:29\nTest, risiko og ressourcer\nTusind tak for et meget dybdegående og konstruktivt indlæg, Jens Madsen – jeg er lidt bekymret for at vi her er på vej ud af en tangent i forhold til artiklens primære indhold; nemlig konsekvenserne af en mediestorm, men dit indlæg er absolut relevant så lad os alligevel gå ind i teknikken:\nJeg har selv, i tilgift til uddannelse som maskiningeniør og el-tekniker, baggrund som autodidakt udvikler og programmør af logistiksystemer, og har derfor haft meget at gøre med fejlsikret (eller rettere ”fejlmindskende”) design: At eliminere enhver fejl i komplekse systemer er sjældent muligt da det kræver at vi kender hver eneste variabel i systemet og er 100% sikre på variablernes indbyrdes samspil, og det viser sig hurtigt at være umuligt at regne på med en overskuelig responstid når dynamiske fysiske systemer indblandes i designet. Min bedste løsning hidtil (kombineret med konventionelle sikkerhedsløsninger som tjeksumme og statistisk selvtest) er dynamiske algoritmer (grænsende til selvlærende AI), der konstant sammenligner målinger, beregninger og valg fra hele systemet og sammenligner det med forventede resultater baseret på historik og estimeringer, i en systematisk men selvjusterende (læs: delvist erfaringsbaseret og konstant lærende) stikprøvemetode. Sammen med en relativ lav tærskel for de acceptable afvigelser er det min erfaring at dette giver en lidt højere risiko for småfejl (sammenlignet med hvis al regnekraften til sikkerhed benyttedes til konventionelle løsninger) men klart den laveste risiko for kritiske fejl og systemnedbrud. Denne løsning kræver naturligvis et relativt stort budget og tidsramme til sikkerhedsprogrammellet.\nProblemet som jeg ser det er, at når vi træder ud af den rene data verden og over i målinger på den fysiske verden øges kompleksiteten af systemet til et punkt hvor streng systematisk test bliver umulig og hvor fail-safe løsningerne skal være så talrige at det på forhånd ligner et Sisyfos-arbejde: I det konkrete tilfælde her (med udgangspunkt i hypotesen om at overvågningschippen er årsag til færgebranden; dette ved vi ikke med sikkerhed og kommer næppe til at få 100% sikkerhed for) er der tale om en hardware fejl i form af overophedning af en komponent på en overvågningschip, sandsynligvis som følge af en atypisk produktionsfejl, der derefter har antændt omgivelserne; her lithium batterier.\nSkulle vi også have haft en komponent til at overvåge overvågningschippen? Og hvad skulle have overvåget overvågningschippens overvågningschip for fejl? Selv hvis vi laver en treenighed der overvåger hinanden (som det faktisk er tilfældet for en lang række systemer i bilen, hvor f.eks. batteristyringssystemet (BMS), køretøjsstyringssystemet (VCU) og motorstyringssystemet (MCU) indbyrdes overvåger hinanden, ledningsnettet og underkomponenter, hver med sin egen watch-dog, mens en ’black-box’ med separat batteri overvåger dem alle, gemmer data og sender dem til en ekstern server når der er GSM/GPRS forbindelse) kan vi i praksis ikke gøre dette for hver enkelt elektronikkomponent uden at systemets kompleksitet, og dermed risikoen for fejl ved f.eks. produktion (der kan være selve grunden til branden her), stiger voldsomt. Samtidig skal det her tages i betragtning at ikke alle komponenter fremstilles internt og at underleverandører sjældent er særlig glade for at man beder om en totalforklaring på deres licenserede hardware og kode for at kunne lave et integreret sikkerhedssystem – nervøsiteten for illegal kopiering, omprogrammering og videreudvikling er temmelig stor, og ikke uberettiget da vi bl.a. har set multinationale batterileverandører skamløst kopierer BMS-leverandørers systemer.\nDer er her ikke tale om en systematisk fejl som kunne være testet i designfasen, men en produktionsfejl som måske burde være fanget af underleverandørens producent – da denne komponent muligvis er blevet benyttet for første gang i den 6 måneder lange levetid ville en test der fangede dette at hver eneste producerede chip blev testet under alle maksimalforhold før den blev afsendt – dette er næppe et normalt krav og en nærmest umulig logistisk opgave når antallet af komponenter tages i betragtning, og som alle involverede skal teste hvis vi ikke stoler på hinanden. Vi har for praktiske formål og efter inspektion valgt at stole på at vores underleverandør testede ordentligt i designfasen, der på sin side har stolet på at producenten lavede en ordentligt sluttest, og det skulle forhåbentligt også være sket i langt de fleste henseender – men tydeligvis ikke i alle. Alligevel mener jeg ikke det er muligt at teste sig ud af denne situation, da det ville kræve at vi internt testede hver eneste underleverandørs produkt til bunds, hvilket vi hverken kan få udleveret data til eller har ressourcer til hvis bilerne skal leveres til en nogenlunde overkommelig pris. At dette ikke kun gælder ”amatør projekter”, som visse morsomme folk har kaldt A FUTURE EV, vises jo bl.a. af Peugeots ”lille” låseproblem: http://www.dr.dk/Nyheder/Indland/2011/02/0... Det bør ikke kunne ske at sådanne fejl slipper gennem test, men det gør de nu altså alligevel undertiden pga. af de mange, også menneskelige, faktorer i hele systemet – især når det gælder udvikling af ny teknologi. Som en så smukt skrev andetsteds; ”de som intet gør laver ingen fejl…” Men derfor skal vi naturligvis minimere risikoen indenfor al rimelighed.\nDet er dog sjældent nok at konstaterer fejlen; i vores konkrete eksempel er der stadig for høj varme selvom vi konstatere fejlen og stopper systemet, så vi skal også have en mulighed for at gribe ind. Helst skal vi naturligvis gribe ind før fejlen bliver kritisk (ved f.eks. at slukke en komponent der bliver usædvanligt varm, før den bliver kritisk varm), men da komponenten her stort set i det øjeblik den blev tilsluttet har opnået de kritiske 150 deg C i en lysbue i en dårlig lodning kan vi næppe reagere hurtigt nok. Da måleudstyret sidder direkte på battericellerne (som det måler små marginaler på og derfor ikke godt kan sidde andet sted, ligesom de sidder under den brandhæmmende beklædning af samme årsag, mens alt andet end sensorelektronikken er holdt langt væk fra batterierne) er branden her stort set allerede overbragt til battericellerne (vis interne struktur reagerer med kortslutning ved over 150 deg celsius) så snart overophedningen sker, hvorfor vi ikke har de store muligheder for at modgå fejlen ved at slukke for systemet. Selv med et lynhurtigt system der kunne køle komponenten (f.eks. skumslukker) ville branden allerede være startet i batterierne, og de kan ikke slukkes (kræver ikke ilt da varmeenergien kommer fra en ren intern kortslutningsproces) men kun nedkøles, hvilket vil kræve langt højere køleeffekt end batterisystemet er i besiddelse af for ethvert normalt formål. Et brandslukningssystem med den rette kapacitet kan stort set ikke være i en bil og ville her tilføre mange yderligere komponenter og vægt, hvilket vil mindske køretøjets effektivitet og medføre yderligere mulige fejlkilder.\nMan kunne naturligvis argumenterer for at vi ikke bør have sensorer så tæt på batterierne, men dette er omvendt en nødvendig sikkerhedsfaktor for at detektere fejl der opstår i selve cellerne og stoppe disse før de overopheder sig selv under op- eller afladning. Så kan man naturligvis argumenterer med at der ikke bør benyttes så brandfarlige batterier, men indtil videre er højkapacitets lithium batterier nu den bedste mulighed vi har for langtrækkende elbiler (med undtagelse af nyere eksperimentalbatterier) og så må det skiftes ud efterhånden som bedre muligheder viser sig. I forvejen benyttes sikkerhedsbatterier der ikke kan eksploderer (de brænder blot kraftigt) og kræver temmelig høj varme for at reagerer (tidl. batterier f.eks. krævede blot 100 deg celsius), og alternativet i dag er f.eks. saltbatterier, der er stort set umulige at få til at brænde men til gengæld er relativt tunge og aflader op til 14% i døgnet. Vi accepterer jo også at køre med eksplosionsfarlig benzin, selvom der er mindre farlige, men også mindre praktiske, alternativer.\nLøsningen mener jeg således i sidste ende er den samme som nævnt for logistiksystemerne; at acceptere muligheden for mindre fejl og i stedet reducere risikoen for kritiske fejl mest muligt (med tidsplan, budget og ikke mindst konsekvenserne ved fejl taget i betragtning – ofte et temmelig subjektivt skøn desværre da de fleste variabler her er ukendte i designfasen) og så i øvrigt være opmærksom på at INTET HØJTYDENDE OG KOMPLEKST SYSTEM ER 100% FEJLSIKRET og tage hensyn til dette i alle henseender, samt FORBEDRE SIKKERHEDEN LØBENDE og RET FEJL SÅ SNART DE OPDAGES.\nOpfordres der samtidig til en kritisk holdning overfor systemet har man således sikret sig bedst muligt inden for rammerne – om det er ’godt nok’ bliver så nærmere en diskussion om meninger vedr. risikovillighed og lovgivning end om teknik. Men lad os meget gerne høre forslagene til forbedringer på alle områderne, såvel teknisk som lovgivnings- og risikomæssigt.\nNB: Rent faktisk blev det efter branden konstateret at et hovedrelæ måske svejsede under batteriernes kortslutning, eller muligvis var svejset før dette, på trods af belastning på max. 75% af den specificerede brydestrøm selv ved batteriernes kortslutning. Relæet har dog redundans i form af et reserverelæ, således at sikkerhedssystemet virkede trods fejlen og hovedlederne blev afbrudt i fejløjeblikket. Denne fejl er, selvom den ikke var kritisk, overgivet til producenten af relæerne via de brandtekniske myndigheder, og vi undersøger den nærmere sammen med producenten – relæerne skal jo virke og i teorien kunne begge relæer have svejset samtidigt; det havde så bare resulteret i en sprængt hovedsikring, men bør under alle omstændigheder ikke ske uanset om det er kritisk eller ej. Igen gør det komplekse system det svært at vurdere hvori fejlen ligger, da vi kun måler om relæerne samlet afbryder, ikke om ét ud af to redundante relæer er svejset – dette vil blive rettet i et senere system, hvis det vurderes at være kritisk nok til at være ressourcerne værd; sådan må man jo desværre altid vurdere i en verden hvor varer skal sælges for maksimal profit. Også non-kommercielle projekter som f.eks. Copenhagen Suborbitals ligger dog under for ressourcebegrænsninger og må foretage lignende valg, så vi kommer næppe uden om at skulle acceptere en eller anden form for risiko – det gør vi jo også hver dag vi går ned på gaden eller blot tager det næste åndedrag, så det er jo ikke så mærkeligt endda; derfor bør dette handle om fornuftig risikostyring og ikke den praktisk umulige risikoeliminering.\n#19 Henning Larsen 22. september 2012 - 17:27\nVar der ikke et fransk bilmærke Peugot, som blevet meget varme, pg lidt vand i elnettet, der gik faktisk ild i dem.\n#20 Pierre Debié 22. september 2012 - 18:27\nNu kender jeg ikke ovenstående fabrikat, men hvis det er Peugeot du tænker på, så jo - der brændt et par stykker for nogle år siden. De var dog med forbrændingsmotorer og ikke elbiler, som artiklen handler om.\n#22 Deleted User 22. september 2012 - 19:51\nÅrsagen var et plastikstykke med stikforbindelser\nJa, det gik ud over flere fabrikater, min Citroen blev også kaldt ind, det gik ud over biler der havde fået kontroleren til ESP men solgt som ABS, når der kom fugt i det ubenyttede stik så selvantændte bilerne, altid under parkering, og aldrig i drift, ret praktisk, for når folk ikke tør holde ved siden af, så er der jo ekstra god plads ved dørene.\nDet blev så vidt jeg husker fikset tidligt 2003.\n#23 Søren Lund 22. september 2012 - 20:44\nJa, det gik ud over flere fabrikater, min Citroen blev også kaldt ind...\n...og Citroen-forhandleren i Otterup brændte ned til grunden, på den konto.


I denne artikel vil jeg vise dig, hvordan du ændrer DNS-serveradresser på enheder, der kører på iOS. Dette er vores iPhone og iPad. Du havde sandsynligvis straks et spørgsmål: hvorfor skulle jeg gøre det? Ja, hvis Internettet på din iPhone fungerer uden problemer, kan DNS-adresserne ikke ændres. Men meget ofte er der en situation, hvor iPhone eller iPad er forbundet til et Wi-Fi-netværk, men Internettet fungerer ikke. Der kan være en DNS-fejl i browseren.\nDu kan bare ændre dem til offentlige DNS-servere fra Google. De er lidt hurtigere og sikrere. Nu fortæller jeg dig i en nøddeskal, hvordan det fungerer. DNS-servere bruges til at konvertere vores velkendte tekstwebadresser til adresser, der består af tal. Når vi skriver adressen help-wifi.com i browseren, konverterer den første udbyderens DNS-server denne adresse til IP-adressen på den server, hvor webstedet er placeret og indlæser den. Dette gøres af vores internetudbyders standard DNS-server. Men når det holder op med at arbejde, fungerer Internettet ikke på vores iPhone. Google har gratis DNS-servere, som alle kan bruge. De arbejder stabilt. Alt, hvad der er nødvendigt, er simpelthen at registrere disse DNS-adresser fra Google i Wi-Fi-netværksindstillingerne. Jeg skrev mere om disse offentlige servere i artiklen:8.8.8.8 - hvad er adressen? Sådan udskiftes DNS med Google Public DNS.\nJeg besluttede også at lave en separat artikel, hvor jeg skulle vise mere detaljeret processen med at ændre DNS på iOS-enheder. Jeg vil vise det ved hjælp af iPhone som et eksempel. Det er det samme på iPad.\nSådan registreres din DNS på iPhone?\nGå til indstillingerne, til Wi-Fi-sektionen, og klik på det Wi-Fi-netværk, som du vil ændre DNS-adresserne for.\nKlik derefter på punktet "DNS-indstillinger".\nVi sætter et kryds ved siden af "Manuelt". Klik på "Tilføj server", og indtast 8.8.8.8 . Klik derefter på "Tilføj server" igen, og tilføj en anden - 8.8.4.4 . Og ved siden af standardserveren (som er den første på listen) skal du klikke på den røde knap og vælge "Slet". Og øverst skal du klikke på "Gem".\nEfter at have gemt indstillingerne begynder vores iPhone at bruge DNS-serverne, hvis adresser vi registrerede i indstillingerne. Hvis det ikke virker med det samme, kan du også deaktivere og aktivere Wi-Fi. Eller flytilstand.\nHvis du også har en DNS-fejl på din computer, skal du se artiklen: DNS-serveren svarer ikke i Windows 10, 8, 7. Vi har også skiftet adresser der.\nI tilfælde af at Internettet på iPhone ikke er begyndt at fungere, eller hvis du har et andet problem, anbefaler jeg at se på andre løsninger i artiklen: iPhone eller iPad opretter ikke forbindelse til Wi-Fi, Internettet fungerer ikke.\nDu kan returnere den automatiske DNS-indstilling til iOS ved blot at markere afkrydsningsfeltet ud for "Automatisk" element i indstillingerne.


Du er her: Forside Praksiseksempler Situated Learning: Fokus på procesarbejde i undervisningen\nFag: Arkæologi. Kursus: Material Culture. Studieniveau: MA. Holdstørrelse: 15-20.\nRelevant og inkluderende undervisning baserer sig på inddragende metoder og vedkommende temaer - ikke på lange undervisningssessioner. De studerende er bedst i stand til at lære et givent indhold gennem praktiske aktiviteter, som reflekterer oplevelser fra det virkelige liv og relevante case studier. Idéen bag situated learning beror på en essentiel forståelse af læring som et socialt fænomen. I forlængelse heraf er det afgørende, at de studerende arbejder i grupper, hvor de beskæftiger sig med selvoplevede dilemmaer og problemløsning.\nI situated learning betragtes læring som deltagelse i den sociale verden. Læring er et integreret og uadskilleligt aspekt ved social praksis. De studerende vil gennem strategier for situated learning opdage, forme og eksplicit skabe deres egen viden indenfor et praktisk fællesskab. De studerende kommer til at engagere sig i en social proces, og derved lærer de, hvordan deres egen viden bliver til i samskabelse med andre; de vil opdage, hvordan læring altid er situeret i en specifik kontekst og indlejret i et socialt og fysisk miljø.\nDe studerende inddeles i grupper med 3-5 i hver. Her skal de blive enige om et undersøgelsesspørgsmål, der relaterer sig til dagens emne (i situated learning kaldet et dilemma eller problem) - det kunne eksempelvis omhandle en landskabsanalyse som metode i studier af materiel kultur.\nDe studerende bliver bedt om at addressere et problem, som de kender fra deres eget liv, og gennem en landskabsanalyse skal de bidrage med løsninger på problemet (eller svare på undersøgelsesspørgsmålet).\nHerefter skal de studerende præsentere problemet for resten af holdet og foreslå en løsning. Dette kan både gøres visuelt og mundtligt.\nGennem processen bliver de studerende bedt om at notere, hvilke forhandlinger de havde i gruppen gennem processen. Dette præsenteres for og diskuteres med resten af holdet. Var der forskellige løsninger på problemet? Nåede de til enighed? Hvordan?\nAktiviteten lærer de studerende at fokusere på processen frem for på produktet. Det bliver klart, at definitioner, anvendelsesmuligheder og metoder ikke er stabile, men forpligtede på forhandlinger. Dette hjælper de studerende til både at tænke kritisk og acceptere omstændighederne. Case studierne kan afleveres som en opgave, der viser læringsudbytte og deltagelse.\nAktiviteten kræver, at du som underviser i høj grad engagerer dig i at moderere diskussioner på holdet. Med henblik på at gøre de studerende opmærksomme på at processen er vigtigere end produktet, kan det være en fordel på forhånd at diskutere kursets læringsmål med holdet.\nKort video der præsenterer dig for de generelle koncepter bag situated learning:


Nyruphus Skovcafé – Cabas\nSkovecaféen bliver drevet som en helt almindelig café med gæster og selskaber. Hvis du gerne vil lære at arbejde i et køkken og som tjener, kan det være lige dig. Du skal have lyst til nogle gange at have travlt og til at tale med gæsterne, der forventer en god betjening.\nDu kan f.eks. lære:\nat lave varm og kold mad som f.eks. brunch\nat dække et bord flot\nat betjene kunder\nhvordan man opbevarer og behandler mad\nNyruphus Skovcafé har et højt gastronomisk niveau med hjemmedyrkede råvarer som f.eks. bær og krydderurter. Caféen ligger i de mest naturskønne omgivelser lige op til skoven og med udsigt ud over markerne. Gæsterne nyder maden i vores stuer og når vejret er godt, har vi også udeservering.\nVi samarbejder med Skov & Naturstyrelsen og Naturcenteret, under Helsingør kommunes dagtilbud og skoler, om at drive Nyruphus. Desuden ligger vores STU-tilbud på Nyruphus.\nNyruphus Skovcafé ansætter STU-elever i praktik, borgere i afklaringsforløb og borgere i flexjob.\nTlf: 49 28 48 08


Ultralydsscanning kræft – Fugtfjerner jem og fix\nLægen bruger scanninger og billedundersøgelser af kroppen, for at undersøge en mistanke om kræft og til at planlægge et behandlingsforløb. Endoskopisk ultralyd (EUS) er en kikkertundersøgelse kombineret med ultralydsscanning , hvor lægen kan foretage en indvendig scanning af organerne. Hvad er en ultralydsscanning? Samt bevægelser i hjertet og blodet, såvel som blodårer.\nMed ultralyd (lydbølger) kan man danne billeder af de indre organer.\nFor eksempel ved mistanke om sygdom i mave og tarm eller ved graviditet. Kræft i livmoderhalsen kan ikke ses med ultralyd. I livmoderhulen kan der påvises polypper, som oftest kan fjernes med kikkert nedefra (hysteroskopi). Ved kræft i livmoderhulen kan ultralyd rejse mistanke om sygdommen hos kvinder, der har passeret overgangsalderen, men det kan sjældent ses hos kvinder, der fortsat har . I USA har man undret sig over stigningen af tilfælde af kræft i skjoldbruskkirtlen er steget voldsomt. I en ny undersøgelse har forskere vist, at stigningen i antallet af kræfttilfælde i skjoldbruskkirtlen falder sammen med en stigning i øget brug af ultralydsscanning og biopsi (fin-nål aspiration).\nEn ultralydsscanner fungerer på samme måde som et ekkolo som fiskere anvender til at lokalisere fiskestimer. Forud gik otte besøg hos vagtlægen, en lang række besøg hos den praktiserende læg.\nTegn på kræft i skjoldbruskkirtlen på ultralyd. Nøjagtigheden af denne metode med at identificere maligne tumorer er , hvilket indikerer, pålidelighed og informativeness. Så man vil godt have svar hurtigt og få afklaret uvisheden, siger hun. Derfor bestiller hun selv en tid på privatklinik – tidligere end hun kan komme til på Rigshospitalet. Og heldigvis er der godt nyt fra den private klinik efter den foretager en ultralydsscanning.\nLægen siger, at alt er som det skal være. Så jeg skal bare slappe . Oftest fjernelse af lymfeknude, ofte kombineret med en knoglemarvsundersøgelse og eventuel undersøgelse af rygmarvsvæske. Ved mistanke om kræft i brystkassen, bughulen, knogler og bløddele foretages følgende undersøgelser:. MR- eller CT-scanning af området omkring knuden.\nEventuel ultralydsscanning af . PAKKEFORLØB FOR KRÆFT HOS BØRN. Flowchart for pakkeforløb for lymfeknudekræft på halsen. Børneafdeling med hovedfunktion: Klinisk undersøgelse.\nSpeciallæge i øre-, næse-,. Arrangementet byder på tre spændende emner.\nUltralyd af hals, armhuler, lysker og abdomen. En ny undersøgelse kan opdage omkring. En årlig blodprøve kan afsløre dobbelt så mange tilfælde af kræft i æggestokkene. Dette er alligevel ikke nok i sig selv til at give en klar diagnose – blodprøverne skal kombineres med vævsprøver, ultralyd og røntgenundersøgelser.\nOg selv ikke det kan afdække . Hvordan kan din dyrlæge stille diagnosen kræft i blæren? En grundig klinisk undersøgelse sammenholdt med hundens sygehistorie vil få din dyrlæge til at foretage supplerende undersøgelser for kræft.


Hjem Privat Vin\nVin - erfaring, viden og inspiration\nEn god vin er en herlig oplevelse. Der følger ofte mange følelser og minder med. Især hvis man selv har hentet vinen på vingården eller -vinslottet. Eller hvis man har fået en særlig god vin sammen med en romantisk gourmet middag. Eller det kan være helt andre minder, der dukker frem.\nJeg har besøgt mange vingårde og vil berette herom senere. Der er rigtig mange mennesker, som interesserer sig for vine, og som har mange erfaringer og stor viden om emnet. Det er spændende at høre herom og jeg nyder, når jeg møder mennesker, som lidenskabeligt giver deres viden videre.\nMange samtaler om vin gav ideen til at oprette en blog, som er åben for alle til at fortælle om deres vinoplevelser og -smag.\nDu kan læse mere herom på\nOg glem ikke, at blive registreret, så du kan bidrage med vin-viden. Jo flere der fortæller om deres oplevelser, jo mere inspiration kan vi hente til vores næste vinrejse.\nVin er fermenteret druesaft.\nVin er blevet produceret i 1000-vis af år.\nArkæologer har fundet beviser for, at det første vin blev produceret så tidligt som 6000 år f.Kr.\nDionysos er vinguden i den græske mytologi.\n25.636.043 tons. Så meget vin blev der world wide produceret i 2010(1\nItalien, Frankrig, Spanien, USA, Kina, Argentina og Sydafrika stod for 80% af produktionen(1\nI Frankrig blev der i 2010 produceret 4.580.000 tons(1\nDer er fire hovedkategorier i den franske vinklassifikation:\n1) Vin de Table\n2) Vin de Pays\nDisse 12 regioner hører til de væsentligste i Frankrig(2\n- Provence & Corsica\nL''Herault er et departement i Languedoc-Roussillon.\nL'Hérault har flere arealer tilplantet med vin end noget andet département i Frankrig.\nLæs mere i vinordbogen på Vinsiderne.dk


Håndboldklubber appellerer skrivebordsnedrykning - TV 2\n20. apr. 2020, 17:44\naf Nicolai Margon Madsen & Christian Kjær\nBåde Nordsjælland Håndbold og EH Aalborg vil have omstødt beslutningen om deres nedrykning fra henholdsvis herre- og dameligaen.\nNordsjælland Håndbold og EH Aalborg har mandag valgt at appellere skrivebordsnedrykningen fra ligaen til 1. Division.\nKlubberne står til nedrykning, fordi de lå sidst i tabellen, da det blev besluttet af aflyse sæsonen og fastfryse placeringerne tidligere i april.\nSiden har de sammen med Odder Håndbold - der rykker ud af 1. Division - bedt Udvalget for Professionel Håndbold til at genoverveje beslutningen, men her er konklusionen blevet den samme.\nI den efterfølgende begrundelse lød det, at udvalget ikke mente, det var muligt at klage over dets beslutninger.\n- Det er Nordsjælland Håndbold ikke enig i, efter vi har fået en juridisk vurdering. Afgørelsen har så voldsomt store konsekvenser, såvel sportsligt som økonomisk, at det vil være i strid med intentionerne bag regelsættet og almindelige retssikkerhedsmæssige hensyn, siger Nordsjællands direktør H. P. Dueholm i en pressemeddelelse.\nI Udvalget for Professionel Håndbold er både Dansk Håndbold Forbund (DHF) og klubberne er repræsenteret.\nEH Aalborg: Det er forkert og unfair\nOgså i EH Aalborg-lejren håber direktør Henrik Skals på, at man kommer til fornuft og løser situationen omkring op- og nedrykning på den anden måde.\n- Vi appellerer også. Vi mener, at afgørelsen er forkert og er foretaget på et unfair grundlag. Det er ikke de vilkår, som vi har aftalt, at vi arbejder under. Vi anker også nogle procedurer, som jeg ikke kan komme ind på, siger han til TV 2 SPORT\n- Vi håber, at de kommer til fornuft og træffer den rigtige afgørelse. Den nye cheftræner, Allan Heine, har fremsat et argument, der hedder, at Horsens var på sidstepladsen i to tredjedele af sæsonen, og vi var i den sidste tredjedel. Så hvis man skal gå ud fra det, så er det ikke fair.\nI en SMS til TV 2 SPORT bekræfter Odder Håndbold ligeledes, at klubben mandag har sendt en appel afsted.\nNordsjællands direktør mener at have belæg for at få nedrykningen appelleret efter et nærmere kig i DHF's love.\nHer lyder det nemlig i §24, at 'enhver person eller organisation under og/eller tilknyttet DHF og/eller med tilsvarende retlig interesse, DHF’s medlemmer eller Divisionsforeningen Håndbold, er berettiget til som part at indbringe en sag for Håndboldens Appelinstans'.\nMen når Udvalget for Professionel Håndbold ikke finder det nødvendigt at lade sagen appellere, finder de hjemmel i §20.\nHer står det blandt andet, at 'Udvalget kan bemyndige DHF's administration til på sine vegne at træffe afgørelse i spørgsmål om tilrettelæggelse og koordinering af turneringerne. Udvalgets, i den anledning trufne afgørelser, kan ikke appelleres'.\nMen det bør altså ikke indbefatte situationer, som den Nordsjælland Håndbold står i lige nu, mener H. P. Dueholm.\n- Ånden i §20 handler om afviklingen af turneringen. Men her afsluttes den uden at være spillet færdig, og der træffes nogle meget vidtgående beslutninger, som rammer os og to andre klubber.\nParter skændes om løsning - stjerner er selv klar til at gå ned i løn


Hvis du nogensinde har spillet blackjack, er du uden tvivl obs på, at nogle beslutninger falder sværere end andre. Det er selvfølgelig nemt at sige hit, hvis du har en værdi af Men hvad skal du for eksempel foretage dig med et par ni? Bør du blot stå, eller ville det være bedre at splitte hånden? Hvad har dealerens hånd af betydning for denne beslutning? Det er tydeligt fra dette eksempel, at du har brug for en strategi til at hjælpe dig med den slags beslutninger og dermed optimere dine vinderchancer. For hvad er simpel blackjack strategi? Basal blackjack strategi? Eller den bedste blackjack strategi?\nBanko er et tallotteri ligesom lotto, plus man kan dermed med rette mene, at det per definition er umuligt at påvirke et spils udfald. Når du spiller banko — online ellers i traditionel forstand i den advokatkontor bankohal — så skal det hovedsagelig være for hyggens skyld. Du har selvfølgelig også chance for at garnvinde nogle flotte pengepræmier, men i uoverensstemmelse til visse andre casinospil, så er det svært at lægge en fuldstændig strategi. Selvom der ikke er aldeles decideret måde at slå huset på, så er der i givet vandfald en måde, du kan forbedre dine gevinstchancer på. Men hvor mange bankoplader bør man vælge? Dette afhænger delvis af antallet af medvirkende spillere, delvis af bankopladernes pris, og dels af gevinstens størrelse i forhold til prisen på dine bankoplader. Eksperter foreslår slække bankoplader som det optimale antal, alligevel dette kan variere afhængig af antallet af medspillere og gevinstens størrelse. Når du spiller med mere end 1 bankoplade, så sørg for at beslutte nogle, der adskiller sig så meget fra hinanden som muligt! Hvis man, som anbefalet ovenfor, vælger at agere med mere end én bankoplade, er det bedst at sikre sig, at numrene på hver enkelt plade adskiller sig så meget fra hinanden hvordan muligt.\n← Udnytte dine evner spillemaskiner Tropic Reels\nTilmelde sig kampagne Grande Vegas casino →