November 2017 – Evangeliekirken\n09/01/2018 af Ecph05\nBeates klumme november 2017. Bibelen – et festfyrværkeri og en nødhjælpskasse – en slidstærk ven. Det handler om discipelskab\nBibelen er med sine 66 bøger en kilde til undren. Det være sig for såvel bibel-troende som bibel-ikketroende. Min vinkel er selvklart den bibeltroendes, og jeg læser og boltrer mig i såvel Det Gamle som Det Nye Testamente. Jeg tror fuldt og fast på, at bøgerne er inspirerede af Gud Fader selv, og at Han har udvalgt mennesker som ”markører”, til at bringe budskaber i deres samtid – og ind i eftertiden.\nMin uindskrænkede ejerfølelse af hver enkelt af bøgerne kommer af mit liv sammen med dem sådan at forstå, at jeg har oplevet dem som dynamiske, aktuelle og talende og ganske uundværlige i min gudsforståelse, i forståelse af altings sammenhæng, i min og menneskehedens historie, i min tid og ind i mine livssituationer.\nEksempel: Da jeg i 1993 havde brug for at lave penge – jeg skulle have nyt tag på mit hus, tænkte jeg på at få et job – ud over mit arbejde som ledende ergoterapeut, som ikke var et fuldtidsjob. En af mine venner kørte nattaxa, så min tanke gik i den retning. Jeg besluttede at spørge Gud, hvad Han syntes. Man skal tænke sig godt om, når man som kvinde vil gøre sig på et mandsdomineret arbejdsområde, og hvor man gør sig selv sårbar i forhold til de kunder, man lukker ind i sin bil. Det er også et stort ansvar man påtager sig, at være chauffør for andre mennesker – under alle trafikale forhold. Ganske enkelt spurgte jeg Gud, om Han ville vise mig, hvad Han mente om sagen. Jeg sagde til Gud, at jeg ville gå efter et skriftsted, og lade det være menings- og retningsangivende for min forespørgsel. Hvis det pågældende skriftsted var befordrende for min anmodning, ville jeg tage et hyrevognskort. Var skriftstedet imod min anmodning, ville jeg opgive tanken. Det var alt eller intet! Gud henledte på meget sikker vis min opmærksomhed på et skriftafsnit i 1.Krøn. 4.10.: ”Jabes påkaldte Israels Gud: ”Gid du vil velsigne mig og gøre mit område stort, gid din hånd må være med mig, og du vil fri mig fra ulykke, så jeg ikke lider smerte”. Og Gud gav ham, hvad han bad om”! Jeg sad meget længe med dette skriftsted foran mig. Og jeg tænkte det ind i de mange timer bag rattet, hvor alt godt – og det ultimativt dårlige – kunne ske; jeg kunne blive årsag til andre menneskers død eller lemlæstelse – og sætte mit eget liv over styr! Jeg tænkte ind i ordene ”gøre mit område stort”. Et: Man kommer langt omkring, når man kører taxa, og to: Jeg havde afgjort brug for, at undgå enhver form for ulykke. Jeg tog skriftstedet som mere end et ”ja” fra Guds side. Gud ville ikke alene bevare mig fra noget dårligt, Han ville også give mig noget godt!\nJeg forelagde min Onkel sagen. Han havde bedt over mit ønske – og gav grønt lys. Her var så den dobbelte bekræftelse, som var afgørende for mig: Jeg skulle have to samstemmende vidner, før jeg tog skridtet – og det fik jeg!\nEfterhånden kom jeg til at køre nat på fuld tid. Jeg kørte for 3 forskellige vognmænd, og Gud gjorde ”mit område stort”: Jeg har siddet og bedt sammen med mennesker i min vogn, har trøstet ulykkelige, har talt en selvmordskandidat så langt ned, jeg evnede. Jeg har haft utallige fine samtaler – og kørt mærkelige ture, hvor kunder har lagt en 1000kr. seddel og sagt, at jeg bare skulle køre, til pengene var brugt op!! Jeg har kørt steder, mine mandlige kolleger ikke ville komme i nærheden af. En engel har skubbet mig ud af en snedrive. Jeg har aldrig været i fare. Jeg elskede at køre, har nydt mine Mercedes’er – og var aldrig utryg. Jeg har oplevet dette formidable – på baggrund af visheden om, at et skriftafsnit i Bibelen var sandt – og dynamisk – og personligt!\nEn af historiens stærke markører er den gudhengivne David, der blev en meget succesrig konge. Jesu mor og Josef er efterkommere af David, hvilket jo gør Jesus til et rodskud af David.\nDavid er en stærk bidragyder til Bibelen. Profeten Samuel salvede David til konge, ”og fra den dag greb Herrens ånd David”! (1.Sam.16.13b). Herrens ånd over David betød, at han blev ”beåndet”. Gud tilførte David en helt ny dimension til hans karakter, en ekstraordinær egenskab, der blev en særdeles vægtig force i hele hans liv som poet, i relation til Saul – og som konge. David udøvede beåndet ledelse som sit folks øverste myndighed. Han samlede landet og sikrede folket fred til alle sider, og fik det til at blomstre.\nFordi David blev beåndet, formåede han at læse Mosebøgerne i den ånd, de er skrevet i. Historien vidner om det! Han skriver igen og igen om, hvor vidunderlig ”Guds lov” er. Ved denne ”lov” refererer David ikke til den skriftmængde – Bibelens første 39 bøger, som Paulus refererer til, men alene de 5 skrifter vi kender som Mosebøgerne. (De øvrige 34 bøger var ikke skrevet på Davids tid). Disse bøger, som synes støvede for en del læsere i vore dage, var guldgruben og kildevældet, der inspirerede og formede manden, som var ”efter Guds hjerte”! I Salme 139 synliggør David en hemmelighed i sit Gudsforhold: ”Herre, du ser ind i mig, ser alt af mig” (ny oversættelse).\nDe fleste af salmerne i Salmernes Bog er skrevet af David, og Salmerne, er nok den mest læste – og mest citerede bog i Det Gamle Testamente. På korset citerer Jesus Salme 22.2: “Min Gud, min Gud, hvorfor har du forladt mig?”.\nBibelselskabet har i år udgivet ”TAK”, som er titlen på Salmernes Bog på nudansk. Jeg har her aviskommentarer til udgivelsen – skrevet af Daniel Øhrstrøm: ”Den flere tusind år gamle meget ekspressive digtning er skøn og grusom vekslende mellem hinanden. Stemmen, der taler og taler fuldkommen utrætteligt: Hør på mig! Det er til tider råt tilhugne klippestykker af ord til at skære sig på, til andre tider ødselt strømmende glæde. Der er en mægtig spændvidde, tidløs, ja, moderne,” siger den anerkendte forfatter (Ida Jessen) i en kommentar fra Bibelselskabet, der står bag udgivelsen. Medoversætteren Else Kragelund Holt er helt enig: ”Vi har også fra begyndelsen tænkt på det som en samling af digte, der har noget vigtigt at sige ind i en moderne sammenhæng som et stykke brugslitteratur, der både kan bruges som et spejl for ens eget liv og som inspiration til dem, der har et aktivt bønsliv. Med Ida Jessens mesterlige oversættelser tør jeg også godt sige, at bogen også har fået en kunstnerisk kvalitet og en klarhed, som giver den potentiale til at blive meget udbredt. Jeg kan næsten ikke læse salme 22 uden at tænke på mobbe-ofre i skolegården, mens salme 139 for eksempel er blevet en endnu smukkere oplæsningstekst for eksempel til begravelser. Nu står der ikke længere ’Herre, du ransager mig og kender mig’, men ’Herre, du ser ind i mig, ser alt af mig”.\nDet er bemærkelsesværdigt, hvordan gamle bibeltekster – igennem tidernes beåndede oversættelser (ikke at alle har været beåndede)! – bevarer dynamik og spændstighed – og dermed forbliver stærkt vedkommende, sigende – og slidstærke!\nMere dynamik: Paulus er på enhver måde forankret i ”skrifterne” – altså det, vi kalder Det Gamle Testamente. Han skriver til Timoteus – 2. Tim. 3.15-17: ”Og fra barnsben kender du De hellige Skrifter, der kan give dig visdom til frelse ved troen på Kristus Jesus. Et hvert skrift (af de omtalte hellige) er indblæst af Gud og nyttigt til undervisning, til bevis, til vejledning og til opdragelse i retfærdighed, så at det menneske, som hører Gud til, kan blive fuldvoksent, udrustet til al god gerning”. Paulus siger her, at Det Gamle Testamente har hele det tros- og åbenbaringsindhold – beåndetheden, som mange udelukkende tillægger Det Nye Testamentes tekster. Måske er det en overraskelse for nogen. Han siger også, at et stærkt gudsforhold er bygget på bibelkundskab; her altså de gammeltestamentlige skrifter – ikke engang de nye!!\nSamme erfaring gjorde Jesu disciple ca.1000 år senere. De kendte ”de gamle skrifter” – Guds lov – profetierne om Jesus. De genkendte Ham fra skrifterne, og de levede med Ham, og de erfarede, at Han så ind i hver enkelt, så alt, der var i dem – og elskede hver enkelt så inderligt, at de blev grebet af Ham. Hvis Jesus ikke var genopstået, så ville disciplene have vidst det. Mennesker vil ikke dø for noget, de ved er en løgn. De så Ham dø, og de så ham levende igen. De var vidner til hans opstandelse og himmelfart. Alle disse beåndede mænd led en voldsom død grundet deres vidnesbyrd om Jesus.\nI Matt. 17. deler Jesus en storslået oplevelse med Peter, Jakob og Johannes – og os: Han lader os forstå, hvor uadskillelige Han og Moses er, hvor Moses repræsenterer hele Guds begyndelse, skabelsen, Guds retningslinjer for hele menneskeheden – og hvor uadskillelig Han og hele det profetiske indhold i Det Gamle Testamente er – synliggjort ved profeten Elias. Det er en formidabel begivenhed, der linker tiden før Jesus og tiden efter Jesus sammen.\nJeg skrev indledningsvis, at ”Gud har udvalgt mennesker som ”markører”, til at bringe budskaber i deres samtid – og ind i eftertiden”. Jeg er taknemmelig for, at vi har en Moses, en Elias, en David, en Paulus og disciplene som stærke markører, og det er op til os at få øje på, hvad de markerer – i fortid – og i din og min nutid og fremtid!\nForrige artikelOktober 2017Næste artikel December 2017


Nyhed : Dag 2: Resultater og overblik over aftenens finaler til DM Junior | Svømmesport\nAndendagen til DM Junior er netop færdigsvømmet, og det blev i løbet af finaleafsnittet til flere flotte præstationer og et par heats med meget tætte afgørelser. Blandt andet skilte kun én hundrededel Tobias Dan Hansen fra Herlev Svømmeklub og Jakob Juul fra Vejle Svømmeklub på 50 meter butterfly.\nJuniorpigerne Louise Bach Andersen (Aalborg Svømmeklub) og Silja Nielsdóttir Hansen (Hvidovre Svømme Klub) pressede i ikke mindre end 1500 meter hinanden ved at vende samtidig stort set hele vejen til mål. Aalborg-svømmeren endte dog med at trække det længste strå duellen.\nTribunen i Aarhus Svømmestadion var endnu en gang fyldt med svømmere, trænere, holdledere og tilskuere.\nNedenfor kan du se aftenens medaljetagere i alle finaleløbene.\n1. Regitze Gaard, Kvik Kastrup 2.11.52\n2. Lisa Rijkhoff, Aalborg Svømmeklub 2.16.36\n3. Thyra Jørgensen, Svømmeklubben Syd 2.18.10\n1. Andreas Hansen, Vejle Svømmeklub 1.48.32\n2. Rasmus Udbye, Horsens Svømmeklub 1.49.06\n3. Peter Vangsgaard, Gentofte Svømme Klub 1.50.15\n1. Sofie Hansen, Kvik Kastrup 1.00.56\n2. Liva Palmund, Triton Ballerup 1.01.39\n3. Julie Krøyer Svendsen, Kvik Kastrup 1.01.53\n1. Arthur Dalén Ellegaard, Lyngby Svømmeklub 4.23.42\n2. Lucas Bruun Strøbek, Gentofte Svømmeklub 4.24.66\n3. Alexander Aslak Nørgaard, Sigma Swim 4.25.42\n1500 meter fri damer\n1. Louise Bach Andersen, Aalborg Svømmeklub 16.48.09\n2. Silja Nielsdóttir Hansen, Hvidovre Svømme Klub 16.49.33\n3. Michelle Mortensen, Gladsaxe Svømmeklub 17.07.38\n1. Tobias Dan Hansen, Herlev Svømmeklub 24.97\n2. Jakob Juul, Vejle Svømmeklub 24.98\n3. Julius Munk, Helsingør Svømmeklub 25.16\n1. Karoline Barrett, Greve Svømmeklub 25.47\n2. Johanne Hingebjerg, Hovedstadens Svømmeklub 25.76\n3. Elisabeth Sabroe Ebbesen, Gentofte Svømme Klub 25.98\n1. Aksel Skrydstrup, Aarhus Swim 2.14.55\n2. Marcus Mantzius Mosegaard, Kvik Kastrup 2.18.09\n3. Viktor Bull Kramer, Horsens Svømmeklub 2.19.90\n1. Kvik Kastrup, 8.16.77\n2. Aalborg Svømmeklub, 8.21.18\n3. Sigma Swim, 8.23.52\n4x200 meter medley herrer\n1. Gentofte Svømme Klub, 8.32.66\n2. Sigma Swim, 8.34.98\n3. Vejle Svømmeklub, 8.37.25\nHUSK! Du kan i morgen følge med live fra DM Junior. Det indledende afsnit starter klokken 09.30, og finaleafsnittet starter klokken 17.00.


Efter fiasko: Samsung klar med foldbar telefon - sn.dk - Forsiden - Erhverv\nSamsungs Galaxy Fold er egentlig en smartphone, men den kan foldes ud, så den bliver næsten lige så stor som en tablet.\nArtiklen: Efter fiasko: Samsung klar med foldbar telefon\nSamsung har for første gang overhalet Apples iPhone som danskernes foretrukne smartphone.\nErhverv - 05. september 2019 kl. 16:35\nSamsung Fold skulle have revolutioneret smartphones, som vi kender dem, sidste forår.\nTelefonen, hvor skærmen kan foldes ud til dobbelt størrelse og dermed erstatte en tablet, måtte imidlertid udskydes efter adskillige problemer med den avancerede skærm.\nNu forsøger den koreanske elektronikgigant sig igen med den mere end 15.000 kroner dyre telefon, der lanceres hjemme i Sydkorea allerede fredag og fra næste måned kan købes i blandt andet Frankrig, Tyskland og Storbritannien.\nPå trods af den forfejlede introduktion i foråret har man hos Samsung store forventninger til den nye type smartphone.\n- Jeg er helt sikker på, at foldbare skærme varsler en helt ny æra indenfor smartphones, sagde Samsungs europæiske marketingdirektør, Benjamin Braun, der torsdag bekræftede nyheden på Europas største messe for forbrugerelektronik, IFA, der afholdes i disse dage i Berlin.\nProblemerne med Galaxy Fold opstod, da Samsung sendte testeksemplarer ud til anmeldere på teknologimedier. Her troede man, at en tynd film, som lå over skærmen, skulle pilles af. Det betød imidlertid, at skærmene blev ødelagt.\nHos Samsung erkendte man hurtigt, at en anden løsning var nødvendig. Derfor blev telefonen, der skulle have været solgt i Danmark fra 3. maj, udskudt.\nMens telefonen nu kommer i Sydkorea og flere store europæiske lande, har Samsung i Danmark endnu ikke en lanceringsdato klar.\nTil gengæld kan man i den danske afdeling af det koreanske selskab glæde sig over, at man i sidste kvartal for første gang overhalede Apples iPhone som mest solgte smartphone.\nDet fremgår af tal fra analysehuset IDC, som Berlingske har set.\nIfølge IDC stod Samsung og Apple fra april til juni hver især for godt 40 procent af smartphonesalget herhjemme. Samsung solgte dog en anelse flere telefoner end Apple.\nFor et år siden var de tilsvarende tal 44 procent til Apple og 35 til Samsung. Sidstnævnte har altså spist et stort stykke af Apples danske salg i løbet af det seneste år.\n10. september 2019 kl. 21:07 Opdateret: kl. 21:08


Tato æggeformet siddemøbel fra Baleri Italia i interiørshoppen\nBaleri Italia – Tato æggeformet siddemøbel\n2.833,00 DKK inkl. moms., gratis forsendelse*\nBaleri Italia – Tato, Malaga Ginger (A4150M)\nBaleri Italia – Tato, Malaga Bianco (A 0028M)\nBaleri Italia – Tato, Malaga Blueberry (A 6044M)\nBaleri Italia – Tato, Malaga Fango (A0176M)\nFlere artikler og alle variationer kan du finde på siden Baleri Italia – Tato kollektionen\nDet farverige, æggeformede siddemøbel fra Baleri Italias (tidligere Cerruti Baleri) Tato-kollektion er sande ikoner fra 90'ernes siddemøbeldesign.\nDenis Santachiara designede den humoristiske puf, siddemøbel og fodskammel Tato i 1995. I samarbejde med virksomhedens direktør Enrico Baleri dukkede andre modeller op 2 år senere, såsom Tatino og Tatone.\nI 1999 kom Lunella-udgaven og i 2001 Tato Bean- og Tato Bonbon-udgaverne, som Enrico Baleri selv designede.\nTato består af fleksibelt og økologisk polyuretan (CFC-frit) og har samtidig en anatomisk konstruktion indvendig. To sidestykker er tilpasset det elastiske stof. Det aftagelige og elastiske tekstilbetræk fås i to forskellige udgaver (Malaga og Dakota) samt i andre farver.\nHvis det ønskede stof ikke indgår i de følgende varianter, kan du angive det ønskede stof og de ønskede farvevariationer i kommentarfeltet, når du bestiller.\nDetaljer elastisk siddemøbel eller fodstøtte, æggeformet\nMateriale Stof cerruti baleri Malaga (80% polyamid, 20% elasthan); Polyurethan (PUR)\nDimensioner Højde: 41,5 cm, Dybde: 44 cm, Længde: 65 cm\nEkstra betræk til den elliptiske fodstøtte Tato\nTOP Iittala - Essence drikkeglas fra 104,00 DKK * 4.78 von 5 Fatboy – Original sækkestol fra 1.562,00 DKK * 4.81 von 5 TOP Fatboy – Edison the Petit 510,00 DKK * 4.8 von 5 Book Tower fra 780,00 DKK * 4.79 von 5


Jean Finsen, USA\nJean Finsen bor i Berkeley Heights i New Jersey sammen med sin danske mand og deres hund. Hendes mand arbejder for et internationalt firma med base i Danmark. Vi taler sammen på verandaen i deres hyggelige forstadshus med fuglesang og legende egern i haven.\nVækkeuret ringer normalt klokken 6.30, men vi plejer at trykker på "snooze knappen" et par gange. Jeg står først op, tager et brusebad, kommer i tøjet, sætter kaffe over og går en tur med vores hund Freddie. Jeg spiser ikke morgenmad men får en kop kaffe og en cigaret. Jeg ser CNN, læser avis og tager så på arbejde.\nJeg arbejder for en velgørende organisation, der tager sig af ældre og handicappede. Tidligere beskæftigede jeg mig med fundraising, men nu er det mest markedsføring. Undertiden bruger jeg en uge på at lægge breve i kuverter og sortere post, i andre perioder er arbejdet mere kreativt. For tiden besøger jeg mange læger og ældrecentre for at gøre dem opmærksom på vore tilbud.\nJeg spiser typisk frokost ved mit skrivebord, som regel har jeg rester med fra middagen dagen i forvejen og varmer dem i mikroovnen. Jeg har arbejdet længe i forretningslivet, og det er meget anderledes. Jeg opfatter det her som et miljø uden meget stress. Det er ikke min karriere, men et job, og jeg kan godt lide det.\nJeg går fra arbejde klokken tre, kommer hjem, skifter tøj og går tur med Freddie. Så ordner jeg have, slår græs, vasker tøj eller læser en bog. Om mandagen slapper jeg typisk af, fordi jeg er træt. Når Jens kommer hjem, taler vi om vores dag, går tur med hunden og spiser middag foran fjernsynet, det er dejligt at sidde og se noget helt uforpligtende tv. Så går vi i seng og læser lidt. Jeg forbereder alting om aftenen for at få en halv time til at drikke kaffe og læse avis om morgenen.\nJeg kan godt lide at have tid for mig selv, måske fordi jeg voksede op i en stor familie. Når Jens er på forretningsrejse, laver jeg ikke aftaler for at være sammen med andre.\nNu har jeg fri både onsdag og fredag. Om fredagen gør jeg rent, så jeg ikke skal gøre det i weekenden, og jeg vil også finde nogle nye projekter i huset for at have noget at lave.\nOm fredagen sætter vi som regel en film på. Om lørdagen kan vi godt lide at sove længe, købe ind og arbejde i haven. Lørdag aften tilbringer vi med venner eller laver en god middag sammen og får en flaske vin, nogle gange lokker jeg også Jens til at spille et spil. Om søndagen kan vi godt lide at være sammen.\nDe fleste helligdage og ferier tilbringer vi sammen med vore familier enten her eller i Danmark.\nJeg er den yngste af fem søskende. Min bror Mike er to år ældre end jeg, og vi sloges som kat og hund til et punkt, hvor min stakkels mor have lyst til at dræbe os begge.\nVore familieferier i et hus i New Hampshire fylder meget i min erindring. Min far kom til skade hver eneste sommer. Et år spillede vi baseball, og han gled ind i anden base, som var en telefonmast og brækkede sin ankel. Men så fik han krykker, og derefter behøvede vi ikke at vente for at få et bord på restauranter. Et andet år fik han et stor fiskekrog i hånden, så vi måtte bringe ham på skadestuen. Det var en joke i familien.\nMin far var tit på forretningsrejse, og han plejede at tage chokolade med hjem til mig. Jeg kan huske en kæmpe plade, som han havde med til mig fra et sted i Sydamerika. - Det er underligt, hvad man husker.\nDet var en lykkelig barndom. Vi legede med børnene i nabolaget, men vi var også mange selv og havde dermed "indbyggede legekammerater". Min søster og jeg legede krig i skovene bag vores hus. Vi svømmede også i bækken sammen med vores hund Kelly. Den gang kunne vi forlade huset i timevis, uden at vores mor blev bekymret for os.\nJeg har også boet i Texas og i Illinois, men vi flyttede til Basking Ridge i New Jersey, da jeg blev ni, og jeg har ikke rigtig nogen erindringer fra tiden inden.\nMin lærerinde i tredje klasse blev omtalt som så ond, at hun ville dræbe en, så man endte på kirkegården ved skolen. Men hun var slet ikke ond.\nJeg kan huske, at jeg prøvede at blive cheerleader i ottende klasse, men jeg kom ikke med på holdet, og det var en stor skuffelse. Da jeg gik hjem, ramte en fyr, der var meget flot, mig i hovedet med en frisbee, det gjorde ikke ondt, men jeg gav mig alligevel til at græde, fordi jeg netop havde lidt et stort nederlag.\nJeg pjækkede fra skole første gang, da jeg gik i junior high school. Mine venner og jeg tilbragte en hel dag i skoven bare for at prøve det. Næste dag måtte jeg spille syg for at få en seddel af min mor, så jeg kunne komme i skole igen.\nI ottende og niende klasse begyndte vi at eksperimentere med alkohol ved at tage lidt fra hver flaske i vores forældres barskab og drikke det. Jeg husker, at jeg en gang drak så meget rom og Diet Coke, at jeg ikke kunne røre en Diet Coke i ugevis.\nMit første forhold til en dreng var i niende klasse. Han var hvid, men havde afrohår. Der var kun få sorte familier i hele byen, det var et meget hvidt og angelsaksisk lokalsamfund, og vi var alle priviligerede unge fra den øverste del af middelklassen. Når vi blev sytten fik vi enten selv en bil, eller familien havde en, vi kunne låne. Vi havde, hvad vi havde brug for.\nJeg blev opdraget katolsk, men da min storebror nåede den alder, hvor han skulle køre os i kirke, satte han os andre af ved kirken og kom tilbage for at hente os, når gudstjenesten var ovre. Efterhånden som vi voksede op, gjorde vi andre det samme.\nBasking Ridge boblen\nDet var først, da vi blev ældre, at vi indså, hvor priviligerede vi var. Sidste år i high school, kaldte vi det "Basking Ridge boblen". Det var en god barndom med forældre, der holdt af os og blev sammen. Vi fem børn kom godt ud af det, og vi kan godt lide hinandens partnere. Vi har ikke mange familieproblemer. Jeg taler ofte i telefon med mine søskende, og vi sender mails til hinanden. Det er jeg taknemmelig for.\nEfter high school kom jeg på Ithaca College oppe i staten New York. Det var meget jødisk og meget præget af Long Island. Jeg boede sammen med to jødiske piger, som var venner, de viste sig at være søde, og vi endte med at få det fint med hinanden, men det krævede tilpasning af os alle. Efter et semester flyttede jeg sammen med en pige fra Maine, hvis far var præst.\nJeg mødte mange fine folk på college. Vi gik på barer og røg pot, men jeg fik også pæne karakterer. Jeg læste kommunikation, som er et bredt alment dannende studium, der rummer lidt af hvert med vægt på engelsk. Men jeg vidste ikke, hvad jeg ville, og efter to år syntes jeg, at jeg spildte min tid og mine forældres penge.\nI en periode havde jeg forskellige løse jobs, men så mente min mor, at jeg havde brug for at lære noget, man kunne leve af. Hun havde selv gået på Katharine Gibbs, som er en meget god skole for sekretærer, og så kom jeg på den i seks måneder. De var meget opsatte på at gøre os til gode sekretærer i forretningslivet. Vi skulle gå i kjole og strømper, og de fyldte sprog- og forretningsfærdigheder på os. Det var ikke sjovt, men det var lærerigt.\nJeg fik et job i et privat firma, hvor jeg arbejdede i den interne revisionsafdeling. Set med mine enogtyveårige øjne var alle meget gamle og meget konservative. Jeg blev lidt over et halvt år, så kunne jeg ikke holde det ud længere.\nDerefter fik jeg et job for en salgschef i et firma, der solgte sportstøj. Det var et fint sted, alle var unge, og vi gjorde ting sammen udenfor arbejdstiden. Jeg kom også med til udstillinger, hvor jeg gik rundt i firmaets tøj og joggingsko. Vi gik i byen, det var som at have tyve store brødre, der alle passede på mig. Så flyttede firmaet til South Carolina, men der havde jeg ikke lyst til at bo.\nSå jeg besluttede at vende tilbage til college og afslutte mit studium. Jeg tog til Fairleigh Dickinson University i Madison, og det var godt. Nu tog jeg mine studier mere alvorligt, fordi jeg var ældre og ikke boede på campus, men jeg havde stadig en gruppe gode studiekammerater.\nEfter college kørte jeg rundt i min egen bil og solgte ice tea på flasker for en ringe løn i et år. Så blev jeg markedsføringsassistent i et firma, der solgte børnesko, jeg kom til at arbejde med deres katalog, og det var sjovt. Men desværre klarede firmaet sig dårligt økonomisk. Derefter fik jeg et job som forretnings concierge på et konferencecenter, det nød jeg virkelig, det er dejligt at hjælpe andre mennesker. Men jeg forlod det igen, måske fordi jeg havde været der for længe.\nSå tog jeg et job i et forsikringsselskab, hvor jeg arbejdede sammen med min nuværende chef i et par år og også kom ud at rejse. Firmaet prioriterede at gøre noget for lokalsamfundet, og jeg kom ind i velgørenhedsprojekter for sorte og spanske beboere i midtbyen. Arbejdet som frivillig i et suppekøkken og med at organisere julegaver til fattige familier var en øjenåbner, der virkelig gjorde mig bevidst om, hvor godt mit eget liv er. Men på grund af en omfattende omstrukturering af firmaets afdelinger blev min gruppe opløst og fem hundrede af os mistede vore jobs. Jeg fik en god ordning og brugte noget tid på projekter i vores hus.\nEfterfølgende skrev jeg til den lokale avis i seks eller ni måneder. For to år siden fik jeg jobbet i den velgørende organisation, hvor jeg nu arbejder.\nEn af de bedst ting, jeg har gjort\nJeg mødte Jens den 28. februar for syv år siden, jeg var sammen med to af mine venner fra high school. Vi gik på mexicansk restaurant, Jens var med i gruppen, og jeg syntes, at han var sød. Han kyssede mig, og jeg gav ham mit telefonnummer, men han ringede ikke. Så fik jeg min skolekammerat til at arrangere, at vi mødtes adskillige gange, og omsider begyndte Jens at ringe og invitere mig ud.\nVi boede sammen i lang tid, så friede han til mig, jeg sagde ja, og vi blev gift i juli 1999.\nEn af vore drømme er en dag at få en lille antikvitetsforretning, men Jens skal beholde sit job af hensyn til hans løn og sygeforsikring. Vi kunne også godt tænke os at flytte for at få mere plads. Hvis Jens kunne blive forflyttet, kunne vi måske flytte til et andet land eller en anden del af dette land.- Jeg ved stadig ikke, hvad jeg vil være, når jeg bliver stor.\nAt gifte mig med Jens er en af de bedste ting, jeg har gjort, det betyder, at jeg nu har en dansk familie, som jeg bor sammen med i perioder. Jeg lærer andre vaner og traditioner at kende på en måde, man ikke kunne gøre ved at tage på ferie i Danmark.\nDet eneste problem er, at jeg ikke taler dansk, da jeg var til Jens' brors bryllup kunne jeg ikke forstå talerne og sangene. Det kunne jeg selvfølgelig gøre noget ved, og hver gang jeg er i Danmark, beslutter jeg mig til at gøre det, men når flyet lander i Newark, er jeg tilbøjelig til at glemme det igen.\nJeg nyder også, at Jens arbejder for et internationalt firma, og at vi møder mange mennesker fra andre lande.


Teleca.dk - admin, Author at Teleca.dk Archiveadmin, Author at Teleca.dk\non april 29th, 2014 by admin - No Comments\nFor folk som har været uden kæreste i en periode af kortere eller længere varighed, så opstår der hurtigt et savn, og følelsen af at der mangler noget i hverdagen. Når man først har delt alt med en kæreste, så kan det være en udfordring at pludselig være alene. At have en kæreste er for\non december 26th, 2013 by admin - No Comments\nEn svigerfamilie, der forventer du er et englebarn, en kæreste der har høje forventninger til, hvilken en kæreste og partner du skal være samt den mangel på frihed, som man kan føle i et forhold behøver du ikke tænke på, hvis du blot holder dig til engangseventyr.\non september 21st, 2013 by admin - No Comments\nI dag skulle jeg starte på et nyt kursus, som handlede om brugen af sociale medier i markedsføringsøjemed. Kurset foregår over 6 uger, og vi bliver omkring 8-10 personer på holdet. Jeg har set frem til kurset, og når det er gennemført, er det meningen, at jeg skal stå for firmaets facebookside og evt. andre\nEn weekend med arbejde på programmet\non september 8th, 2013 by admin - No Comments\nDet er en rigtig arbejdsweekend vi har gang i. Heldigvis er vejret med os. Og det er godt, da det primært er udendørs arbejde vi skal have fra hånden. Formiddagen er gået med at klippe græsplænen og få samlet en masse nedfalden frugt sammen. Det er specielt æbler og blommer, som ligger i et ordentligt


"Dansk natur" af Johannes V. Jensen | Forlæst\nNaar Danmarks Natur skal beskrives, burde København omtales først; her mødes Vejrliget med det „Landskab" der er ejendommeligt for en stor By, Gader og Parker, Trafiken, Fortovet, ikke mindst Befolkningen, Byens Fauna, her stemmes de Urbetingelser, hvorunder vi lever, sammen med vore egne Kulturfrembringelser til et Instrument rigere og finere end noget naturligt Underværk paa den urørte Jord, skønt alt hvad der er tilbage af „Naturen" synes Himlen over vore Hoveder. Netop Himlen over København er forresten af en usædvanlig Skønhed, ogsaa i Sammenligning med andre Steder.\nDe store Byer har deres egen landskabelige Forfinelse kendt af forholdsvis faa, fordi de fleste med en Smag vi ikke vil tage fra dem foretrækker Sengen for en Morgentur i nys vandede Gader og Varieteen for at blande sig mellem Folk paa Strøget med Buelys og Stjernehimmel over Hovedet. Storbyernes Poesi nuanceres af den geografiske Beliggenhed, mens de ellers i Hovedtrækkene ligner hinanden som den ene Sporvogn den anden. Berømt er Klimaet i Paris, der er som en skøn Rus. New York har sin egen forklarede, lysmættede Atmosfære, invigorerende som Højsletteluft. Berlin er en Stenørken men har sin Eventyrstemning, uforglemmelig naar man først er bleven indviet i den.\nOgsaa København ligger hyllet i en Luft der er dens egen, grundbestemt af Østersømilieuet og præget af Byens Fysiognomi som By, de tusind Profiler og Perspektiver dens Historie har bygget oven paa hinanden og ind i hinanden netop som vi kender det og som Københavneren er født med det i Øjet, uden at han ved deraf; halvt Hansastad og halvt „Nordens Athen", mindende om Dresden, men i Virkeligheden helt sig selv: København.\nOg hvor Byen er fin og frisk en af disse Efteraarsdage med Lindene i Frederiksberg Allé, der igen staar bare. Det har været en mild Høst; et Par af de unge Linde tog fejl og sprang ud for anden Gang, stod med det lysegrønne spæde Løv op mod Husfacaderne som nogle unge Piger, der havde forvildet sig ud paa Gaden i Baldragt. De lærte snart deres Fejltagelse, forbrændte deres nye Løv en Frostnat og staar nu med nøgne Kviste som de andre i Geleddet.\nByen smykker sig med Regn og derimellem kølige klare Pavser. Den tynde nordiske Himmel staar saa ædel over Raadhuspladsen og vore hjemlige Taarne, Belysningen er allerede mærket af den flade Solbane, selv midt paa Dagen kun Sidelys og ikke meget deraf. Men jeg tror man er gladere for et Glimt af den svage fjerne Sol, end naar man glemsomt har den lige over Hovedet. Luften er saa ren og stærk. Torvene ligger aabne og vellugtende efter Natteregn, Amagertorv bag Springvandet med et Væld af vaade Blomster, Georginer, Krysantemum, letheblaa Asters, og i Baggrunden Slottet under Nybygning, Sporvognene hinsides Kanalen, blaa Vandreflekser fra Brostenene og nye Regnskyer slæbende ind fra Amager.\nEller Gammelstrand med Fiskerbaadenes barkede Sejl, hvis kraftige brune Farve staar saa godt til Murens Okker ovre paa Thorvaldsens Museum, at man næsten synes man kan smage det; Hyttefadene med den levende Fisk, Torsk og Rødspætter, svømmende nede i Kanalens grønne lysbrydende Saltvand; de valne Folk der færdedes der. Nu skal dette ærværdige Stykke København jo snart til at forsvinde til Fordel for en ny moderne Fiskehal. Lykkelig den der har set det gamle og som skal se det nye, der kommer i Stedet, med!\nVidere strækker København sig, under kolde Byger og i det sparsomme Solskin, Bredgade, Langelinje, Skibene og Forterne, Sverigs Kyst. Kirkegaardene med al den forfængelige Traurighed, men med Løvfaldet som er saa ægte, Vildvinens levrede Kaskader, Lønnens gule Krone der ser ud som et stile Vanvid, Roserne paa Graven der har faaet Rim og er bleven syge. Oktobers sorteblaa Nætter og spraglede kolde Farver om Dagen falder grelt i Øjnene paa Kirkegaarden, hvor Vegetationen er saa uhyggelig frodig, man kommer til at tænkke paa Hel, Dødsrigets Værtinde, hvis Kød skal spille i alle et blaat Øjes Kulører, fra sort som Jord til det livligste Salamanderildgule, hele Mineralrigets og Kuldens anløbne Pragt.\nMen er Naturen angreben i sit Inderste, da byder Aarstiden os til Gengæld et Overflødighedshorn af al den Sødme og Næring Solen ødslede med i det Par flygtige Sommermaaneder; Butikerne bugner med Frugt, Graapærer med Spindelvæv, selve den flyvende Sommer, siddende inde i Resterne af Blomsterbunden, syrlige skøre Æbler, Blommer med alle Blaasyrens Hemmeligheder i Smagen, den bitre Kærne hvis Aroma minder mig om Kina; Nødder endnu siddende i Haserne og duftende af Muld, en Essens af Skov og Tordenregn og Planternes ramme Blod. Hele denne svulmende nature morte nærer endnu en Gang ved hvad man erindrer, hvad der er svunden, Jordbærtid, Hindbærtid, Tyttebærtid.\nOg videre strækker sig København, blid som en By der har oplevet det hele før og er fattet paa Vinteren, Dronning Louises Bro i det svindende Dagskær med sorte Tog af Arbejdere og Kontordamer, der søger hjem, Skumringen og Lygtetændingstiden i Byens Udkanter, Kasernerne der begynder at blande deres hundrede oplyste Vinduer med Aftenrøden.\nMen vilde man København rigtig ind paa Lokalfarven, maatte man kende den bedre eller maaske staa den helt fjern. Besiddelsen gør blind. Faa Københavnere ser deres By, endnu færre ser op fra den. Den københavnske Himmel er et Domæne alene for Telefonmænd; og nu skal vi jo snart kun have Jordledninger. Vildgæssene trækker over Højbroplads i en Foraarsregn, og Folk trænges ved Sporvognsomstigningen, vel dækket under en Paraply, med Rygstykkerne skudt op mod Regnvejret og Kraven op om Ørene; ikke en eneste ser til Vejrs, og ingen hører at den Gamle deroppe, hvor der er saa lydt, slaar paa sit Glas for at sige noget; de skal paa Kontoret, eller de skal hjem derfra. Det er i sin Orden. Men selv om Menneskene er bleven nok saa moderner Vejret der gaar over Københavns Taarne er dog ganske det samme, jævnt fugtigt og blæsende, som det der udgjorde Hverdagen for det Par Fiskerfamiljer der havde deres Hytter paa den lave Ø, der nu er Slotsholmen,, og flød med deres ildudhulede Egetrug i det lille Sund, der nu stenindrammet og med Rækværk er Frederiksholms Kanal.\nOg vil man være ene med Vejret, der er saa dansk, Urgrunden i vort Væsen, saa gør man sig en Dag vred, en Efteraarsdag naar Vildgæssene med skøre Strubetoner kalder til Tilbagetog over Højbroplads, man river den fornærmelige By med samt Automobiler, Raadhusklokker og Telefoner ud af sit Hjerte og rejser, under Løsnet tilbage til Naturen, paa Jagt.\nUde i Storebælt ligger en Ø, ikke større af Omfang end at der kun lever een Familje paa den, men vidtløftig nok til at den med sine spredte Rester af gammel Skov, sine lerede Brinker i den ene Ende og brakke Overdrev i den anden, med sine Rullesten i Stranden og højtliggende Agerjorder, sin. Naaletræsplantage, endogsaa Lyng et Sted, udgør et Billede i det smaa af Landskabet som det med lette Variationer er paa alle de danske Øer. Selv om det særlige jyske Landskab minder den ved en Stump Egepur, der kryber skraat op fra Kysten som et Halvtag, kuet af de salte Vestenvinde, en Skovprofil der er saa karakteristisk for Egnene omkring Limfjorden. Øen har ogsaa nogle ældgamle Tjørne, som ligger og vrider sig henad Jorden paa aaben Mark ved Stranden og hverken kan leve eller dø. Herregud, Danmarkshistorien! Men Tjørnene stiller dog hvert Aar i Brudedragt, overdaadigt blomstrende som en hvid Aabenbaring, en Udfordring til alle haabforladte Snedriver ! — Inde i Skoven, hvor der er Læ, ranker Bøgene sig lyse og velvoksne som i Dyrehaven, her er vilde Æbletræer, og Skovbunden staar om Sommeren saftig med Anemoner og Hanekam. Øen forener den sjællandske frodige Ynde med Jyllands karakterfulde forblæste Aabenhed.\nHvor den lille Skov dog var dejlig et Foraar jeg hændte at komme derover. Det var i Begyndelsen af Maj, og Øen, der er det faste Rugested for Tusinder af Maager, laa som under en Hvirvelsky af hvide Fugle, selv smaragdgrøn og stille, varm i Mulden og med Træerne lige i Løvspringet. Overalt paa Grønsværet stødte man paa Reder, smaa Fordybninger med de tre eller fire kønne spættede Æg, og overalt trippede der Maager paa Jorden, mens andre fyldte Luften.\nDer var en Fuglepalaver, saa man ikke kunde høre Ørenlyd, en ivrig Barslen og Given Hals over det hele, Skændsmaal i Flugten og Indignation til Fods, uvedkommende Tredjeparter der nærmede sig anden Fugls Mage og blev gennet bort med Skamme, rugende Mødre der maatte gaa af Æggene, fordi vi Mennesker kom Reden for nær, og satte sig til at skrige og hive forfærdeligt paa en Tue lidt længere borte.\nDet er den samme smukke hvide Fugl, der følger Færgerne over Bæltet og for Resten alle vore Dampskibe saa regelmæssigt som var den Pensionær af D. F. D., den utrætteligt flyvende, paa Bølgeskummet trippende, altid sultne, altid Skibet paa ny indhentende, hvidbrystede, nydelige Maage.\nOg det er den samme der har indrettet sig som Stamgæst om Vinteren midt inde i Storbyen, ved Søerne i København. Nu er de imidlertid alle sværmet tilbage til Naturen, har sat hinanden Stævne paa en øde Ø i et meget vigtigt Anliggende. Saa vidt er de da endnu ikke naaet, at de ruger paa Færgen eller stepper Parringsdans inde paa Dr. Louises Bro. Men det kommer nok. Helt uden Vederlag nyder Maagen ikke Gæstfriheden inde i Byen; der er sørget for Ligevægt ved at en Procent af Maagens Æg hvert Foraar samles og sendes ind til Byen, hvor de spises som „Vibeæg" og tjener til at give Kendere. den krydrede Smag paa Tungen der nu er deres Foraarsfornemmelse.\nØen staar under Forplantningens Tegn. Men først et Ord om Dyrelivet i Almindelighed. Øen udgør en Gaard, der drives af en Forpagter, men den ejes af et Selskab inde fra København, som ligger paa Landet der efter Tur om Sommeren og dyrker Jagten om Efteraaret. Der er tykt med Harer men ingen Høns og ingen Ræve, derimod udsatte Fasaner, som bestaar godt, og Åndetræk ved Lagunerne i Stranden. Mange Rovfugle ses, navnlig Musvaager, og alle de mindre Fugle, Spætter, Solsorter etc, foruden naturligvis Kragen. Pindsvin og Muldvarp fattes, men til Gengæld er Øen undermineret af Vandrotter, „Mosegrise", hvoraf der rimeligvis findes Titusinder, skønt man sjælden ser dem men hvert Øjeblik træder ned i deres Gange.\nAlle disse Dyr har travlt med at blive flere om Foraaret, og helst paa hinandens Bekostning, ogsaa indbyrdes. Hede Kampe leveres inden for samme Art, stor Bryllupsvals opføres, og andre Dyr fortæres til Barselmad, og Resultatet, Æggene eller de nyfødte Unger, gaar i Spiserøret paa en tredje Skabning, og alle trives vel derved; Naturen giver altid Overskud.\nHaren er saa travl; man ser to-tre Ramlere smutte ud og ind af Buskadset i Hælene paa hinanden, troligt bag efter den uanselige og ret koldsindige lille Dame, hvis mindste Lune det nu pludselig er bleven Livet om at gøre at passe paa. Og den ellers saa tavse Gnaver siger noget, man hører ham strutte og smaasnorke kvalt men meget talende for at bringe sin Fortræffelighed i Erindring. I de lange lyse Aftener, hvor Varmedisen stiger fra Græsset og Nattergalen sidder og laver smeltende Tropemusik i Buskene, hører man det bløde Slag i Marken af Mortens Poter, ud og ind mellem Træerne, og hans tungnemme kælne Prusten i Knurhaarene; utrættelig banker han paa, og mod Natten træffer Mutter vel sit Valg: af plausibelt Hensyn den stærkeste. I hvert Fald varer det ikke længe før man kan finde en lille allerkæreste Nyfødning af en Hareunge et eller andet Sted i Skoven, hvor den er kommen til at dø, saadan en som den Lundbye tegnede. Eller det hænder naar man overrasker Musvaagen i Færd med at lette fra Skovbrynet og hejse sig til Vejrs med disse svære vadende Vingeslag der faar Kroppen til at rokke i Luften, at den altfor optaget af sin Flugt lader noget falde der lander lige foran vore Fødder og viser sig at være en af de spæde Harekillinger endnu varm og med Blodet piblende ud af den lillebitte Gnaversnude, man kan se at Rovfuglen har haft den om Halsen med et Kvælertag der har sat dybe Mærker af Kloen.\nKillingen har ikke lignet det visne Græs nok hvori den laa forputtet og er bleven set. Det er mere underligt at nogen af dem i det hele taget undgaar Musvaagens funklende Øje. Men det gør der, siden der jo altid er Gamle der overlever alle Efterstræbelser og hvert Aar laver i Stand til Afkom.\nDet nye Kuld skal frem. Skoven vil det. Solen vil det. I Espalieret ligger Solsorten paa Æg, mens Hannen sidder oppe paa Skorstenen og forlyster hende og Alverden med Sang. Inde i Skoven bygger Stærene i det vilde Æbletræ, hvor en Gren er raadnet ud, saa der er bleven et Hul, man ser den raske Fugl stikke Hovedet ud og titte sig om, hvorpaa den i stærk lige Flugt søger bort efter Føde; et kvart Minut efter kommer Magen hjem og styrter sig i fuld Flugt ind i Reden, rammer det lille Hul som en Kugle i Pletten. For Stæren maa ikke dø.\nJa, hvor det Foraar paa Øen var dejligt, af en grødefuld Sødme, en dyb Rolighed, som kun i Danmark. Hvis der ikke tilfældigt havde været det Par Mennesker paa Øen, vilde Skoven, Hav og Himmel have udfoldet sit Under alligevel, i Ensomhed med Solen; Tiden skulde nok være gaaet uden os. Nu faldt det i vor Lod at dele Dagenes Forgængelighed med den unge Skov.\nDer var saa lunt og duftende derinde som et Bad i Lys mellem de solede nysudsprungne Træer. Luften er jo varm, ligger og glider i Formiddagssolen, og derimellem gaar kølige Pust fra de friske Træer, de svale Bøge staar højt op i det Blaa med de lysende grønne Kroner og breder ligesom et Telt af dugget Æter omkring sig. Hvor de nederste Grene hænger ned mod Underskoven lyser de luftigt med vandret udbredte Løvflager, endnu med Knopskællene ved og Bladene fugtige og foldede efter Svøbet. Disse Hænder Bøgen rækker ud, dette gyldne Velkommen i Skoven skal vi opleve ... hvormange Gange? Stille! Her er ingen Tummel, ingen Veje, ingen Medmennesker, kun Dyrenes enfoldige Pusleri, Træernes Aande og Kornet der staar som en grøn Sø og drikker Solskin.\nUden om vor lille Verden strækker sig det aabne blaa Bælt, hist og her ganske blankt med Spejlinger af Klodeskyerne i sit Dyb, andre Steder, milevidt borte, liggende med hvidlige Briser og mod Syd blændet i et med Solen. I Synskredsen øjnes en diset Stribe, det fjerne Land. Toppen af Sprogø med Fyret hænger som en fast Kending af Jorden i alt dette lysblandede, sammenspejlede Himmel og Hav, og langt, langt borte staar Røgen efter en Damper som det lette Spor af en Finger paa Himmelranden.\nSelve Landskabet paa Øen har en ældre Stemning end man ellers er vant til i Danmark hvor det intense Landbrug er i Færd med at bortnivellere alle oprindelige Træk — ikke mindst i Befolkningens Karakter. Her paa den afsides Ø har Krattet noget af den vilde Duft som man kan tænke sig en Gang har hersket i den uberørte Skov der i Fortiden dækkede det meste af Landet, hist og her afbrudt af Heder, Moser og de smaa Lysninger inde ved Fjordene og Aaerne hvor Bebyggelsen begyndte. Vore Kæmpehøje er Mindesmærker om disse Pionerdage, da Forfædrene kom Vandvejen ind gennem de tykke Skove og opslog deres Jægerhytter i den første den bedste Vig hvor der var lunt, Hjort og Bjørn i Nærheden og vilde Bier i Kaprifolierne over de urgamle Veksler og Dyrestier gennem Skoven. Paa Øen er der nu ingen Gravhøje men der skal have været et Par; ogsaa her er Manden med Stenøksen landet og har fundet sig til Rette. Derimod flyder der endnu med de store Kampesten, Vandreblokke, baade i Stranden og oppe paa Land, der klæder et Terræn saa godt men som forlængst er spaltet ud alle andre Steder og nu stikker i Murene paa vore firkantede solide Gaarde. Og det er som om Øen i selve sin Linje har bevaret Erindringen om Skabelsen, den store Istid, den breder og bakker sig saa frisk op af Havet som var det i Gaar de Kræfter var i Bevægelse der med rund Haand har strøet de danske Øer i Bølgerne og givet os vore lave Hjem at bo paa og den altid vaade Luft at aande i, der gør os lidt klamme men nu en Gang smager bedre end nogen anden Luft.\nEfter sin geologiske Oprindelse er Danmark jo at betragte som en mægtig spredt Grushob der under Istiden blev malet ned fra det svensk-norske Højland og afsmeltet i Havet.\nDet nordiske Landskab er da ogsaa Hjemstedet for vor Naturfølelse. En Dansker føler sig som drukken af Genkendelsesglæde og ny Tilegnelse i de norske Højfjelde eller i Sverigs lette Skove, hvor Graniten bryder op mellem Birkene og de mossede Vandreblokke ligger paa Grundfjeldets bræskurede Gulve i Havremarken. Af to Grunde maa en Dansk elske de faa Dysser og Jættestuer vi endnu har i vort ellers saa kultureroderede Landskab, fordi de er vore Forfædres Grave og tillige Urtypen paa et Hus, og saa fordi de er bygget af Vandreblokke endnu den Dag i Dag furede af Isen som brød dem fra deres Sted oppe paa Dovre og strøede dem hernede paa Sletterne efter Tøbrudet. Et saadant gammelt „Tingsted" ligger i den smilende danske Natur som en Stump nordisk Urlandskab, gærne med en Levning af vild og haardfør Vegetation, Hyben, Slaaen, Regnfang, der leder Tanken hen paa vor Kulturs Barndom. Vore bedste Aander, Øhlenschlæger, Lundbye, fattede den Stemning der laa i disse Mindesmærker ; siden er den ble ven til et tomt Symbol, som man genfinder paa Almanaker eller som Mærke paa andre af den danske Aands Fængsler. Men en Smule Tilegnelse af Geologiens og Arkæologiens første Begreber gengiver os „Tingstedet" med hele den ganske aktuelle Stemningsrigdom der ligger deri. Disse Monumenter er mere værd end Størstedelen af vor skrevne Smærtenshistorie og maa aldrig forgaa. De knytter os til Norden.\nDer ligger i vor Istidsoprindelse en ny storslaaet Begrundelse af Gefionsmyten, og det skulde der være tænkt paa da man stillede Tyrespringvandet op ude paa Langelinje. Her kunde der foruden det iøvrigt fortræffelige Motiv fra et Dyrskue have været komponeret et Billede af Danmarks Tilblivelseshistorie, ikke det Par Kampesten der ligger i Bassinet men et Slot af Blokke som dem Bræen byggede, med Huler og omkogt af Vand, Tøbrudet, Syndfloden, det nøgne Sjælland med Kampesten paa Brystet, drivende af Væde og i Færd med at klæde sig i den første kolde Flora, Mos, Lyng og Enebær, Dværgbirk og paa Sydsiden en lille Røn med glade røde Bær. Naar der skal være Monument var dette i Virkeligheden Stil; men ellers er en Tur til Norge og Sverig bedre. Det danske Landskab der er saa kvægende og dejligt vinder ikke sit Salt, Sjælen, før man har været nordpaa og fundet Bekræftelse paa hvor det stammer fra. Den mindste lille rundslebne Skærve af Rhombeporfyr vi finder paa Landevejen har haft sit Moderleje oppe i Vigens Klipper. De jyske Heder hvisker om Højfjeldsplateauerne, Vidderne som det hedder, oppe i det indre Norge. Dværgaspen i danske Moser skælver med Drømme om Elgtrakterne i Midtsverig, Tiveden og de store Søer. Selve Aarstidernes rige Skiften i Danmark er en atter og atter gentaget Tilbagevenden til vor Naturs nordiske Oprindelse.\nDenne Stemning af Fortid og af Slægtskab med Højnorden — Kilden til vor Guldalders Poesi — slaar en i Møde paa Øen.\nMen hvor man saa færdes paa Øen, hører man, nu og da, mere og mindre tydeligt, eftersom Brisen staar, ligesom en undersøisk meget dyb Duren, en Vibration der kan udgaa fra Himlen eller fra Havet, eller fra Jordens Indre som selve Klodens dunkle kolossale Sommersang. Det er Færgen.\nFærgen mellem Korsør og Nyborg. Den høres over hele Storebælt, selv om den er saa langt borte, under Søens Runding, at den ikke kan øjnes. Kulturen fylder lidt under aaben Himmel! Rummet sluger vore smaa Ting. Man behøver kun at fjerne sig et Par Mil fra en kæmpemæssig Damper, saa er den som et Støvgran i Horisonten. Men hvor den dybe Tone fra Færgens Maskiner alligevel minder, urolig som Hjertet i Sommerdagen! Man kommer til at forestille sig den saa levende ... Korsør ... København ... Aa, man sidder nu dejligt uden for en af Kafeerne med Solsejlet over Hovedet lige ved Fortovskanten hvor Strømmen af alle Mennesker defilerer forbi. Eller Berlin i Maj, Paris mente jeg, nej Stockholm, Skærgaarden ...\nSaa er man rejst fra Øen, og Foraaret er forbrudt. Og det er altsammen længe siden.\nMen det ny Kuld er blevet voksent. Og nu, paa en passende Efteraarstid, skal Vildtet skatte for Logis og Fredning. Idyllen er forbi, nu kommer Tragedien.\nVi var fem fule Jægersmænd der en skummel Novembermorgen gik i Korsørtoget med Bøsser og Madpose; inden Middag var vi med Motorbaad ovre paa Øen, og nu kom to Dommens Dage for det hjemfaldne Kræ. Jeg ved ikke hvorfor man straks skal kalde sig „Jæger", fordi man faar en Bøsse i Haanden, men det ved jeg at Dyrene ophører at have Væsen, bliver til blot Haarvildt og Fjervildt, naar Jagten er inde; ellers tror jeg ikke man gad gaa ud og ombringe sine værgeløse Venner. Saa længe man spiser Kød gælder Krigen imidlertid, og det er kun Feminister der ikke kan fælde hvad der skal fældes. Endnu gives der ingen anden Metode til at undlive et Dyr end ved at dræbe det. Altsaa røgfrit Krudt og Hagl Nr. 3, og er første Løb ikke nok, saa giv øjeblikkelig andet. Skræber Haren endnu, saa gaa den personligt paa Pelsen til den tier, pines skal den sgu ikke. Hund er ikke nødvendig paa Øen, vi trampede Haren op selv, hver for sig eller i Kæde.\nDen første Dag stak Paradis dem endnu i Sulet, de lettede tidlig og strøg af Sted med disse uskyldige lydløse Harehop, ud og Ind mellem Risene, men Andendagen trykkede de sig til det yderste og gav hele Flugtrepertoiret, naar de maatte op, lavt og pilsnart det første Stykke med Ørerne lagt ned og skrutryggede som Skoledrenge for en Lussing, søgende Dækning af et Halmstraa, og siden naar de naaede længere ud det rigtige sanseløse Firspring hvor Bagbenene kommer langt frem for Forparten i hvert Sæt. Saa skal man alligevel være lidt fingernem for at give dem det der faar dem til at flyve paa Hovedet i Marken og op igen i en Koldbøtte tre fire Gange deres egen Længde frem, inden Farten er af dem.\nEfter at have leget lidt med Harerne paa denne Maade arrangerede vi til sidst en metodisk Drivjagt, hvor vi trampede Øen af i Kæde og gennede saa mange af Harerne, som ikke trykkede sig i Krattet eller kneb ud, ned mod Overdrevet paa Øens Sydspids. Da vi endelig nærmede os Fælleden, var det et virkeligt spændende Syn at se de mange Harer gaa i lange pilende Baner i forskellige Retninger, alle bort fra os — saa længe det endnu varede. Slaget stod saa derude, og der blev jo ikke givet Pardon.\nForbavsende var det at lægge Mærke til Harens Maskeringsevne, de trykkede sig til det sidste da ingen Flugt længer var mulig, og man saa dem ikke før de sprang op lige foran ens Støvlesnuder. Paa fuldkommen bar Mark kan Haren sætte sig, saa at man kan staa og se lige ned midt paa den uden at ane at den er der. Springer den saa, bliver den til i Luften som ved Magi; ingen Figur egner sig som Harens til at optræde som „Fikserbillede". Den store Illusionist, Naturen, trolder den ved Ørene frem af det bare Ingenting. Den er Naturens virkelige Pan, hvis Skræk let forplanter sig til Mennesket, hvis man ikke kender den. Hvor Haren dog er betegnende for de danske Øer! Den danske Pan! Ved Gud den burde staa i vort Vaaben i Stedet for Løven, som vi har tilegnet os fra Lande hvor den med Rette hører hjemme, Orienten, det lykkelige Arabien! — De satte sig paa den opskyllede Tang ude ved Vandet og var ikke til at skelne fra den, før vi traadte dem op. Mange slap uden Tvivl fri. Men adskillige maatte op og springe Spidsroden om Kap med de dræbende Hagl. Ad anden Vej naar Harestegen nu ikke paa Bordet. Den „forgjorte" Hare manglede heller ikke under Kanonaden, det tilsyneladende skudfaste Individ der i blindt Idioti sprang os allesammen under Bøssepiben og slap bort med ti velmente Skud efter sig men uden et Hagl.\nLige Kamp? Naturligvis ikke. Dog maa anføres at Slaget ikke var ganske uden Fare for Jægerne, der til sidst stod fem Mand høj inden for hinandens Skudvidde og slængte Skuddene i alle Retninger; hvem der var mest udsat bliver vor Sag.\nEt Tillæg i Hæder og Jagtglæde var det selvfølgelig, om Haren havde været et glubende Dyr der gik angrebsvis til Værks, saa at man kunde risikere at blive Maaltid for den, om man ikke selv skød i Bunde. Hvis den, skønt stadig Gnaver, var saa stor som en Hest og kom hoppende lige paa — en uhyggelig Modstander! — med de fire alenlange Fortænder blottet for at skære en midt over, ja saa var den moralske Ret til at skyde jo soleklar for enhver. Men hvis ikke Haren altid havde været holdt passende inden for Grænser, kunde den udviklet sig til saadant et Deliriums-Monster. Og selv om den ikke havde lagt sig overnaturlig Størrelse til, kunde den have udvidet sig enormt i Antal, en næsten lige saa rædselsfuld Tanke. Gnaverne yngler som en Lavine, se hen til Mosegrisene, tænk paa Lemænen, den Tanke lod sig tænke, at en Milliard Harer brød ind over København! Musetaarnet! Hu! Nej, endnu er det os der spiser dem, og Stemmeret har de dog foreløbig ikke faaet.\nFør og efter Blodbadet paa Harerne jagede vi Fasanen, en pragtfuld men uvidende Fugl uden indre Livstegn. Vi gjorde ikke mange Ophævelser med den, den skulde i Gryden, et Par Mand af os bankede Krattet af — og de blev siddende lige til man bogstavelig talt pirkede dem op — og Resten stod udenfor og knaldede dem ned, naar de var kommen paa Vingen. En magelig og meget tilfredsstillende Jagt. Interessant, i disse Flyveteknikens Tider, var det at lægge Mærke til Fasanens Færdighed. Den kan fra et uigennemtrængeligt Krat rejse sig lodret til Vejrs som udskudt af en Katapult, og er den først i lige Flugt svirrer den ud af Øjemaal i et Nu. Plukket præsenterer den sig da ogsaa som en uhyre Tvillingmuskel med Resten af Kroppen og Lemmerne siddende ved som et forholdsvis forsvindende Tilbehør. Vingerne har kostet Fasanen dens Sjæl. Men den er køn og udgør et godt Maaltid.\nThe bag: 46 Harer, 13 Fasankokke og 1 Høne, skudt ved Vaade. 2 Pibeænder, hentet ned en skyet Aften hvor der ikke var stort andet at holde til end Vingesuset. Vermin: 1 Høg og 2 Krager.\nDem nedlagde jeg; i hævngerrig Erindring om andre Lejligheder hvor den snilde og altid aarvaagne Rakkerfugl havde holdt mig for Nar. Den ene skød jeg ved at gaa bag ved Forpagterens Vogn til jeg kom paa godt Hold, raa Benyttelse af Overhaand; men den kom ikke hjem i Kragerigsdagen og meldte det. Den anden lokkede jeg ned ved proper Svig, idet jeg stillede mig under en Busk og efterlignede Kragemaalet, Sdbroe, Sabroe, til en mindre Fagforening virkelig svingede ned for at investigere — og mistede Fløjmanden. Gud hvor de skraalede op og gjorde i Stand til Mistillidsvotum, da de var kommen vel uden for Skudvidde, de rejste Resten af Kragebefolkningen paa Øen og mortificerede mig ved Kaaring, hele Mødet gik en halv Mil til Vejrs over mit syndige Hoved og fyldte Himlene med Skældsord og tilintetgørende Resolutioner. Og da de havde skreget deres Vrede rigtig op i Højden, saa jeg dem flyve bort alle sammen paa een Gang, sagtens over til Fastlandet for at angive mig for endnu flere og faa mig totalt blokeret.\nSamme Dag tog vi hjem. Det havde været to skønne milde Efteraarsdage. Endnu saa sent som i Begyndelsen af November stod Skoven med næsten alle sine Blade, men spillende i gult og kobberbrunt. Stilheden inde under Træerne var en anden end den om Foraaret, en dobbelt, Opløsningens og Mindets. Enkelte Blade løsnede sig af sig selv højt oppe og kom dalende ned som smaa Faldskærme virrende modløs om den brudte Stilk. Vi falder og forgaar. Men Sommeren var ikke helt svunden, Regnfang blomstrede endnu med de smukke gule Skærme, og enkelte forsinkede Rølliker og Præstekraver, som det milde Vejr lokkede frem af Rodskuddene. Ellers stod Blomsterne visne paa Stubmarken-, Burren med vaade gabende Frøstande, Skræppen rustrød og stiv men endnu i hele sin Form.\nRoerne var i Færd med at blive taget op, de hule Bump af dem i Bunden af Vognen, naar Bonden læsser, er Høstens sidste Musik, en Klang som frosne Jordklumper paa Kistelaaget. Godt, det er forbi.\nTanken klamrer sig til Fremtid og Fortid. Mens jeg færdedes over de aabne Pløjemarker havde jeg samlet en Del Flintsager op, grove Skrabere og Flækker der aabenbart skrev sig fra Bopladser i Stenalderen — muligvis kun een Boplads, da de alle lod til at være af samme Type, og maaske stammende fra en bestemt Mands Haand; de var alle hugget af en særlig Slags lysegraa Flint. Hvem var han? Hvordan saa den Mand ud der var søgt ene herover til den lille Ø, en Gang for et Par tusinde Aar siden?\nHans Mørke var det der rugede uden for Vinduerne om Aftenen, naar vi var kommen i Hus. Det var hans sorte Nat derude, Mulmet som Lyset fra Ruderne dannede Tunneler ud i som i et fast Stof, heri stak hans Væsen. Han havde det ensomt, han ravede omkring i Høstnætter som denne.\nGik man udenfor susede den gravmørke Skov en i Møde. Ovenover stod Karlsvognen. Men langt borte rakte den varme Lysning fra en oplyst By sig som en Arm ud over Bæltet, det var Korsør. — Tilbage til Byen!\nMotorbaaden hentede os med den samme Besætning som færgede os ud, en gammel Fisker eller Skipper og hans voksne Søn. Jeg tror de hed Jensen.\nDagen var kold, med en af og til stænkende bitter Regn, og Blæsten gik til Marv og Ben herude paa det aabne Vand, men den gamle, han kunde vel være halvfjerds, sad under hele Turen oppe paa Ruffet uden flere Klæder paa end det Vadmelssæt han gik i hjemme. Sønnen rakte ham en klam Stortrøje, men han tog den end ikke paa, nøjedes med at hænge den over den ene Skulder mod Vindhjørnet, han var ikke rædsen, som man siger paa jysk.\nJo mere man saa paa den gamles Hoved, des mere faldt man i Forundring, ikke saa meget over ham som over hans Type. Han havde tydeligt nok været rød: Skagboen, Krøyer, Berg, Bjørnson, L. C. Nielsen, men nu var Fuldskægget falmet af til en hvidgullig Tone der stod groft til de vejrbidte fuldkommen kornblaa Kinder og de smaa Vildsvineøjne, blegblaa med et meget hvidt Skær i Resten af Øjeæblet, der gjorde Blikket ejendommelig hvast naar han flyttede det. Udtrykket var ikke barskt og heller ikke blidt, han var ikke noget for nogen, sagde for Resten heller ingen Ting. Det gamle stærke Hoved tog sig overordentlig velafstemt ud paa den huggende Baad med Søen og Regnskyerne som Baggrund. Jeg maatte tænke paa Drachmanns Fisker, der „tørred' de skumvaade Kinder", han havde dette vaade Ansigt Saltvandet giver, grov Hud med store valne Porer, og de blakkede Hænder syntes at have ligget i Blød; Vandet var hans Element. Under Farten sad han i sine egne Betragtninger og saa sig om, lod det blaa og hvide Blik strejfe ind mod Land. Eller Gud ved om han egentlig tænkte, han var vel bare Søen saadan som den skabte sig i Dag, Regnen, og Kysten derinde der strakte sig lav og i lange Linjer med Hegn langs Vejene, blaabrun Skov og fine violette Agerfelter som en Johannes Larsensk Akvarel. Jo, han var noget i Forgrunden af et Billede. Og en smuk Ide var det at Sønnen var sat ved Siden af, ragende kun med Hovedet op af Motorhullet, et ungt fast Ansigt med Faderens Træk; den gamle der ikke dør.\nLænge grundede jeg over hvad der vel kunde foregaa i denne Skippersjæl, hvad han sad og regnede sammen af sin Tilværelse og Nuet, men han forblev lukket for mig. Jeg kunde se paa hans Øjne naar Ænderne lettede et Sted langt forude i Beltet og strøg afsted lavt over Bølgerne med denne kraftige stinde Flugt, der ser ud som de fløj efter en Snor; hans Blik fulgte dem, de var i hans Pupiller, men hvad tænkte han derved? En Gang da han med den valne Haand halede Piben op af Lommen og Foret vilde følge med, saadan som det altid gør naar man er vaad, syntes jeg at vi et Øjeblik maatte føle ens, i det var der et menneskeligt Fællesskab. Men ellers vilde han ikke komme. At han var Landets almindelige Fisker og Bondetype saa jeg nok, ogsaa repræsenteret højere op ved Lighed med de kendte Mænd jeg før har nævnt; at Folk som han boede ved Limfjorden og i Sverig havde jeg set, men han forekom mig at give Nøglen til mere. Saa meget forstod jeg at den der saa med hans Øjne saa hvad der var. I ham stak vor Reserve ....\nDa pludselig som jeg famler med mine Flintflækker i Lommen slaar det mig, at det er ham. Ja det er den ensomme paa Øen, Stenaldermanden med de mørke Nætter i Sjælen!\nAnderledes saa vore ældste Forfædre ikke ud. Ogsaa de var Søen og Regnen, ogsaa de levede kun i det blaa og hvide Blik de satte Farvandet rundt og ind langs de taagede nordiske Kyster. Leif den Røde har haft dette Blik og den samme vaade Hud.\nStenalderfiskeren paa Slotsholmen i København i Oldtiden saa netop saadan ud, han hvis Redskaber, grove Flintskrabere, blev fundet ved Udgravningen af Frihavnen.\nOg hvem der var i Byen! Ankommen til\nKorsør kastede vi os hungrigt over en Dag gamle Aviser, Kupeen raslede af Blade i Hænderne paa fem højst moderne Mennesker, der lod et hvast Blik spadsere op og ned ad Spalterne.\nSaa kørte vi ind mellem de høje Hus der glaner med den ene Etage af oplyste Ruder over den anden, forbi Gader der pludselig svinger et Perspektiv af Lygter tabende sig i det uendelige ind i Synskredsen og ud af den igen. Buelamperne paa Baneterrænet, Lystaagen inde over Vesterbro!\nTelefonen! Elektrisk Lys og alle Bekvemmeligheder !\nVejr og Vind er for Haren der hænger ude paa Vinduessprossen til Gaarden for at blive god.\nMen forleden Nat brød Vejret ind ad mit Vindue i Byen, bogstavelig talt saa Glasskaar og Sne knaldede hen ad Gulvet. Det var mere end Nat da jeg kom op, uvejrstykt, og det flakkede underlig svangert gennem Tykningen som ved en Ildløs; dét var Gade lygterne, som Vejret kvalte. Pludselig og uden Varsel var det milde Høstvejr bleven afløst af en pibende Snestorm med Frost. Man fortæller, at det lynede midt i Fygevejret, en glimrende og mig ukendt Kombination. Da man kom ud om Morgenen, laa København hvid og festlig i sit Vinterskrud. Træer var blæst om, og Telegrafen meldte om Strandinger og Togstandsninger, for saa vidt den da ikke selv var væltet.\nHvor ene nu, hvor urtidsmørkt de lange Nætter, paa Øen!\nMen Sneen blev kun liggende et Par Dage; saa indtraf det milde vaade Vejr igen, Uge efter Uge, nu og da afbrudt af en Storm der meldte Forlis ved Kysten og Oversvømmelser i Provinsen. December, Januar gik med lukket regntung Himmel og altid pjaskvaade Gader, stadig den samme bløde Luft og fugtmættede Blæst, Nulpunkt, Taage, stadig Tøbrud og skumle Dage, kold Træk i den aabne Skov og Vindens langtrukne Tuden i Dørene hjemme.\nEndnu efter at Solen, naar den en sjælden Formiddag glimter frem, allerede er kommen synligt tilvejrs paa Sydhimlen, er det det samme frostfri Blæseog Taagevejr, den samme Syndflodsluft, der maaske med et forbigaaende Lune af Is og Sne vil gaa over i vort langsomme, urolige og fremdeles vaade Foraar, til Solen og Højsommeren igen trænger virkelig igennem.\nSaadan, med smaa Variationer, er Aaret hos os, saadan blev vore Fædre mærket deraf, og lad dem der kommer efter os aldrig finde det anderledes!\n(fra Myter Ny Samling)\n"Dansk natur" udkom første gang i Myter Ny Samling (1910)


Dårlig samvittighed – Kan det holde dig vågen ? | Lindheart\n6 thoughts on “Dårlig samvittighed – Kan det holde dig vågen ?”\nmaj 31, 2014 kl. 9:38 am\nUh det kender jeg alt for godt. De der to do lister… Og jeg synes aldrig jeg kommer i bund. Måske fordi det ikke er så vigtigt. Jeg er begyndt at prioritere mine ting på listen, så får jeg som regel kun lavet det vigtigste …\nMåske du ikke har lyst til at planlægge din fødselsdag, fordi det er en overspringhandling..smiler…\nHaha måske du har ret – jeg har i hvert fald stadig ikke fået lavet invitationen 😉 Tog ud i det blå med mini teen i stedet for ❤\nmaj 31, 2014 kl. 10:37 pm\nFødselsdagsbrunch samme dag som 2*30 års.. Det er vel først om aftenen du skal feste? Så start dagen med din brunch 🍀🌹\njuni 1, 2014 kl. 7:52 am\nNej det er brunch dagen efter fødselsdagen – så derfor der er lidt tanker om det – ved den fest jo kommer til at stikke helt af 😉\njuni 2, 2014 kl. 12:42 am\nJa det er vidst noget det fleste kender til, inklusiv mig selv.\nJeg fylder 30 år til august og bliver ved med at skubbe det ud til siden og gider ikke tænke på det. Det er hele tiden nogen der skal overvejes og øv.. gider faktisk ikke.. Selv om jeg gerne vil holde fødselsdag, så hader jeg alt det planlægning.\nHåber du får taget dig selv lidt i nakken, nogen gange er man nød til enten at smide den liste ud eller tømme den..\nDet lykkedes 🙂 Fik faktisk lavet invitationerne i går 🙂\nKender så godt følelsen ikke at gide – men kender så også fortrydelsen bagefter 😉\nNu er de sendt ud 😀\nØnsker dig en dejlig dag ❤


Milano Centrale til Nice Ville med tog | Billige togbilletter | Trainline\n€ 15 - € 169.50\nALSA, Ouibus, Thello\nTjek de næste tog, der afgår fra Milano Centrale til Nice Ville for den man 14 okt. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n11:10 16:00 4t 50m, direkte Eurocity 143 Thello\n11:18 18:37 7t 19m, 3 togskift Regionale 2014, Regionale 10209, +2 Trenitalia, SNCF\n13:10 19:20 6t 10m, 2 togskift Frecciabianca 8619, Regionale 11352, +1 Trenitalia, SNCF\n15:05 19:59 4t 54m, direkte Eurocity 159 Thello\n17:05 22:54 5t 49m, 2 togskift Intercity 675, TER 86088, +1 Trenitalia, SNCF\n20:00 06:20 10t 20m, 1 togskift Intercity 689, TER 86002 Trenitalia, SNCF\n20:25 08:21 11t 56m, 2 togskift Regionale 2195, Regionale 6170, +1 Trenitalia, SNCF\n21:10 08:21 11t 11m, 3 togskift Intercity 687, Regionale 11288, +2 Trenitalia, SNCF\n21:10 09:21 12t 11m, 2 togskift Intercity 687, Regionale 11340, +1 Trenitalia, SNCF\n23:18 11:54 12t 36m, 2 togskift Regionale 2038, Regionale 10101, +1 Trenitalia, SNCF\nPriserne for togbilletter fra Milano Centrale til Nice Ville starter fra € 15 for en enkeltbillet på standardklasse, hvis du forudbestiller, men hvis du bestiller billetter i sidste øjeblik på selve rejsedagen, er gennemsnitsprisen omkring € 42.06.‡\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra Milano Centrale til Nice Ville.§\nVil du vide mere om din rejse fra Milano Centrale til Nice Ville? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra Milano Centrale til Nice Ville?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem Milano Centrale og Nice Ville er 5 timer and 33 minutter, og der er ca. 8 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem Milano Centrale og Nice Ville med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra Milano Centrale til Nice Ville er 4 timer and 47 minutter.\nHvor meget koster toget fra Milano Centrale til Nice Ville?\nTogbilletter fra Milano Centrale til Nice Ville starter fra kun € 15, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra Milano Centrale til Nice Ville?\nJa, det er muligt at rejse fra Milano Centrale til Nice Ville, uden at du behøver at skifte tog. Der er 3 direkte tog direkte tog fra Milano Centrale til Nice Ville. Der kan dog være færre direkte forbindelser tilgængelige afhængigt af den specifikke afgangsdato.\nHvornår afgår det første tog fra Milano Centrale til Nice Ville?\nDet første tog fra Milano Centrale til Nice Ville afgår kl. 07:10. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra Milano Centrale til Nice Ville?\nDet sidste tog fra Milano Centrale til Nice Ville afgår kl. 17:05. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem Milano Centrale og Nice Ville med tog?\nTog fra Milano Centrale til Nice Ville tilbagelægger en distance på ca. 251km under rejsen.\nMed tog, selvfølgelig. Se tog fra Nice Ville til Milano Centrale.\n‡Gennemsnitspriser for voksne billetter i økonomi. Rabatkort og busrejse udelukket. Priserne er baseret på søgninger foretaget af vores kunder i løbet af de sidste 6 måneder. "14 dage i forvejen" inkluderer dag 13 og 15. / Oplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Milano Centrale til Nice Ville for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 14.10.2019. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 01.04.2019 til rejser på 01.04.2019 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


L-Mediehus Job - Daglig leder til Guldborgsund Agro I/S\nDaglig leder søges til Guldborgsund Agro I/S\nGuldborgsund Agro på Nordfalster søger daglig leder til vores præcisionslandbrug på 2100 ha.\nGuldborgsund Agro I/S er et driftssamarbejde mellem Vennerslund Gods og Vilhelmsdal.\nVi har fokus på udvikling af højværdiafgrøder såsom spinat, græsfrø og fremavl. Vi har fokus på omkostninger uden at gå på kompromis med rettidighed og korrekt udført arbejde.\nVi gør brug af ny teknologi som GPS, tildelingskort, spotsprøjtning og vi forventer at begynde at rækkeså græsfrø med aktivkul fra foråret 2022.\nVi tilbyder en spændende lederstilling med fokus på frøavl samt specielle afgrøder.\nDaglig ledelse, planlægning samt vedligehold og klargøring af maskiner.\nIgangsætning af markarbejde samt opfølgning.\nDine opgaver løses i samarbejde med traktorførere, som du koordinerer\nDu får fuld indsigt i og medindflydelse på alle virksomhedens forhold\nEn del af dit arbejde er kørsel med maskiner, markarbejde.\nAt du har lyst til at gå foran i det daglige arbejde og at du får tingene gjort\nAt du eksekverer på de planer du har lagt sammen med ejerne\nAt du er god til at kommunikere\nAt du er uddannet produktionsleder eller agrarøkonom\nAt du vil gerne ny teknologi og præcisionsjordbrug\nAt du sammen med ejerne har lyst til at udvikle virksomheden med fokus på bundlinjen.\nJobstart medio februar 2022.\nDu er meget velkommen til at ringe til Henrik Vilhelmsdal, tlf. 40300855 eller mail vilhelmsdal@post.tele.dk Hvis der skulle være nogle spørgsmål.\nSend en ansøgning og CV til mail adr. vilhelmsdal@post.tele.dk\nSamtaler afholdes løbende. Ansøgningen skal være hos os senest d.20.12.2021.


Her kan du få praktisk information\nDe nævnte dage er inkluderet i ferieperioden.\nFørste skoledag for elever efter sommerferien: Tirsdag d. 11. august\nEfterårsferie: Lørdag 10. oktober – søndag d. 18. oktober (uge 42)\nJuleferie: Lørdag d. 19. december – søndag d. 3. januar\nVinterferie: Lørdag d. 13. februar – søndag d. 19. februar (uge 7)\nPåskeferie: Lørdag d. 27 marts – mandag d. 5. april\nSt. Bededag: Fredag d. 30. april\nKr. Himmelfart: Torsdag d. 13. maj + fredag d. 14. maj\nPinse: Lørdag d. 22. maj – mandag d. 24. maj\nTranslokation for 3.g: Lørdag d. 26. juni\nSommerferie: Fra Lørdag d. 26. juni – tirsdag d. 10. august\nMediebyen, Ørestads Boulevard 102 d\nGå til Kay Fiskers Plads (foran Ferring-bygningen på den anden side af metroen)\nDu må under ingen omstændigheder bruge elevatoren i nogen af de to bygninger.\n1.g 1400 kr. indbetales via gymbetaling.dk\n2.g 600 kr. indbetales via gymbetaling.dk\n3.g 500 kr. indbetales via gymbetaling.dk\nSørg for at have en privat indbo- og ulykkesforsikring. Det er familiens egen forsikring, der skal dække, hvis din computer bliver stjålet på skolen – eller du falder ned af trappen.\nDet er dig som elev, der skal logge på med dit NemID, når samtykkeerklæringen skal udfyldes, og når der skal betales. Derfor SKAL eleverne selv logge på med deres nemID.\nLog på med dit (elevens) NemID og betal. Hvis du ikke har et NemID kan det bestilles på www.nemid.nu.\nMediebyen i Field's\nMediebyen er Ørestad Gymnasiums helt nye bygning, som ligger ved indgangen til Field’s.\nAdressen er på Ørestads Boulevard 102 D.\nI Mediebyen finder du TV-studie, redigeringsrum, biografsale og undervisningslokaler. Lokale-numre i Mediebyen begynder med MB (feks. MB01H).\nDu må ikke stå foran bygningen og ryge. Hvis du skal ryge, skal du gå helt om bag ved mediebyen, hvor borde og bænke fra OEG byen er opstillet.\nDer findes toiletter i bagerste hjørne på hvert plan (til højre, når man har indgangsdøren i ryggen), samt på 1. sal mellem lokale 17H og Bio 1.\nTe-køkkenerne er til fri afbenyttelse. Der er opstillet elkedler, og i de to køkkener i fællesområdet er der også mikroovn.\nNår du begynder på skolen, skal du oprette et login hos NemID.\nDet får du brug for, når du for eksempel skal tjekke din eBoks for beskeder fra SU-styrelsen eller betale for din studietur.\nDet er let at få oprettet et NemID. Læs her hvordan du gør.\nDu skal downloade alle dine filer og mails fra din OEG google-konto, inden du stopper. Det gælder både for 3.g’ere og andre, der stopper af andre årsager.\nNår du har været til din sidste eksamen, får hue på og stopper på skolen, bliver din Google-konto lukket. Det vil sige, at din skole-mail og drive kan ALDRIG MERE KAN ÅBNES.\nDet er derfor STRENGT NØDVENDIGT, at du gemmer dine vigtige mails, flybilletter, festivalbilletter, opgaver, vigtige noter, osv. et andet sted.\nHvert eneste år ringer paniske studenter, som vil have adgang til deres mail. Men det er UMULIGT (ikke noget, skolen styrer).\nTjek det her link, der beskriver, hvor let det er at gemme alt fra Google drive på din egen computer:\nEt tip: Gør det gerne i god tid, mininum et par dage inden din konto spærres.\nSom studerende her på Ørestad Gymnasium kan du få Office 365 helt gratis.\nOffice 365 er en samarbejdsplatform, som f.eks. kan bruges til opgaveskrivning (Word), noter og gruppearbejde og meget andet.\nParkering: Der er desværre ingen mulighed for parkering på gymnasiets grund. Hvis du kommer i bil, kan du i stedet parkere i shoppingcenteret Field’s overfor eller i p-huset bagved gymnasiet.\nDu er velkommen til at benytte dig af skolens tomme store plenum-lokaler efter skole. I skoletid skal de stå til rådighed for lærere, der ønsker at benytte lokalerne til undervisning.\nHvis du vil booke et lokale til et event, så kontakt studiesekretærene på skolen. mic@adm.oegnet.dk eller cab@adm.oegnet.dk\nHvis teknikken i lokalet svigter, hvis vinduet er defekt, mm., skal du kontakte administrationen. Efter kl. 14 skal du have hjælp af den pedel, der har vagten på skolen. Se numre på hjemmesiden under ‘kontakt’ / teknisk personale her.\nDet er i øjeblikket ikke muligt at få et skab pga. planlagt ombygning.\nSkoda og adgang til databaser\nDit Uni-login giver adgang til alle Skodas databaser.\nDet gælder bl.a. Infomedia, Polfoto, Faktalink, Experian KOB og mange flere databaser. Du logger ind her: skoda.emu.dk\nHar du allerede et Uni-login, bruger du det. Hvis du ikke – får du et login ved at henvende dig til IT afdelingen.\nNår du begynder på OEG, får du udleveret et studiekortet med dit billede på. Studiekortet fungerer både identifikationskort og som adgangskort til bygningen og Mediebyen. Man skal derfor altid have sit studiekort med sig.\nStudiekortet skal du også bruge til at købe billetter til skolens arrangementer og fester. Du skal også vise dit studiekort, når du skal til fest på skolen.\nDu skal være opmærksom på, at skolen automatisk registrerer din brug af studiekortet, når det anvendes som adgangskort. Oplysningerne gemmes i henhold til databeskyttelsesforordningen. Det kan du læse mere om her. Vi bruger kun oplysningerne i tilfælde af hærværk, tyveri og lignende.\nMister du dit studiekort:\nVed mistet studiekort skal du henvende dig til studiesekretærene i administrationen.\nDer kan påregnes en ventetid på op til 10 dage, før det nye adgangskort/studiekort bliver bestilt.\nNår du er 18 år, kan du søge SU. Du skal søge SU via www.su.dk\nHvis du får frataget din SU på grund af fravær, kan du få den igen efter 3 måneder. Du skal selvfølgelig kunne dokumentere, at du er studieaktiv, dvs. dit fysiske/skriftlige fravær skal være under 10%. Du skal i den sidste måned henvende dig til din studievejleder, som kan hjælpe dig med at søge SU igen.\nHar du spørgsmål, kan Michelle i administrationen hjælpe.\nDu skal logge på det trådløse netværk OEG-WIFI med dit UNI-login.\nSe i guiden her, hvordan du gør.


Pædagogisk råd: Gik der panik i foretagendet for S, DF og Liste Ø?\nSocialdemokratiets Christian Haubuf (tv) har det fint med, at han og byrådsgruppen stemte imod ny styrelsesvedtægt for folkeskolerne i Syddjurs. Arkivfoto: Lars Norman Thomsen\nGik der panik i foretagendet for S, DF og Liste Ø?\nDet virkede panisk, da S, DF og Ø undlod at stemme for ny styrelsesvedtægt for folkeskolerne\nDet hører vist til sjældenhederne, at der ikke er bred politisk enighed om, hvordan en kommune skal styre de lokale folkeskoler, formuleret i den såkaldte styrelsesvedtægt.\nDet er ikke tilfældet i Syddjurs, for på sidste uges byrådsmøde valgte Socialdemokratiet, Enhedslisten og Dansk Folkeparti at gå planken helt ud, da de tre partiers forslag om at gøre pædagogisk råd obligatorisk i stedet for at lade det være op til den enkelte skole at vurdere behovet blev nedstemt.\nDet tog de tre partier så ilde op, at de valgte at stemme imod den samlede styrelsesvedtægt til tydeligvis overraskelse for flertallet i byrådssalen.\nAf de tre er kun Enhedslisten repræsenteret i Udvalget for Familie og Institutioner, der har med skolernes hverdag at gøre, og derfor appellerede Det Konservative Folkepartis medlem af udvalget, Jørgen Brøgger, tydeligvis over bordet til Enhedslistens Jesper Yde Knudsen om at stemme for styrelsesvedtægten. Uden held.\nSocialdemokratiets Christian Haubuf, der under debatten havde talt varmt for at gøre pædagogisk råd obligatorisk, afviser overfor Lokalavisen, at det var et selvmål, at de tre partier undlod at stemme for den samlede styrelsesvedtægt.\nHavde et håb\n"Vi havde et håb om, at SF ville støtte os, men da vi erfarede, at det ikke var tilfældet, nåede vi ikke at koordinere, hvordan vi skulle stemme for den samlede styrelsesvedtægt," erkender Christian Haubuf.\n"Jeg vil ikke kalde det et selvmål, at vi stemte, som vi gjorde, for jeg synes, debatten afslørede en total mangel på respekt for vores synspunkter."\nHaubuf blev især fortørnet over, at udvalgsformand Per Zeidler (LA) med støtte fra andre skød Socialdemokratiet, Enhedslisten og Dansk Folkeparti i skoene, at partierne har mistillid til skolernes ledelse, når de vil blande sig i, hvordan skolelederne skal udøve ledelse i hverdagen.\n"Det var et selvmål fra flertallets side, vil jeg nærmere sige. Når Per Zeidler og andre vil gøre det her til en diskussion om tillid og mistillid til lederne, kunne jeg modsat spørge Zeidler og andre om deres tillid til lærerne, når de afviser pædagogisk råd. Det var nemlig lærernes mulighed for at øve indflydelse, vi havde i tankerne."\nPubliceret 03 December 2014 18:29\nSkoleledere enige med det politiske flertal\nI den gamle folkeskolelov og i styrelsesvedtægten for skolerne i Syddjurs stod der, at der skulle oprettes pædagogisk råd på alle skoler bestående af alle medarbejdere, som varetog undervisningsopgaver og andre pædagogiske opgaver på skolen.\nRådet havde til opgave at rådgive skolens leder.\nMed den ny folkeskolelov, der trådte i kraft 1. august 2014, er det blevet muligt for kommunerne at vælge at nedlægge pædagogisk råd, så skolerne i stedet anvender det lokale MED-udvalg (består af repræsentanter for medarbejdere og ledere, som diskuterer arbejdspladsens forhold vedrørende personalepolitik, samarbejdsformer, uddannelse og arbejdsmiljø) og øvrige samarbejdsfora til dialog om udviklingen af skolen.\nEt stort flertal på 17 (Venstre, SF, Liberal Alliance, Konservative, Radikale Venstre, Borgerlisten) besluttede på sidste uges byrådsmøde, at det er skolens leder, der på baggrund af lokale ønsker og behov træffer beslutning om, hvorvidt der skal dannes et pædagogisk råd på den enkelte skole, eller om medarbejderinddragelsen i den pædagogiske udvikling tilrettelægges på anden vis. Med Socialdemokratiet som bannerfører - understøttet af Enhedslisten og Dansk Folkeparti (otte mandater - Per Dalgaard (DF) og Anette Quist Busk (løsgænger) var fraværende) - og Christian Haubuf (S) som ordfører forsøgte de tre partier ellers at få skrevet ind i den ny styrelsesvedtægt, at der fortsat skal være oprettet pædagogisk råd på skolerne.\nLokalavisen har talt med fire lokale skoleledere om deres syn på pædagogisk råd, og samstemmende for de fire er, at de deler byrådsflertallets opfattelse af, at det udelukkende må være ude på den enkelte skole, at lederen i samarbejde med de ansatte lærere og det øvrige personale aftaler, hvordan medarbejderinddragelse skal foregå.\nSkoleleder Morten Fjord, Kolind Centralskole, siger, at der er ligeså mange virkeligheder som der er skoler: "Skolerne organiserer et skoleår meget forskelligt, og derfor er det helt rigtigt, at lade det være op til den enkelte skole at afgøre om der er behov for at bevare pædagogisk råd."\nPå Rosmus Skole har man besluttet at bevare pædagogisk råd, men det betyder ikke, at skoleleder Lars Robdrup støtter mindretallet i byrådet.\n"Jeg mener ikke, det er en politisk opgave at detailstyre skolerne. Når vi har valgt at bevare pædagogisk råd, er det en praktisk foranstaltning, fordi jeg har et behov for et fælles fora, hvor jeg kan møde alle ansatte. Om det hedder pædagogisk råd eller noget andet er komplet ligegyldigt."\nPå Thorsager Skole har man også valgt at bevare pædagogisk råd: "Thorsager Børneby har givet os en ny udfordring, hvor det er vigtigt at have et fora, hvor alle kan mødes," siger skoleleder Lisbeth Munksgaard.\nClaus Peter Olesen på Molsskolen har ikke behov for et pædagogisk råd: "Som skoleleder får jeg specifik rådgivning fra mange sider: faglærere, lærerteams og kompetencencenter. Virkeligheden har ændret sig så meget, at pædagogisk råd i gammeldags forstand blot ville være en tidsrøver, hvis skolerne var blevet bedt om at bevare det."


regnslag Archives - themeat.dk\nGode tidspunkter at have et regnslag med sig\nAnders Lundtang Hansen | november 19, 2019\nDet danske vejr er utilregneligt. Sådan kan man næsten have en eviggyldig sandhed på linje med, at man skal huske at betale sine afgifter, og at en gudstjeneste ofte slutter med eller i hvert fald har inkluderet et par “amen” undervejs.\nDerfor er der mange ting, vi danskere gør for at være sikker på, at vi er godt klædt på til, hvis vejret skulle skifte sig, når vi er ude længere tid ad gangen, og selv hvis man kan se at vejret enten er godt eller dårligt, så pakker man gerne lige en mundering mere, hvis det bliver en længere tur udenfor, så man er klar på det meste vejr.\nVi danskere siger jo som bekendt, at der ikke er noget, der hedder dårligt vejr, men at der kun er dårlig påklædning, og sådan er vi jo nødt til at leve, for ellers kom vi aldrig udenfor.\nSåledes har rigtig mange danskere alt fra bikinier, røjsere, varme sweatre og klipklappere liggende i deres garderobe, så de altid har noget at tage på til det forskellige vejr herhjemme – og helst har man mere af samme slags, og nogle går endda efter, at det er moderigtigt.\nSpecielt den danske sommer kan være en meget pudseløjerlig størrelse, fordi vi i løbet af samme dag kan gå fra at have hedeslags-lignende tendenser, til at det pludselig står ned i stænger.\nHer duer det jo ikke at være pakket ind i en stor pelsfrakke eller tage en stor vinterjakke på, fordi der lige skulle komme en styrtbyge på et tidspunkt – men omvendt vil vi jo gerne være tørre.\nDen smarte løsning er her at tage et regnslag med sig, for den slags fylder ikke så meget, og så kan man lige smide den over sig, når det begynder at regne.\nMan kan endda ofte genbruge sådan et, men ellers fylder det sjældent mere, end at det er lige til at smide ud bagefter.


Rågø har ikke haft noget selvstændigt lodseri, men har været at betragte som en enhed underlagt Femø Lodseri fra dengang, det blev etableret i 1851.\nFør den tid må man formode, at lokale såkaldte “kendtmænd” har dækket behovet for lodsning i området. Indtil 1851, hvor den første lods nævnes på Rågø, har reservelodsen i Vesterby på Fejø sandsynligvis assisteret ved lodsninger i området, når der var behov for det. Udgangspunktet har antageligt været fra anløbstedet “Vasen” på Fejø.\nHavneudvalget i Saxkjøbing anmoder den 4. februar 1882 Marineministeriet om at:\n“det fremtidigen, atter ligesom det fandt sted indtil Sommeren 1865, maa blive overdraget de under Raagø Lodseri henhørende Lodser at besørge Lodseri af Skibe paa Saxkjøbing Fjord mod herfor at oppebære saadanne gebyrer, som det høje Ministerium maatte anse hertil svarende”.\nNår man skriver lodser fra Rågø Lodseri, må det skyldes en simpel fejl, idet man er kommet til at skrive Rågø i stedet for Femø. Det kan også skyldes, at man har haft kendskab til- og gode erfaringer med lodser fra Rågø, og derfor har ønsket at anvende dem til lodsningen på Saxkjøbing fjord.\nDen fulde ordlyd i anmodningen kan ses og hentes nedenfor.\nPå trods af, at der som nævnt ikke har været selvstændigt Lodseri på Rågø, kan øen alligevel bryste sig af at have haft derboende autoriserede lodser i godt og vel 100 år fra 1851 til engang sidst i 1960erne.\nFemø-lodser, der var udstationerede på Rågø\nNavn FT/ÅR Bemærkninger\nCarl Christian Jensen 1872 – 1898 Fastlods på Rågø\nJohan Frederik Hansen 1883 – 1885 Reservelods på Rågø\nJohan Frederik Hansen 1898 – 1909 Lods på Rågø\nNiels Peter Krull-Petersen 1909 – 1923 Lods på Rågø\nHans Nagel Hansen 1923 – 1925 Lods på Rågø – søn af JFH\nHans Larsen 1936 – 1940 Lodsassistent på Rågø\n(Ikke ansat af Femø Lodseri)\nSigvard Jørgensen 1950erne Lodsassistent på Rågø\nRågø Lodsudkig 1930\nDen vestlige del af Smålandsfarvandet blev som nævnt betjent dels af reservelodsen i Vesterby på Fejø og dels af lodsassistenten på Rågø Lodsstation.\nJeg har fundet en beskrivelse om en af lodserne, nævnt ovenfor: Johan Frederik Hansen reservelods ved Femø Lodseri 1883, Station Raagø. Fast lods ved Femø Lodseri 1885, Station Femø – forflyttet til Raagø, august 1898.\nNår et større skib skulle nordfra gennem det dybe og smalle Ståldyb og derfra videre enten til Bandholm eller Sakskøbing, blev Rågø-lodsen tilkaldt. Han mødte skibet ved indsejlingen til farvandet et par sømil nordvest for Rågø i sin lodsjolle og førte det til Kragenæs.\nDen lokale fisker Sigvard Jørgensen, som var godt kendt med farvandet, flyttede i stedet ind i lodshuset på Rågø, hvorfra han fungerede som lodsassistent.\nNår lodserne blev kaldt ud, kørte de fra Bandholm til Kragenæs, hvor lodsassistenten fra Rågø lå klar med sin lodsjolle for at sejle lodsen ud til skibet.\nPå det gamle kort til venstre ses, at lodshuset lå på sydspidsen og skolen på østsiden af øen. Bemærk, at der oprindeligt ikke har været angivet et udsigtstårn til lodsen før efter 1899. På det nyere kort fra perioden efter 1901, har lodshus og skolen byttet plads. Nu er lodsstation og et udsigtstårn markeret på den strategisk bedre placering på østsiden af øen, medens skolen nu er flyttet til sydspidsen af øen.\nSet fra lodsens synspunkt er den nye placering på østsiden den mest logiske og mest optimale for observation af skibstrafikken fra Ståldybet og videre til Bandholm og Sakskøbing.\nHerudover skulle de stå for etablering af sømærker og prikker i området samt den løbende og nødvendige vedligeholdelse af disse.\nBetalingen for disse opgaver skete ved opkrævning af afgifter af skibe, der gik ind og ud af Bandholm Toldsted samt direkte ved de skibe, der søgte lods til deres sejlads.\n1 2384f9e547 Rågølods 742da39b55


af Kristian • 06/06/2016 • 0 kommentarer\nDer er helt klart rigtig mange danske forbrugere, der vælger at handle på nettet i forbindelse med, at babytøj samt børnetøj skal erhverves. Fordelene ved at gøre sit køb på nettet i forbindelse med, at man står overfor at skulle have fat på nyt børnetøj eller babytøj er helt sikkert mange, og noget af det, som bestemt er værd at tage med i sine overvejelser, når der skal købes nyt tøj, er muligheden for at få meget for sine penge.\nPriserne online er som oftest en del lavere end i de fleste fysiske butikker, og det åbner dørene for, at du som forbruger kan spare en hel del penge sammenlignet med, hvis du valgte at gå ned til en fysisk forretning for at gøre dine køb af nyt børnetøj/babytøj.\nSåfremt man ønsker at finde et godt tilbud på sådan noget som eksempelvis elefanthuer, børneveste, cardigans eller sweatere, er der helt klart gode muligheder for, dette vil kunne lade sig gøre på et dansk website som eksempelvis den side, der hedder Mormor.nu.\nPå denne webshop forhandles et bredt sortiment bestående mange forskellige typer af tøj til både til børn og babyer, og der er rig mulighed for at få meget for sine penge, eftersom prisen på produkter herinde er ganske attraktiv. Derfor er der også igennem tiden rigtig mange, der har valgt at handle netop her, og det vil du også med stor fordel kunne overveje at gøre, hvis du ønsker at finde et godt tilbud på netop det, du er på jagt efter.\nNoget af det der i særlig grad vil være god mulighed for at finde på denne siden er uden tvivl et stort udvalg af babystrik, da dette er noget, som webshoppen har valgt at specialisere sig indenfor.\nGod kundeservice og levering direkte til døren\nDe fleste forbrugere vil naturligvis gerne handle et af de steder, hvor man er sikker på at få en god service, således man kan få den rette vejledning i forbindelse med, at ens køb af sådan noget som nyt børne- eller babytøj skal erhverves.\nHvis du gerne vil være sikker på, at du får fat på et godt kvalitetsprodukt, som ikke koster for meget, er det helt sikkert en rigtig god idé at kigge lidt nærmere på hjemmesiden, Mormor.nu, hvor du kan være helt sikker på, at et stort udvalg af gode kvalitetsprodukter kan findes – i et stort udvalg og til nogle attraktive priser.\n← Find træ foldedøre til en favorabel pris på nettet\nSkal du på safari til sommer? Find de bedste priser på nettet →


Vi går snart vinteren i møde, og det vil sige vi også går tørre og sprukne læber i møde.\nVi går snart vinteren i møde og det vil sige, vi også går tørre og sprukne læber i møde.\nMEN med disse lækre læbeprodukter fra græske Korres kan du komme dette i forkøbet.\nDisse lip-sticks fra Korres er med solbeskyttelse, Shea butter og solsikkevoks som gør, at læberne holder sig gennemfugtede og bløde hele dagen. Udover disse ingredienser, er der også mandarinolie i, som forhindrer at læberne udtørrer.\nDe fås i neutrale farver, men også i let farvede lip-sticks, som giver en meget let farve til læberne.\nShea butter blev oprindeligt brugt af afrikanske sæbeproducenter, som havde opdaget hemmeligheden bag vidundermidlet. Shea butter er fantastisk til at beskytte hud og hår mod det voldsomme klima, der findes i de afrikanske lande. Man har sidenhen fundet ud af, at Shea butter beskytter huden med UV-skader, at det forebygger linjer og rynker, lindrer irriteret hud og hjælper på meget tørre overflader.\nMandarin som er i citrus familien stammer fra Filippinerne. Mandarinens æteriske olie, som stammer fra frugtens skal, bruges til fremstilling af parfumer. Mandarinolien er antiinflammatorisk og fugtgivende, og er derfor den perfekte ingrediens i læbeprodukter.\nHer finder du udvalget af Korres Lip-sticks:


Derfor er det fedt at være kvinde!#2\n5 parforholdstyper: Find dit (tidligere) parforhold! Der er 5 parforholdstyper, som parforhold kan inddeles i. Tjek om du kan genkende træk fra dit nuværende eller tidligere forhold i lighedsforholdet, forældreforholdet, konkurrenceforholdet, modsætningsforholdet eller måske lærerforholdet?\nHusk de tre S’er- Du har kærlighedsnøglen! Vi ønsker at være lykkelige. Men hvordan opnår vi den salige lykke? hvad med bare at leve efter de gode gamle tre S’er?\nKom nu ind i kampen danske mænd! Vi har fået et problem i Danmark. Og kære mænd, kære brødre, problemet ligger hos OS! Problemet er, at vi […]\nSingle Jens: Hvordan tager man det det perfekte Tinder-portræt? Afsnit 3 Jens er i ufrivilligt cølibat. Han er single og Jakob Olriks ven. Han vil gerne hjælpe ham lidt på vej. Men det bliver en større opgave, end han lige havde regnet med. Føljeton.\nDerfor er det fedt at være kvinde!#2 Derfor er det fedt at være kvinde!#2 Jakob Olrik https://jakobolrik.dk/derfor-er-det-fedt-at-vaere-kvinde2 Alt det ovenstående i forrige indlæg gør, at mænd dybest set er misundelige på kvinder. Men vi ved det ikke selv. 2020-11-23


Få den profil du ønsker dig med en næseoperation - Vi blogger om det bedste til dit hjem - Cave-canem.dk\nHomeFå den profil du ønsker dig med en næseoperation\nNæsen er ikke til at overse. Med sin centrale placering midt i ansigtet er næsen med til at give en person sit individuelle udtryk og kan således være både en styrke og en belastning. Er du ikke helt tilfreds med hvad din næse gør for dig i den henseende kan du overveje muligheden af en kosmetisk næseoperation.\nHvornår skal jeg vælge en kosmetisk næseoperation?\nDer kan være mange grunde til at vælge en kosmetisk næseoperation. Måske har du en skæv næse som følge af et traume. Nogle næser vokser skævt sammen efter et brud, eller der kommer en skæmmene bule på næseryggen.\nDet kan også være at du ikke føler dit ansigt er i balance med den næse du blev født med. En meget stor og dominerende næse kan sagtens matche en ditto personlighed – men hvis du synes, at dit ansigt ville være bedre tjent med en mere diskret profil, kan en kosmetisk næseoperation være løsningen.\nDertil kommer at en næse med alderen bliver større og mere kødfuld. Næsetippen kan begynde at hænge og give dig et træt udseende. Dette kan der også rettes op på ved hjælp af en kosmetisk næseoperation, hvor næsetippen løftes. En kosmetisk næseoperation kan også inkludere afsmalning af en bred næseryg eller udbedring af for store næsebor. Du kan altid snakke med en kirurg og få hans eller hendes vurdering af hvad der tjener din næse bedst.\nEn kosmetisk næseoperation, eller en næse korrektion som det kaldes på fagsprog, kan foregå på flere forskellige måder. Den mest kendte form for kosmetisk næseoperation foregår derved at næsen åbnes under næsetippen, hvorpå huden kan løftes op over brusk og knogler. Herfra kan kirurgen komme til at rette næsen til den ønskede profil.\nDu kan læse mere om kosmetisk næseoperation på Privathospital Agatas hjemmeside agata-privathospital.dk


Bedste Side By Side Køleskabe - Se vores gode anbefalinger. Se her! \nFind mere om Bedste Side By Side Køleskabe her\nGoddag, og velkommen til denne webside, som er lavet på baggrund af søgningen på ordene Bedste Side By Side Køleskabe. Vi håber, at du kan finde det, du leder efter via vores anbefalinger, som vi viser her for dig, der sandsynligvis er på udkig efter mere viden i henhold til Bedste Side By Side Køleskabe. Læs mere her, eller klik med det samme videre på et af de anbefalede annonce-links, der sandsynligvis skulle føre dig videre til det, du er på udkig efter.\nFandt du ikke nøjagtig det, du ledte efter vha. vores anbefalinger, som vi henviser til, og som skulle have en relation til Bedste Side By Side Køleskabe, så bidrager vi gerne med rådgivning . Du kan kontakte os gennem følgende kontaktside. Jævnfør vores data plejer det at være tilstrækkeligt at bruge nævnte links vedrørende Bedste Side By Side Køleskabe, men er det ikke nok, så kontakt os. Vi ser oftest e-mails inden for 1-10 dage.\nHvad omhandler denne webside om Bedste Side By Side Køleskabe så?\nSiden her er baseret på søgeordet "Bedste Side By Side Køleskabe" med forudfatning om, at det er enten præcis dette keyword eller højst sandsynligt et relateret ord, som du har søgt på på en søgemaskine, eksempelvis Google eller YouTube. Vi prøver at hjælpe til med din søgeforspørgsel med hjælpsomme henvisninger, der hyppigst er annoncefinansieret eller anbefalet af sidens redaktion.