KELLEE EDWARDS TALER REJSER SOM EN SORT KVINDE, GÅR ALENE OG MØDER NYE MENNESKER - LAD OS GÅ SAMMEN\nVigtigste Lad Os Gå Sammen Pilot og Explorer Kellee Edwards om solo-rejse, møde nye mennesker og se verden som en sort kvinde (video)\nJeg mødte Kellee Edwards første gang for tre år siden på en begivenhed i New York City, hvor vi var i stand til at have ærlige samtaler om køn, race og navigering på vores planet. Jeg lyttede til hende, lærte af hende, og vi holdt kontakten, da begge vores karrierer førte os til nye og spændende steder.\nSom Rejse + fritid klar til at starte Lad os gå sammen , en podcast, der fejrer mangfoldighed i rejser, tænkte jeg straks på Kellee. En licenseret pilot, en eventyrer, der har besøgt mere end 50 lande, en dykker, vært for en Travel Channel-serie, Mystiske øer , Kellee er frygtløs og frygtløst dedikeret til at udforske verden på en måde, der er opmærksom og nysgerrig, altid med et åbent hjerte.\nRelaterede: Lyt til Lad os gå sammen Anhænger\nDen anden ting, som jeg ved er sandt ved Kellee: hun er et venligt menneske. Hendes smil er smitsom og glad. Hun stiller de rigtige spørgsmål. Som vært for en podcast, hvor vi beder andre om at være sårbare og dele deres personlige historier, er disse afgørende og nødvendige kvaliteter. Vi har haft denne podcast i værk i flere måneder, før COVID-19 ramte USA. Efter at pandemien gjorde rejsen til en udfordring, indspillede Kellee elskværdig serien eksternt i sit hjem.\nSom vært vil hendes egen historie imidlertid ikke blive fortalt til vores læsere og lyttere på samme måde. Jeg fangede Kellee over telefonen - hun er i Los Angeles, mens jeg er i New York City - så hun kunne give udtryk for sine oplevelser som sort rejsende.\nSorte liv betyder noget. Sorte historier betyder noget. De bliver så ofte ikke fortalt, især i en rejsejournalistik, og vores brand er forpligtet til at fortælle mere om dem.\nHvad gav dig rejsebuggen?\ngrænse børn flyver gratis\nJeg er oprindeligt fra den sydlige side af Chicago, men jeg voksede op i San Bernardino, Californien. Den allerførste gang, jeg så bjerge, forlod fra Chicago for at komme til Californien som et lille barn. Det faktum, at jeg var i stand til at se et andet landskab, forskellige byer, ørkenen, bjergene: det var dybt for mig. Da jeg så et bjerg for første gang, pegede jeg på dem og spurgte min mor: 'Er det en Brontosaurus?' Jeg troede, at bjerget så ud på grund af pukkel.\nDa min mor giftede sig med min far, gjorde han denne smukke ting ved at udsætte mig for forskellige ting, jeg ikke havde set. Min far var den første person, jeg så svømme i havet. Han tog os med på camping. Min mor fik sit kørekort i midten af 20'erne, og vi tog vejture på Pacific Coast Highway. Vi gik til Hearst Castle. Jeg kunne ikke tro det. Folk lever sådan, som konger og dronninger? Efter at have taget min erfaring fra camping og at være i det fri - og vokse op som eneste barn, skal du underholde dig selv - blev jeg virkelig fascineret af at være udenfor.\nDa jeg blev ældre, ville jeg se mere af verden. Jeg gik ikke på et fly for at rejse uden for dette land før efter college. Der var ingen spring break-ture, hvor jeg skulle til Mexico eller til Washington D.C. med din klasse. Mine forældre havde ikke råd til at gøre disse ting. Da jeg tog min første solotur til Bangkok, havde jeg to følelser: Angst, efter at jeg kom derhen og indså, at jeg ikke kunne læse noget, og ren ophøjelse, fordi det var fantastisk at være så langt hjemmefra. Jeg sagde: 'Åh gis, jeg klarede det.'\nDet introducerede mig til rejsen. At interagere med kulturer, hvor du ikke taler det samme sprog, men et smil og kropssprog og visse håndbevægelser viser varme og indbydende. Især som en ung sort kvinde, der krydser denne planet, fordi du ikke ved, hvordan du vil blive modtaget i andre dele af verden. Jeg behøver ikke bekymre mig om, hvordan jeg opfattes, bare i Amerika. Det skal jeg også være bekymret over hele verden. Rejse er den fejl, jeg aldrig vil dræbe.\nTravel + Leisure's Podcast-vært til Lad os gå sammen, Kellee Edwards Kredit: med tilladelse fra Kellee Edwards\nTal om oplevelsen af at være en sort kvindelig rejsende.\nJeg er specialiseret i eventyrrejser, så jeg er mere afsidesliggende steder, mere uden for nettet. Jeg er sandsynligvis den første sorte person, som nogle nogensinde har set. Jeg husker, at jeg var på Yucatan-halvøen i Mexico, i et lille område uden for Merida. Børn kom ud af skolen, da jeg skulle interviewe nogen om maya-ruiner, og børn på gaden havde aldrig set nogen, der lignede mig. En pige græd. Jeg smilede, og det var OK. Jeg gjorde mit bedste for at gøre situationen bedre for hende. Med børn skal du komme ned på deres niveau, og jeg talte med hende.\nDet tog meget at komme her. Jeg vil give det bedste indtryk af mit samfund, så du kan tage det fremad. Tv gør en masse negative ting for mig og mit løb. Disse stereotyper er anbragt derude, der ikke nødvendigvis er sande. Jeg har haft en masse gode oplevelser, og dem der ikke har været så gode, har jeg gjort mit bedste for at uddanne folk med mine handlinger. Når jeg topmødet et bjerg, og folk stopper i deres spor, fordi de aldrig har set en ung sort kvinde få sit gear sammen, behøver jeg ikke sige noget. Jeg vil se dig på toppen af bjerget. Når jeg ser dig i basecampen, og du smiler til mig, var det ikke det samme udseende, som du gav mig tidligere: du indser, at jeg også kan gøre det. Det er alt hvad jeg behøver at vide.\nRelaterede: Hvorfor rejsebranchen skal se i farve\nJeg har personligt ikke været i situationer, hvor jeg frygter for mit liv på grund af min race. Det er mere, fordi jeg var kvinde, og jeg har været omkring mange mænd. Jeg vil aldrig være så stærk som en mand, jeg møder. Der er dog en konnotation rundt om i verden, at sorte kvinder er prostituerede. Folk har forvekslet min tilstedeværelse som en anmodning, når det er langt fra sandheden, og det er et problem. Som sort kvinde er jeg nødt til at tænke over et par ting. Jeg er nødt til at tænke på min sikkerhed på grund af mit køn, min sikkerhed på grund af min race og min tilstedeværelse, periode. Derfor lærte jeg at gøre så mange ting. Jeg vælger ikke at være stærk, fordi jeg er, men fordi jeg ikke har et valg. Jeg har ikke et valg, når jeg krydser denne verden for at dukke op svagt, fordi det kan koste mig. Og jeg nægter at lade nogen forhindre mig i at opleve, hvad der også er mit. Dette er planeten Jorden, verdenen, den har ingen race som et præfiks til hvad den er. Det er vores alle. Jeg brænder meget for at lade folk, der kender, der ligner mig og ikke ligner mig, gå ud og udforske. Og hvis du ser nogen, der ligner mig, og det er din første gang, skal du byde mig velkommen i det rum. Og selvom du ikke har det, har jeg stadig ret til at være der. Det er så simpelt som det.\nTal med mig om solo rejser.\nSolorejser er vigtige og nødvendige i mit liv. Det er noget, jeg opfordrer andre til at gøre, især kvinder. Det er vigtigt at udfordre dig selv, at se hvad du er lavet af. Hvis vi forbliver i en så behagelig position, hvad har du virkelig oplevet i livet, når de ikke er klar over, at alt, hvad du vil, er på den anden side af frygt? Det er sandt. For mig, der træder ind i fremmede byer, byer og lande, har det lært mig, hvem jeg er som Kellee Edwards. Det lærte mig, hvordan man er hyperbevidst, accepterer og ikke er fordømmende. Jeg bekymrer mig om mig selv som global borger og hvordan jeg nærmer mig verden. En af de ting, jeg har fundet, der hurtigt afvæbner folk, er det smil, jeg sætter på mit ansigt. Når jeg smiler til mennesker, selvom de ikke smiler til mig, siger de: 'Åh, hun er tilgængelig.' Har skelneevne, især som kvinde, skal du stå fast. Gå med hovedet op. Du kan også være tilgængelig. Vi kan mærke fare, selvom vi ikke er opmærksomme, ændrer vores krop sig. Kuldegysninger, ubehagelighed, tæthed. Du kan adressere dem og flytte i overensstemmelse hermed. Men de fleste mennesker, jeg gerne vil tro, er ikke dårlige.\nJeg havde min smukkeste og mest skræmmende oplevelse samme sted i Istanbul, Tyrkiet. Jeg boede på et hostel, og jeg gik ud og passerede ofte denne restaurant. En gang vinkede ejeren og hans nevø mig over, og de spurgte: 'Hvad bringer dig her?' Jeg sagde, 'Jeg rejser, jeg er her for at opleve din by og dit land.' Jeg vil have folk til at vide, at jeg spiste gratis hele turen. De fodrede mig fra deres familierestauranter, den ene og den ene i byen. Jeg havde den smukkeste oplevelse med denne familie. De var så indbydende for mig. På den anden side kan man i Istanbul tilbyde te og kaffe. Jeg mødtes med en mand i hans tæppebutik, og han inviterede mig til kaffe for at vise mig sit tæppe. Og fordi jeg er venlig, tog han det for at betyde noget andet og var sur, da jeg sagde, at jeg ikke ville gå på datoen med ham. Og jeg frygtede for min sikkerhed. Tror jeg stadig, at Istanbul er et smukt sted? Absolut.\nHvad lærte du af at interviewe enkeltpersoner til vores podcast? (For mere information om Lad os gå sammen , Klik her ).\nDen ene ting, som jeg blev opmærksom på, er at de mennesker, jeg talte med, der var alt sammen en slags situation, endda nogle ting, som jeg ikke havde oplevet som en afroamerikansk kvinde. Der er så mange nuancer i de forskellige kulturer og racer, som vi alle skal have større forståelse for. Da jeg talte med Kumu Micah Kamohoali & I fra Maui og Alyssa London, der er Tlingit fra Alaska, var der noget meget vigtigt ved at respektere landet. Jeg har været der og set, hvordan samfundet reagerer, når du ikke respekterer landet.\nJeg blev også gjort meget opmærksom på min egen evne til at være kropslig - at sætte to fødder på jorden og gå hvor du vil hen. Jeg var forbløffet over at se [Jesse Billauer] surfe - endda komme på tavlen. Jeg har surfet før, det er svært. Du har brug for masser af dedikation og erfaring. Han var stadig derude for at forfølge sin lidenskab med beslutsomhed, og det er derfor, jeg har ringe tolerance over for folk, der siger, at jeg ikke kan.\nHvad kan rejsefirmaer og -mærker gøre bedre?\nJeg fik et stort mærke til at spørge mig, 'Hvordan ved vi, hvornår det er nok?' Svaret er simpelt: det er nok, når mangfoldighed og inklusion vises, og inden for det firma, hvor vi ikke behøver at spørge om det. Så hvis du vil være mere inkluderende, vil vi ikke høre det mere for alle rejsegæstfrihedseventyrmærker - vi vil se det. Vi vil have dig til at forbinde med changemakers og influencers og stemmer, der gerne vil samarbejde med dig. Hvis de er så optaget af overskuddet og købekraften, går du glip af et enormt marked. Det afroamerikanske samfund brugte over 60 milliarder dollars - med en B, ikke med en M - og vi vil se os selv reflekteret i dit arbejde. Vi vil have dig til at gøre det.\nFolk er bange, fordi de er bekymrede for deres umiddelbare kredse. Du skal være fortrolig med at blive ubehagelig. Der vil altid være mennesker, der er utilfredse med det arbejde, du laver, for at være på den rigtige side af tingene. Det skal ikke være fortjeneste frem for mennesker. Det er derfor, folk først har brug for at forstå historien og fakta i dette land og deres ødelæggelse af det afroamerikanske samfund, at historien er lang, og den har spildt over generation efter generation. Det er sandheden. Hvis du vil være bedre, behøver du ikke altid tale med os, men du skal tale med hinanden. Og hvorfor beder du os om at bære byrden og være lærer? Har folk ikke deres egen moral og værdier? Jeg ville elske at tro, at folk blev opdraget bedre. På et eller andet tidspunkt er du nødt til at tage ansvar for dine egne tanker, selvom du ikke blev rejst eller lært at gøre det.\nsmå byer i New York\nluksushoteller i Venedig Italien\nSan Juan aften 2020\nHvordan Victoria's Secret-modeller rejser til shows rundt om i verden\nAlaska kræver ikke længere en negativ COVID-19-test for indrejse\nHvordan New York-borgere kan komme til den lufthavn med $ 65 transatlantiske flyvninger


Disney stof metervare – Køkken overskabe\nStort udvalg i stof til børn og baby med mange skønne motiver. Metervare til tøj, gardiner, sengetøj eller frugtpose, både i jersey og fast bomulds stof , og mange . Bredt sortiment af forskellige kvaliteter med fine og sjove prints til børn i alle aldre. Find både naturprint, dyreprint og kendte motiver fra eks.\nBørnestoffer i metermål med børnemotiver stof med digital print, velegnet til sengetøj, gardiner, trøjer, bluser, kjoler, m. Fidget Spinner digital print metervare.\nHos MAJ-Design finder du alt indenfor metervarer stof i bomul ul fleece og. En lækker metervare i en dejlig blød kvalitet. Rasmus Klump stof rød med hvide bomber. Find Metervarer til dine syprojekter. Udforsk vores store udvalg af metervarer, garn mm.\nGratis afhentning i alle vores butikker. Hos Stofdepotet finder du jersey stof til mange formål. Skulle du være så uheldig at finde en fejl,.\nDigitalprint med Mickey Mouse, gråmeleret. Garn og broderi, sytilbehør og meget mere. Andrea Lauren design, PaaPii design, Elvelyckan design . Kvalitet: Viscose – hør, printet. Denne metervare måler 1cm.\nDisney Dumbo grå bund med sovende dumbo. Stof , Brunt med hvide polkaprikker, Mørkebrunt bomuldsstof med hvide polkaprikker. Jeg bruger mønstre og stof fra en stofbutik og vil derfor høre om det er lovligt.\nMcstuffins på pink baggrund. Kreativt tæppe lavet af jersey- stof -rester. Bind jersey- eller andre stof -strimler på antiskrid underlag og lav det her skønne tæppe. Opskriften er gratis, og du . Stof Metervare Stof With Gardiner Metervare. Så kig her – her har vi stof og alt hvad du ellers skal bruge af stof , snitmønstre, strygemærker, spænder, knapper, bånd og meget mere.\nMAJKEN Metervare IKEA Fås i forskellige mønstre. Stof og sy har et stort udvalg af stof metervarer med motiver. Cheap Gardiner Metervare With Gardiner Metervare.\nAmazing Gardiner Metervare With Gardiner Metervare.


Læserhjælp #8 – Miriams Blok\nSkrevet d. 4. august 2015 . Uploaded i http://schemas.google.com/blogger/2008/kind#post.\nDepression er et tricky emne, fordi det for mange mennesker stadig er et enormt tabu, og der ofte medfølger bunker af skam og selvbebrejdelse for den ramte. Hvad siger folket til dette dilemma?\n11 slags mennesker, der er træls\n4. august 2015 kl. 13:37\nJeg ville fortælle at jeg åbnede skabet for at finde vatpinde og så hans medicin og at han skulle vide at jeg var der hvis han ville tale om det. Synes ikke, at holde det hemmeligt gør noget godt. Hun skal ikke tvinge ham til at fortælle om det, men række en hånd ud og give ham selv lov til at fortælle når han er klar og har lyst. Altså det er jo bare hvad jeg ville gøre.. der er jo ikke sådan et rigtigt og forkert svar på sådanne dilemmaer. I øvrigt går jeg ud fra medicinen er for nylig udskrevet og ikke bare noget der har stået i mange år han ikke har fået smidt ud eller lignende? For så er sagen jo en anden..\n4. august 2015 kl. 13:38\n… Jeg fandt antabus i min fars skuffe sidst jeg var på besøg hos mine forældre. Den er heller ikke sjov. Jeg har ikke sagt noget, ved simpelthen ikke, hvad jeg skal sige. Sorry, jeg er INGEN hjælp..\n4. august 2015 kl. 13:46\nSelvfølgelig skal hun sige det, og samtidig fortælle at hun er med ham hele vejen.\nHvis det er det hun vil altså.\nGør det til et fælles ” projekt “, lær hvad det vil sige at have en depression men modtag selv hjælp på sidelinjen, jeg har hørt om ægtefæller der selv gik ned med flaget i forsøget på at hjælpe.\n4. august 2015 kl. 13:50\nVed ikke om det er forsøgt, men prøv at spørg ham om han er ok? Altså sådan virkelig ok? Og svarer han at han har det fint eller ligende, så prøv at spørg dagen efter igen.. Man kan eventuelt sige at man fornemmer der er noget, og han skal vare vide at du ikke dømmer ham, lige meget hvad det er, og kun ønsker at hjælpe.\nJeg ville afgjort fortælle sandheden. Så kan han vælge, om han vil tale om det eller ej. Bare sig, at du er der, og at du vil ham (hvis det altså er sådan, du har det). Du har jo ikke gjort noget galt, og den slags er ikke noget, som man skal gå og ruge over, når man har fundet ud af det som pårørende – det gør bare emnet endnu mere tabubelagt, end det er i forvejen.\n4. august 2015 kl. 14:07\nJeg synes at det kommer an på hvor nyt forholdet er. Er det et forholdsvist nyt forhold, ville jeg ikke sige noget, da man jo stadig ser hinanden an og lærer hinanden at kende. Så ville jeg vente til han selv fortæller det, da det er sårbart emne (taler af erfaring). Så handler det jo bare om at støtte ham når han så kommer og fortæller om det. Hvis man har været sammen i længere tid ville jeg sige at jeg havde fundet medicinen da jeg ledte efter vatpinde, men at det er okay hvis han ikke har lyst til at snakke om det lige nu og han skal vide at jeg er der for ham og at jeg elsker ham for den han er med det der følger med. Det er min mening 🙂\n4. august 2015 kl. 14:52\nSig det til personen – der er jo ikke noget fordækt i at lede efter vatpinde. Hvis du ikke fortæller det, ender i begge med at gå rundt med en hemmelighed, og det bliver som en elefant i en glasbutik til sidst. Det vil ikke gavne hverken på den korte eller den lange bane.\nFortæl, at du faldt over dem tilfældigt og at du er der for ham. Fortæl, at du gerne vil lytte til ham, men at det også er ok, hvis han ikke er parat endnu.\n4. august 2015 kl. 15:09\nJeg er selv den ene i parforholdet, der er på antidepressiv. Det er satme ikke fedt, men havde min kæreste fundet medicinen i mit skab og jeg ikke havde fortalt ham det, så ville jeg gerne have haft at han havde sagt noget.\nDet skal ikke være en samtale som bebrejder ham for ikke at have fortalt dig det, men en samtale, hvor du starter ud med at sige, at du har fundet hans medicin og at det er noget du vil hjælpe ham med. At du forstår hvorfor han ikke har sagt det, da det er et kæmpe tabu og ofte et nederlag for den person, der er ramt. Bare du ikke siger, at det har gjort dig ked af det, at han ikke har fortalt det, for så får han bare dårlig samvittighed og det skader ham mere end det gavner.\nDu kan evt også bruge lidt tid på at google, det at være pårørende til en person med depression mm. Der er mange man kan ringe til og få hjælp og der er flere organisationer for pårørende. Vigtigst af alt, så pas på dig selv. Min psykolog fortalte mig, at man ofte siger, at bag hver depression i et parforhold står der en ny.\nHjælp og støt ham, bebrejd ham ikke og pas på dig selv!\n4. august 2015 kl. 15:10\nDet er lidt svært. På den ene side synes jeg, han selv skal fortælle det, den dag han er klar, og på den anden side synes jeg, hun skal nævne det for ham og hvis han ikke vil snakke om det, så er samtalen om depression slut der, men så ved han, hun ved det. Og så kan det være, han åbner sig op på et eller andet tidspunkt.\n4. august 2015 kl. 18:37\nI og med at han tager medicin er der større chance for at han vil være åben for at tale om det, fremfor hvis hun udelukkende overvejede at konfronterer ham med det baseret på en fornemmelse hos hendes. Han er tydeligvis på et stadie, hvor han har anderkendt, at han gennemgår en tid som han ikke kan komme i gennem ved egen hjælp, og er startet på medicin. Jeg synes derfor også at hun skal fortælle ham om det, da jeg mener at det at han tager medicin, også viser at han er selvbevidst nok om sin tilstand til at (tildels) kunne åbne op omkring den – han vil måske ligefrem føle sig lettet over ikke selv at skulle bringe emnet op.\nLigesom mange andre har påpeget er det meget vigtigt at hun undersøger hvad det vil sige at have en depression, hvordan hun som pårørende kan hjælpe, og at hun ikke bebrejder ham noget. Det er desuden ekstremt vigtigt at hun passer på dig selv, og ikke bebrejder sig selv noget hvis han ikke får det bedre inden for den nærmeste fremtid. Depressionen kommer lettere end den går, og hun må ikke føle at der ligger hverken pres eller skyld på hendes skuldre.\nal mulig held og lykke herfra!\n4. august 2015 kl. 20:35\nDu skal for guds skyld IKKE sige det!! Jeg har selv en depression, og jeg ville føle mig angrebet, hvis min kæreste fortalte mig, at han havde fundet min medicin. Der er sikkert en grund til at han ikke har sagt det til dig, eller måske venter han bare på det rigtige tidspunkt (nu ved jeg jo ikke hvor længe I har været sammen). Har også hørt om folk, der tager en lille dosis antidepressivt, hvis de har svært ved at falde i søvn eller lignende, så i bund og grund kan det jo være noget så simpelt som det.\nIkke desto mindre synes jeg det er en forfærdelig idé at bringe det op, jeg kan virkelig ikke understrege det nok. Det er så privat og følsomt et emne, at det er en snak din kæreste selv bør starte op med dig.\n4. august 2015 kl. 20:43\nJeg tager selv anti-depressiver og har gjort det 6-7år, og jeg vil råde dig til at lade ham fortælle dig det. 🙂\nHan kan sagtens tage medicinen, uden at have den tunge depression, jeg har været igennem mange, og det er så simpelt at jeg simpelthen ikke producerer nok serotonin selv.\nSå jeg skal tage et tilskud, præcis som folk med sukkersyge eller D-vitamin mangel.\nAntidepressiv er noget der skal tages over en lang periode for de fleste, og udtrapningen er også langsom, selvom man har fået det godt igen.\nDet sværeste for mig, var da jeg skulle fortælle min kæreste at jeg altså tog det her medicin, for man bliver ofte mødt med undren.\nMen jeg fortalte ham det da jeg følte at det var det rigtige tidspunkt. Og forsikrede ham om at det altså ikke er sådan at jeg fra den ene dag til den anden bryder sammen 😉\nJeg ser det fuldstændig som at jeg skal huske at tage min vitaminpiller eller andet 🙂\nHvis du bare er der og lytter og bekræfter ham I at det er HAM du vil. For du har jo forelsket dig i ham, og han er ikke en anden bare fordi du har fundet et “tilskud” i skabet.\nLad ham finde det rigtige tidspunkt for ham, men hvis der går mange måneder ville jeg spørge forsigtigt ind til det med et åbent og lyttende hjerte.\nDet er svært at forklare folk som ikke selv har været det sted i livet. Derfor er de fleste også hemmelighedsfulde omkring det, simpelthen fordi mange af os er bange for at folk vil se anerledes på os af den grund.\n5. august 2015 kl. 9:59\nJeg har selv været der også. Jeg ville nok ønske, at en kæreste sagde til mig, hvis de havde fundet antidepressiv medicin. Men som andre har sagt, så skal det være uden nogen som helst form for klandring over at han ikke selv har fortalt det. Hvor trist det end er, er det stadig et tabu. For mig var det selvfølgelig følsomt, men også skamfuldt, ihvertfald i den periode hvor det var værst, og jeg var bange for at folk enten ikke forstod, eller dømte mig ud fra det. Og derfor kunne det være sindssygt svært at fortælle folk, selvom jeg måske gerne ville det. Men måske kan det at fortælle ham at du har fundet det, tage lidt af lige præcis den byrde af hans skuldre.\nHvis det var mig, ville jeg sige at jeg havde fundet det, og lade ham forstå, at du siger det fordi han skal vide at du er der for ham, vil ham uanset og at du er der til at tale med ham om det, hvis han har lyst til det – eller når han er klar til det.\n5. august 2015 kl. 12:34\nJeg er 100% enig. Det må være hans valg om han vil fortælle det og hvornår.\n9. august 2015 kl. 19:38\nHan skal selv bestemme hvornår han er klar til at sige det.


"Sørgeligt at Arnold Busck forsvinder, men bogmarkedet skal nok klare sig" - BOG.DK\n“Sørgeligt at Arnold Busck forsvinder, men bogmarkedet skal nok klare sig”\nLars Boesgaard beklager, at Arnold Busck-kæden er gået konkurs men håber og tror, at omkring halvdelen af butikkerne bliver opkøbt og drevet videre. Samtidig har lysten til at læse bøger under corona-krisen været enorm.\n“Vi er rigtig kede af, at Arnold Busck-kæden er gået konkurs, og vores tanker går selvfølgelig til medarbejderne i butikkerne. Busck og deres boghandlere stod i mange år for en fin kuratering af god litteratur,” siger Lindhardt og Ringhofs administrerende direktør Lars Boesgaard:\n“Det er indlysende, at regeringens langvarige lukning af storcentre over én kam har været skæbnesvanger for Busck. Vores bekymring er naturligvis, at landets øvrige centerboghandlere også er truet af nedlukningen. Men Arnold Busck har samtidig været udfordret af store problemer med deres IT-systemer i flere år, og konkurrencen er skærpet væsentligt i de store centre, hvor cirka halvdelen af deres butikker var placeret.”\nLars Boesgaard, som også er formand for Danske Forlag, mener dog ikke, at der er grund til panik og undergangsstemning i forlagsbranchen:\n“Vi håber og tror, at de Arnold Busck-butikker, som ligger på hovedstrøg rundt om i de store danske byer, bliver opkøbt af andre, så byerne ikke skal undvære en boghandel. Buscks 29 butikker udgjorde under 15 procent af de danske boghandlere, men omsætningen udgjorde en mindre del af bogsalget, hvis man også medregner forlagenes salg til supermarkeder, netboghandlere m.m.”\nStreaming eksploderet under krise\nSelv om corona-situationen er alvorlig for alle boghandlere og forlag, har lysten til at læse bøger under krisen omvendt været enorm:\n“Det får selvfølgelig konsekvenser for vores omsætning i år, men Lindhardt og Ringhof har isoleret set holdt skindet på næsen de sidste måneder. Det forventer vi også gør sig gældende for resten af året. Vores store satsning og massive investeringer i e-bøger og lydbøger på mange sprog i hele verden har hjulpet rigtig meget. Forbruget af streaming er eksploderet under krisen,” siger Lars Boesgaard.\nTagsArnold Busck • boghandler • Danske Forlag • Konkurs


Folk bestiller via e-forretninger - De bedste gaver er gadgets\nFolk bestiller via e-forretninger\nEn stor portion internet varehuse tildeler heldigvis et bredt udvalg af løsninger til levering. Førstevalget hos mange er i øjeblikket pakkeshoppen, og så kan du blot hente de bestilte varer når du har lyst. Fragtløsningen er nemlig super overkommelig, og ofte desuden den prisbilligste fragtmetode.\nDu kunne derudover planlægge at vælge levering hjem til dig selv eller ud på dit arbejde. Fragtløsningen er gerne en sjat mere pebret, men ligeledes ekstremt nem. Den billigste leveringsløsning er uden tvivl at hente produkterne selv, hvilket dog betinges af at du er med kort afstand til online webshoppens adresse.\nLeveringstidspunktet er selvfølgelig meget central forudsat man behøver produktet inden for kort tid, og derfor er det rigtig på sin plads at du efterser det forventede leveringstidspunkt på det vedkommende produkt.\nEn lang række e-handler garanterer levering efter en enkelt hverdag på deres favorit varenumre, men vær obs på at det antager at orden realiseres inden et besluttet klokkeslæt, således at de har udsigt til at kunne nå at få produkterne klar inden pakkemedarbejderne holder fyraften.\nDe fleste e-forhandlere tilsiger 1 dags fragt\nDet er efterhånden temmelig smertefrit for forbrugerne at finde de laveste priser på diverse online butikker og så har masser af internet forhandlere set sig tvunget til at reducere prisniveauet på en række af deres produkter – til babyer og børn, og tillige også til damer og herrer – kolossalt, og endda nogle gange garantere fragt uden omkostninger.\nDet kan til hver en tid vise sig udbytterigt at efterse et par internet firmaer efter rabat forud for at du placerer ordren, således at du er skråsikker på at indhente den mest attraktive pris.\nMan bør lige meget hvad ikke undervurdere, at når en butik på nettet reklamerer bedst i test varer for en salgspris som virker mystisk beskeden, kunne det undertiden være en indikation på en bedragerisk internet virksomhed. Bestillinger med kort er dog omsluttet af en retningslinje, som skærmer folk overfor uægte internet shops.\nGenerelt slår vi et slag for bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som alternativ kan du drage fordel af en afbetalingsordning fra eksempelvis ViaBill, hvis du har til hensigt at dække prisen over et længere tidsrum.\nVi anbefaler at du gennemsøger netshoppens bedømmelser\nFør nogen handler hos en e-forretning bør man for at være på den sikre side tage stilling til netbutikkens vilkår, dog er det i reglen ikke super interessant.\nEn nemmere løsning kunne derfor være at bemærke om online forretningen er medlem af e-mærket, siden det burde være et signal om at e-butikken efterfølger de officielle danske regler, foruden at e-forretningen ofte besøges af jurister som kender til reglementet på området. Desuden får du chance for en håndsrækning, såfremt du skulle få problemer som følge af din handel. Kilde.\nTillige tilrådes det at køberen er klar over de grundlæggende regler der har betydning for bestillingen, som eksempelvis hvilken byttepolitik online butikken garanterer. I relation til det er det også vigtigt, at man til enhver tid gemmer sin e-mail kvittering, så man senere vil kunne bekræfte købet, uden hensyn til om du efterspørger produkter til en herre eller dame.\nAntal dages levering er naturligvis ret vigtig\nTrustpilot byder på super passelige genveje til at vurdere flere tidligere brugeres domme og derved slår vi et slag for, at du vurderer e-forhandlerens omtaler før du bestiller.\nFacebook tilbyder dig for øvrigt ganske fortræffelige metoder til at få en idé om online forhandlerens pålidelighed. I øvrigt ses endda webbutikker hvor det er muligt at formulere en vurdering af deres køb, som på samme måde bør udnyttes til at tage stilling til tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet er annoncefinansieret. Vi hjælper en hel del online outlets eftersom vi publicerer deres produkter, og tager imod betaling såfremt en bruger fra vores website laver en bestilling.\nVejledning vedrørende varer og internet outlets opdateres ofte, men vi tager forbehold for modifikationer der eventuelt er iværksat siden vi sidste gang opdaterede vores oplysninger.


basilikum | meditativyoga.net\nkommer fra basilikos, som på græsk betyder kongelig - kongen over planter. Det er en krydderurt ethvert køkken skulle have, både sund og meget velsmagende.\nKun få planter dufter så stærkt som basilikum. Har man den stående i sin vindueskarm i køkkenet, er man også sikret en frisk duft, der tilmed holder fluer og myg på lang afstand.\nBasilikum styrker nyrerne, opløser energiblokeringer samt spændinger og giver mere energi, der flyder bedre.\nUdtræk af frøet kan bruges som te, der virker nerveberoligende, slimløsende og påvirker fordøjelsen.\nOprindelig stammer den fra Indien, denne smukke slægtning til mynte, sar og timian og det menes, at det var Alexander den Store, der bragte den til Europa. Basilikum blev dyrket i haverne i kejsernes Rom og i Sydfrankrig siden det 12. århundrede.\nBasilikum bruges imod hoste, kvalme, hovedpine, influenza og orm. Derudover fremmer den potens, frugtbarhed og mælkeproduktion hos gravide og ammende kvinder.\nI Frankrig kendes den som pistou, der også er navn på den berømte provencalske suppe af samme navn. Det hedder sig i Sydfrankrig, at hvis man har søvnproblemer, så skal man spise pistou-suppe eller drikke en basilikum-te. Basilikum virker nemlig beroligende på nervøse lidelser.\nPå Haiti tilhører planten den hedenske kærlighedsgud Erzulie og giver kraftig beskyttelse, mens den på landet i Mexico bliver bragt med i lommerne på personer, der ønskede, at deres elskedes øjne skulle falde på dem.\nBasilikum findes - ligesom chili - i et utal af arter. Basilikum fås frisk og tørret, hvor den mest almindelige er den grønne, som fås i potter i supermarkedet. Her kan man også tit købe den lidt grovere thai-basilikum, som er rød/lilla og har en anden lidt lakridsagtig aromatisk smag.\nVi er desuden så heldige i dag at kunne købe frisk basilikum hos de bedre etniske grønthandlere i bundter, som persille og andre krydderurter – dette kommer vi forhåbentlig også snart til at kunne gøre i supermarkeder, som i USA, hvor man sælger basilikum i bakker, som var det rucola.\nPlanten stammer fra Indien, hvor den kaldes tulsi, holy basil indenfor ayurveda. Her har man betragtet den som værende besjælet med guddommelig kraft og derfor brugt ved edsaflæggelser for retten. Den voksede omkring Jesus grav efter, at han var opstanden. Derfor bruger nogle græsk-ortodokse kirker at nedlægge den i vievand og sætter krukker af planten under alteret.


Novemberudstilling: City Life - Galleri Kingo\nNovember måneds udstilling i Galleri Kingo, "City Life" fortæller om bylivets puls med maleren Sanne Rasmussen, som skildrer med sine eftertænksomme motiver på cafeer og i gadebilledet.\nOm Sanne Rasmussen\nSanne er en sværvægter inden for sit felt. Kunsten greb hende og blev hendes vej, hvilket har beriget hendes liv på en fantastisk nærværende måde, hvor hun har fundet sin egen melodi i formen, farven, kompositionen, motivet, fortællingen og i det maleriske udtryk.\nMan kan ane en sammenhæng mellem Sannes egen historie og liv og de mennesker hun portrætterer og hvis liv hun skildre på lærredet. Hun skaber et rum for refleksion og fordybelse og til at opleve en mening omkring livet.


Kina alle glas indehaveren, opløsningsmiddel filtrering enheder, vakuum Filter 1000ml producenter - tilpassede produkter pris - grøn UNION\nHjem > Produkt > Filtrering enhed > Alle glas Holder\nAlle glas indehaveren, opløsningsmiddel filtrering enheder, vakuum filtrere 1000ml\nAll-Glass filterholderen var designet til filtrering af vandige og økologisk eller ætsende væsker for partikulær forurening analyse. Indehaveren kan også bruges til HPLC opløsningsmiddel forberedelse. Vakuum forbindelsen er integreret i filterholderen base og kolbe cap, ovenfor filtratet exit niveau. Med dette design, kan du undgå utilsigtet tegning filtratet i vakuum rør. Det har 300ml tragt og 1000ml modtager flaske.\nFjer og brug\nDette produkt er lavet af høj kvalitet ekstra hårdt glas. Det er gnister og krystalklare og tykkelse er selv. Udførelsen af modstå spænding og dens tæthed er meget god, og dens størrelse er enig med den internationale standard.\nDet kan bruges til sterilisation ved høj temperatur og højt tryk. Det bruges hovedsageligt i filtrering af HPLC Mobil fase og har funktionen af outgas for at garantere den ren Mobil fase og undgå blokering af HPLC flydende strømningsbane.\nAlle glas indehaveren bestillingsoplysninger\nPorestørrelse af Support skærm\nMateriale af Support skærm\nΦ47 eller φ50\nΦ58 eller φ60\nHot Tags: alle glas indehaveren, opløsningsmiddel filtrering enheder, vakuum filter 1000ml, Kina, producenterne, citat, tilpassede, pris


John Christoffersen: Posten som gruppeformand er fin som rampe til borgmesterkontoret | dagbladet-holstebro-struer.dk\nJohn Christoffersen: Posten som gruppeformand er fin som rampe til borgmesterkontoret\nJohn Christoffersen (S) befinder sig fint med at skulle ud i en dyst om borgmesterposten i Struer Kommune med et udgangspunkt som gruppeformand i den socialdemokratiske byrådsgruppe. Foto: Johan Gadegaard\nNyvalgt borgmesterkandidat har fuld respekt for den siddende borgmesters beslutning om at blive på posten året ud.\nStruer: Efter et møde i den socialdemokratiske byrådsgruppe tirsdag aften ligger rollefordelingen nu fast.\nEfter et valg af gruppeformanden, John Christoffersen, som ny borgmesterkandidat i valgkampen op til kommunalvalget 16. november vil borgmester Niels Viggo Lynghøj (S) køre linen ud og beholde nøglerne til borgmesterkontoret året ud.\nI Gentofte vil Hans Toft (K) give sin efterfølger en chance for at komme godt fra start ved at træde til side og overlade borgmesterposten til Michael Fenger til maj, og i Herning rykker Lars Krarup (V) også ud af borgmesterkontoret tre måneder før kommunalvalget.\nI Struer vil John Christoffersen ikke få tilbudt det samme springbræt til borgmesterkontoret.\nJeg har en god platform som gruppeformand, og vi havde et godt møde i byrådsgruppen tirsdag aften.\nJohn Christoffersen (S), nyvalgt borgmesterkandidat, Struer\n- Jeg har en kontrakt med vælgerne, som løber til 31. december 2021, og den har jeg tænkt mig at overholde, sagde borgmester Niels Viggo Lynghøj allerede forud for mødet i den socialdemokratiske byrådsgruppe tirsdag.\n- Al respekt for det, siger John Christoffersen.\n- Jeg har en god platform som gruppeformand, og vi havde et godt møde i byrådsgruppen tirsdag aften, forsikrer han.\n- Det største problem, vi har lige nu, er, at vi ikke kan mødes og få lagt et program for valgkampen, mener den nyvalgte borgmesterkandidat for socialdemokraterne i Struer Kommune.


Rekonstruktioner af 1,8 - 1,5 millioner år gamle hjerner giver en idé om, hvornår vores forfædre blev klogere end aber.\nVed hjælp af moderne teknologi har forskere rekonstrueret hjernerne fra disse 1,8 mio. år gamle Homo erectus-kranier fra Dmanisi, Georgien. (Foto: M. Ponce de León and Ch. Zollikofer, University of Zurich)\nI Afrika rejste store aber sig for 5-7 millioner år siden og begyndte at gå på to ben. De udviklede sig i løbet af millioner af år til Homo erectus, som er den menneskeart, der har levet længst tid på Jorden.\nMen i flere hundredtusinder år mindede deres hjerner mere om abers end om menneskers, viser nye analyser af fossile kranier fundet i og uden for Afrika.\nAnalyserne viser også, at den del af forhjernen, som i dag giver os evnen til at kommunikere sprogligt, kan være udviklet i Homo erectus i løbet af et par hundredtusinder år, indtil den var dannet for 1,5 millioner år siden.\nEt fundamentalt spørgsmål\n»Jeg er slet ikke færdig med at tænke over alle de perspektiver, studiet åbner. Hvordan og hvornår menneskehjernen udviklede sig og blev anderledes end abernes, er et af de helt store, fundamentale spørgsmål, som hidtil har været næsten umuligt at besvare,« siger han.\nLæs også: Evnen til at samarbejde går hånd i hånd med evolutionen\nDe schweiziske forskere, der står bag, har rekonstrueret hjernerne fra fem meget velbevarede Homo erectus-kranier, som i 2005 blev fundet i middelalderbyen Dmanisi i Georgien og er dateret til at være cirka 1,8 millioner år gamle.\n»Ved at skanne fossilerne har de kunnet opbygge ekstremt præcise 3D-modeller, som afslører ting, man ikke kan se ved gammeldags teknikker som eksempelvis gipsafstøbninger,« fortæller Peter C. Kjærgaard.\nForskerne har også lavet digitale rekonstruktioner af nyere Homo erectus-hjerner ud fra kranier fundet i Sydøstasien og Østafrika.\nDigitale rekonstrutioner af Homo erectus-hjerner. Her i et kranium fundet i Dmanisi i Georgien (t.v.) og i et nyere fundet i Sangiran i Indonesien (t.h.). Hjernerne udviklede sig fra at være abelignende til at blive mere komplekse på et par hundredtusinder år fra for cirka 1,7 mio. år siden, indikerer analyserne. (Foto: M. Ponce de León and Ch. Zollikofer, University of Zurich)\nHjernen udviklede sig markant\nMen i de nyere kranier på mellem 1,7 og 1,5 millioner år fra Sydøstasien og Afrika er der tydelige tegn på en mere kompleks hjerne med frontallapper, der minder om den moderne menneskehjernes.\n»Nu har vi dokumentation for, at der for 1,5 millioner år siden var gode forudsætninger i Homo erectus’ hjerne til at understøtte kognitive funktioner - blandt andet sprog,« siger Peter C. Kjærgaard.\nMenneskets evne til at formulere sig sprogligt sidder i et område af hjernen, der hedder Brocas område.\nBrocas område befinder sig i den ene side af frontallappen (oftest venstre). Frontallappen - også kaldet pandelappen - er placeret forrest i hjernen.\nGenetiske analyser er umulige\nMikkel Heide Schierup, som selv er genetiker, er begejstret for, at de schweiziske forskere har brugt nye digitale metoder til at afdække en del af vores forhistorie, der er så gammel, at genetiske analyser endnu ikke slår til.\n»Det er endnu ikke muligt at gå så langt tilbage genetisk, fordi der ikke er fundet knogler fra Homo erectus, der er velbevarede nok, til at man kan trække DNA ud af dem. Det kunne være rigtig sjovt, hvis man kan underbygge de nye fund med genetiske analyser engang i fremtiden,« siger Mikkel Heide Schierup.\nArkæologiske fund bekræfter\nOpdagelsen af frontallappernes udvikling hos Homo erectus for mellem 1,7 og 1,5 millioner år siden stemmer overens med arkæologiske fund, der viser, at de forhistoriske mennesker på daværende tidspunkt begyndte at lave mere avancerede redskaber.\n»Tidligere lavede de simple redskaber for eksempel ved at slå to sten mod hinanden, så der kom en skarp kant,« fortæller Peter K.A. Jensen, der er pensioneret overlæge i klinisk genetik og har skrevet flere bøger om menneskets evolutionære udvikling.\n»Men for omkring 1,7 millioner år siden blev teknologien anderledes raffineret. De begyndte blandt andet at lave håndøkser.«\n»Man har længe ment, at man kun kan fremstille den slags avancerede redskaber, hvis man har evnen til visuel analyse - altså evnen til at forestille sig, hvilket redskab man gerne vil lave, før man laver det,« pointerer Peter K.A. Jensen, som også læst det nye studie i Science.\nDen bedste viden i øjeblikket\nEt forbehold ved studiet er, at det er begrænset af antallet af fundne Homo erectus-kranier.\nDe fem meget velbevarede kranier fra Georgien er måske ikke repræsentative for hele arten Homo erectus, og det er uvist, om der på samme tid andre steder i verden levede andre individer med en mere udviklet hjerne.\nStudiet giver derfor ikke det endelige svar på, hvornår menneskeartens hjerne begyndte at udvikle sig.\n»Det er den bedste viden, vi har på nuværende tidspunkt. Men i det sidste årti er vores viden om menneskets historie accellereret, og den udvikler sig hele tiden,« siger Peter C. Kjærgaard, som fremhæver de schweiziske forskeres tekniske evner:\n»Vi taler om de absolut bedste i hele verden, som har kigget på nogle af de mest interessante fossiler i menneskets historie. De viser vejen for, hvad vi kan gøre med de nye digitale teknologier. Det er fantastisk inspirerende.«\nStudiets ledende forskere Marcia Ponce de León og Christoph P.E. Zollikofer kommer begge fra Afdeling for Antropologi - Computerassisteret Palæoantropologi på Zürich Universitet i Schweiz.\nLæs også: Forskere finder tegn på 'spøgelsespopulation' af fortidsmennesker\n'The primitive brain of early Homo', Science 2021, doi:\n'The enigmatic origins of the human brain', (perspektivartikel), Science 2021, doi:\nPeter C. Kjørgaards profil (KU)\nPeter K.A. Jensens hjemmeside


1 Miljø- og Planlægningsudvalget MPU alm. del Bilag 727 Offentligt Mobilstråler skader - bare ikke i Danmark? Af Thomas Grønborg formand for Rådet for Helbredssikker Telekommunikation 31. august 2010 Mange danskere har hørt, at strålerne fra mobiltelefoner, trådløse telefoner og trådløst internet er frikendt for at være skadelige. Dette hævdes fx i stærkt promoverede - men tvivlsomme - undersøgelser. Mobilstråler er ikke frikendt. Tværtimod. Hundredvis af troværdige undersøgelser har påvist, at strålerne griber dybt ind i vores helbred og biologi. Tusindvis af eksperter, forskere og læger verden over advarer om mange skadevirkninger. I mange lande er man begyndt at tage forholdsregler omkring mobilstråling og trådløse teknologier. I Danmark hører vi ikke om alt dette, og der gøres intet præventivt. Vi er tilmed blandt de lande, der har de højeste grænseværdier for mobilstråling, og vi har et af de mest trådløse samfund. Mobilstråler er højfrekvente mikrobølger. Det vil sige en form for elektromagnetisk stråling. Elektromagnetisk stråling omtales ofte som EMR (forkortelse af electromagnetic radiation). Med baggrund i mere end 50 års forskning mener eksperter, at netop mikrobølger er en særligt sundhedsskadelig form for EMR. 1 Mikrobølger benyttes som signaler i mobiltelefoner / mobilmaster, trådløse DECT-telefoner, trådløse Internetroutere (WIFI), trådløst bredbånd, trådløse printere, Bluetooth, GPS og visse babyalarmer og gadgets til børn, som fx Nintendo DS og Nintendo Wii. Verdenshistoriens største eksperiment Mobilstråler går igennem vinduer, mure og beton. Derfor rammes vi døgnet rundt af strålerne fra mobilmaster og mobiltelefoner, trådløse DECT-telefoner og trådløst internet (WIFI) i vores nærhed. 2 År for år sendes der stadig flere stråler og bits igennem luften, idet mobiltelefoner og trådløse apparater vinder eksplosivt frem. Ifølge professor Olle Johansson, Karolinska Instituttet, Sverige, og andre eksperter er den massive udbredelse af trådløse teknologier historiens største eksperiment på menneskeheden. Forsigtighedsprincippet 3 - at man tager forholdsregler, hvis der er usikkerhed om mulige sundhedsskadelige effekter - er nemlig i vid udstrækning blevet sat ud af kraft i forhold til EMR. Trådløse teknologier bliver fx ikke sundhedstestet, før de tages i brug. Flere af de største forsikringsselskaber i verden vil ikke tegne forsikringer mod helbredsskader forårsaget af mobilstråler. Mange førende forskere og læger advarer Siden årtusindskiftet har et tiltagende antal af internationale eksperter, forskere og læger advaret om sundhedsrisici ved trådløse teknologiers EMR. Der er rettet mindst 20 officielle appeller til myndigheder og verdenssamfundet, fx Freiburger-appellen fra 2002, som nu er underskrevet af mere end 3000 læger. 4 I 2007 gik en række førende og uafhængige biofysiske forskere sammen i det internationale "BioInitiative". I deres rapport gennemgik de store dele af forskningen på området, og deres konklusioner var alarmerende. De advarede om massive og mangfoldige sundhedsrisici ved mobilstråler, fx hovedpine, søvnproblemer, svækket immunforsvar og kræft, og de anbefalede blandt andet kraftige reduktioner af grænseværdierne for strålingen. 5 I udlandet tages der nu mange forholdsregler Det Europæiske Miljøagenturs direktør Jacqueline McGlade tog rapporten fra BioInitiative meget alvorligt og sagde i 2007: Vi må huske, at forsigtighedsprincippet er et af grundprincipperne for EU's miljøpolitik. 6 Imidlertid har forsigtighedsprincippet desværre ikke spillet en reel rolle i forhold til EUʼs politiske strategier for skabelse af trådløse samfund. Men en række lande i Europa og resten af verden tager i disse år en række forholdsregler med hensyn til mobilstråling/emr. Af sundhedshensyn er blandt andet følgende sket: , I Frankrig har man vedtaget en lov, som totalt forbyder elevers brug af mobiltelefoner i grund- og mellemskoler. 7 Samtidig forbydes mobilreklamer rettet mod børn under 14 år. 8 (Desuden arbejdes der på en udskiftning af trådløst internet med kabler) , Det israelske sundhedsministerium råder til at fastnettelefoner bruges frem for trådløse telefoner (DECT) samt at trådløse telefoners basestationer ikke placeres på steder, hvor mennesker opholder sig længere tid ad gangen, fx på kontorer og i soveværelser , Der er udsendt en officiel advarsel fra den australske regerings strålingsbeskyttelsesmyndighed, der råder til at børn smsʼer i stedet for at ringe fra deres mobiltelefoner (for at undgå mobilstråling i hovedet) , Den britiske regerings sundhedsrådgiver opfordrer til, at børn smsʼer i stedet for at ringe fra deres mobiltelefoner (for at undgå mobilstråling i hovedet) , I San Francisco skal der fremover ved salg af mobiltelefoner informeres om modellens strålingsniveau , Tyske myndigheder fraråder, at man bruger trådløse Internetroutere (WIFI) og trådløse DECTtelefoner. 13 (I Frankfurt er WIFI blevet forbudt i skoler) , I Taiwan går man i gang med at fjerne alle mobilmaster på eller i nærheden af skoler I Rusland fraråder sundhedsmyndighederne, at børn op til 16 år, gravide og mennesker med epilepsi bruger mobiltelefon. Samtidig må trådløse Internetroutere (WIFI) kun bruges med særlig tilladelse. - I Belgien, Luxembourg, Italien og Svejts har man kraftigt sænket grænseværdierne for strålingen fra mobilmaster. Kina og Rusland har fra begyndelsen fastsat forholdsvis lave grænseværdier. (Nogle af tallene er i tabellen i 1. afsnit, side 4). - I en lang række spanske, franske og østrigske byer og kommuner har man kraftigt sænket grænseværdierne for mobilstråling / EMR i det offentlige rum. - I Frankrig og Grækenland etc. er der faldet domme, som har forlangt mobilmaster fjernet, fordi de udgjorde en trussel mod folkesundheden. Mange steder har der også været folkelige protester og aktivistisk nedrivning af mobilmaster. 15 Flere eksempler på tiltag rundt om i verden kan findes på disse sites:\n2 Mikrobølgesyndromet At højfrekvente mikrobølger / EMR er sundhedsskadeligt, har man vidst siden 1960ʼerne. Allerede dengang beskrev man mikrobølgesyndromet, som kan give stress, træthed, irritabilitet, hovedpine, kropssmerter, svimmelhed, hukommelsesbesvær, koncentrationsproblemer, depression, unormalt blodtryk, hjerterytmeforstyrrelser, fordøjelsesproblemer og søvnforstyrrelser. Mikrobølgesyndromet er i nyere undersøgelser konstateret i forbindelse med trådløse teknologier som 16 fx mobiltelefoni, mobilmaster og trådløst internet. En undersøgelse har påvist, at mængden af stresshormonet kortisol 17 øges, når man udsættes for mobilstråling. Dermed kan mobilstråling være en betydeligt medvirkende faktor i forhold til stress-epidemien i disse år.. Så mange undersøgelser kan ikke tage fejl Undersøgelser i hundredvis og specielt de nyeste har påvist mange alvorlige biologiske forstyrrelser og helbredsskadelige effekter ved påvirkninger med mobilstråler/emr, vel at mærke under de fastsatte grænseværdier for bestråling (se tabel side 4). Man har påvist celle- og DNA-skader, neurologiske skader, ændringer i kroppens kemi, dannelse af flere frie iltradikaler og nedbrydning af blod-hjernebarrieren. Disse ændringer kan på forskellig vis medføre sygdomme, svækket immunforsvar og ubalancer. Undersøgelser har udover mikrobølgesyndromet påvist øget risiko for forskellige kræftformer, Alzheimers, nedsat forplantningsevne, forstyrret 18 fordøjelse, tinnitus, ADHD og adfærdsforstyrrelser. På den baggrund er det dybt betænkeligt, at mobiltelefoner, trådløse telefoner og trådløst internet etc. bruges mere og mere på arbejdspladser, i private hjem, vuggestuer, børnehaver, skoler, uddannelsesinstitutioner, sundhedssektoren, ældreplejen og det offentlige rum. På sitet Powerwatch.org.uk er der samlet ca. 300 undersøgelser, som viser at mobilstråler giver biologiske 23 forstyrrelser og forøgede sundhedsrisici på mange områder. EMR påvirker forskelligt Undersøgelser viser, at EMR giver sig udslag på forskellig vis fra menneske til menneske. Fx kan DECT-telefoner øjeblikkeligt ændre hjerterytmen hos nogle mennesker og 24 ikke hos andre. EMR-påvirkning griber dybt ind i vores biologi og kan svække immunforsvaret og forstyrre den kemiske balance. Symptomerne på den massive bestråling af befolkningen er derfor meget bredspektrede, og virkningerne viser sig som regel ikke med det samme, men kommer lidt efter lidt. Typisk vil folk blive ramt der, hvor de er sårbare eller disponeret for en sygdom. Og da sammenhængen mellem EMR og symptomer ikke er alment (aner)kendt, overses den ofte. Generelt tegner der sig det billede, at jo længere tid, man er påvirket af EMR, jo flere og alvorligere effekter vil der opstå. Flere hypersensitive mennesker i disse år Et stigende antal mennesker bliver hypersensitive og reagerer med symptomerne på mikrobølgesyndromet selv ved ekstremt svage EMR-påvirkninger. Konsekvensen er for en del af disse mennesker, at de må gå med specielt beskyttende tøj og afskærme deres hjem imod EMR. Og nogle bliver ligefrem EMR-flygtninge, som må flytte til 25 områder med lav bestråling. I Danmark er det ikke officielt anerkendt, at man kan være hypersensitiv i forhold til EMR. Derfor kendes de præcise tal for stigningen ikke. I år 2000 blev elektrohypersensitivitet (EHS) officielt anerkendt i Sverige, hvor 3-10 % af befolkningen skønnes at være ramt. (EHS er et paraplybegreb, der omfatter reaktioner på EMR og EMF, dvs. elektromagnetiske felter, som dannes rundt om elektriske apparater). ARTAC, en fransk kræftorganisation, har beregnet, at hvis tendensen fortsætter, vil 50% af Europas befolkning være 26 ramt af EHS i Mobilmaster og sundhedsrisici I 2010 er der blevet lavet en meta-analyse af de mobilmastestudier, der er offentliggjort på det ansete PubMed. Resultatet viste, at 8 ud af 10 undersøgelser dokumenterer forøgede tilfælde af biologiske forstyrrelser, kræft eller mikrobølgesyndrom indenfor en radius af meter fra mobilmaster. En tysk undersøgelse fra 2010 viser 20 øget forekomst af mikrobølgesyndrom nær mobilmaster. 21 Naila-undersøgelsen fra 2004 viste en tredobbelt kræftrisiko. Graf for stigning i procentdelen af elektrohypersensitive mennesker. Børn og unge særligt sårbare Børn er særligt sårbare i forhold til EMR, fordi deres immunforsvar, hjerne, nervesystem og krop ikke er færdig27 udviklet. Mobilstråler trænger fx meget længere ind i hjernen på børn, fordi de har en tyndere hjerneskal. Kilde: Hjernescanninger ved professor Om Gandhi, University of Utah, USA 200 meter. Kilde: Kort &. Matrikelstyrelsen _ Kortet viser et udsnit af det indre København, hvor hver prik markerer en position for en mobilmast. Hele Danmark er nu tæt pakket med mobilmaster. I 2010 rundede antallet I løbet af , hvor 4G-telefoni rulles ud, kommer der endnu flere. Det er blevet påvist, at hvis et barn taler i mobiltelefon i et minut, kan der er registres ændringer i hjernens elektriske aktivitet i mere end en time bagefter. En undersøgelse viser også, at unge, der ringer i mobiltelefon mere end 15 gange om dagen og sender mere end 15 smsʼer, sover mindre og dårligere, end hvis forbruget er under 5 opkald 2\n3 og 5 SMSʼer. De har desuden større tilbøjelighed til at udvikle stress, rastløshed, emotionelle forstyrrelser og ADHD. 28 Unge, som bruger mobiltelefon, har i øvrigt en stærkt øget risiko for at udvikle kræft i hjernen. Fx viser en svensk undersøgelse lavet af professor Lennart Hardell at risikoen øges med 5,2 gange for de mobilbrugere, som starter, før de er 20 år. For mobilbrugere, der starter, efter de er fyldt 20 år, er den forøgede risiko kun 2,7 gange. 29 Australske Dr. Charlie Tao frygter - på baggrund af en undersøgelse, han selv har været med til at lave - at mobilstråling kommer til at give en kæmpe stigning i hjernekræft blandt børn og unge i de kommende år. Der er allerede registreret en markant stigning i flere lande og fx i England og Australien er hjernekræft nu den mest udbredte kræftform blandt børn og unge. 30 Unge I Danmark mellem 10 og 19 år fik i 2008 udskrevet ca. 50 flere recepter på sovemedicin end i 2004, viser opgørelser fra Lægemiddelstyrelsen. 31 Brugen af hovedpinepiller blandt børn har også været i kraftig vækst i de senere år. 32 Samme tendenser ses også i flere andre lande. Alt dette kan hænge sammen den kraftigt øgede mobilstråling børn og unge udsættes for i disse år. Fostre er også meget sårbare i forhold til EMR. Gravide kvinder, som bruger mobiltelefon, har en 54 % større risiko for at føde børn, der får adfærdsvanskeligheder etc. 33 En undersøgelse har også påvist, at fostervandsceller forstyrres markant af mobilstråler. 34 Endvidere mener ekspert i biologiske effekter af mikrobølgebestråling Barrie Trower, at celle- og DNAskader forårsaget af mobilstråler kan være særligt kritisk i forhold til pigebørns medfødte reproduktionsæg som ikke fornys. 35 Skader på disse er altså varige og kan føres videre i næste generation. En undersøgelse af mus viser, at der er en forhøjet grad af infertilitet m.m. hos afkommet, når populationen udsættes for EMR. 36 Øget mobiltelefoni - stigende hjernekræftkurver Det er ikke kun Lennart Hardells undersøgelser, som er alarmerende. Der findes talrige andre undersøgelser, som også viser forhøjet risiko for hjernekræft for mobiltelefonbrugere. 37 Det er her værd at bemærke, at det først er efter mere end 10 års brug af mobiltelefon, at den forhøjede kræftrisiko slår igennem, fordi det tager tid at udvikle kræft. 38 Mobiltelefonien har været i eksplosiv vækst i de sidste 20 år. Antallet af abonnementer er steget voldsomt, og mobiltelefonerne bruges meget mere. Specielt i de senere år er mobiltrafikken steget markant, fordi minutprisen og abonnementer er blevet billigere, og fordi mobiltelefoner i stigende grad også bruges til surf på internettet. På hele denne baggrund vil en stigning i antallet af hjernekræfttilfælde (og anden kræft) være forventelig. Jf. grafen herunder er der faktisk en stigning. Nye Tal fra Sundhedsstyrelsen. Årgang 13, Nr. 5, December 2009 Tilvækst i mobilabonnementer i Danmark : : : Sundhedsstyrelsen skriver følgende om grafen: Der er store stigninger i anmeldte tilfælde igennem 25-års perioden fra i alt 759 tilfælde pr. år i første periode til tilfælde pr. år i den seneste 5-års periode. Dette svarer til stigninger i antal nye tilfælde på (mænd/kvinder) 55 pct. hhv. ca. 82 pct. ( ) Der er et påfaldende stort hop i antallet af nye anmeldte tilfælde i 2008 hos kvinder (fra 699 i 2007 til 784), som ikke ses hos mændene. 40 I Sundhedsstyrelsen vurderer man, at stigningerne skyldes bedre diagnostiske muligheder, men man kan ikke redegøre for den særligt kraftige stigning i kræft blandt kvinder. Det er selvfølgelig muligt, at bedre diagnostik fører til flere opdagelser af kræft, men det er næppe hele forklaringen. Med udgangspunkt i undersøgelserne, der viser en forøget risiko for hjernekræft ved brug af mobiltelefon, og at risikoen stiger, jo mere man taler i den, så kan i hvert fald en del af stigningen i tilfældene af hjernekræft helt enkelt skyldes den øgede mobiltelefoni. Forklaringen på den ekstra stigning i tilfældene blandt kvinder kan samtidig være den simple, at kvinder taler mere i mobiltelefon end mænd. 41 En undersøgelse fra 2005, viser netop, at kvinder taler ca. 47% mere i mobiltelefon end mænd. 42 At Sundhedsstyrelsen tilsyneladende ikke overvejer muligheden for disse sammenhænge, kan undre. Ud over hjernekræft er der en række andre gener og sygdomme, som er i vækst, fx hovedpine, søvnproblemer, Alzheimers (blandt yngre mennesker), ADHD, autisme, hjerteflimmer. En række undersøgelser påpeger forhøjet risiko for netop disse lidelser ved brug af mobiltelefon eller ved andre EMR-påvirkninger. 43 Der er i øvrigt også en markant stigning i kirtelsygdomme, som begyndte kort tid efter den såkaldte GSM-mobiltelefoni blev indført i Undersøgelser har været inde på at der er en sammenhæng mellem kirtelsygdomme og EMR. 44 Tårnhøje og absurde grænseværdier Teleindustrien og mange landes myndigheder dækker sig ind under de EMR-grænseværdier, som i 1998 blev anbefalet af den private organisation ICNIRP (International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection). ICNIRPʼs grænseværdier er ikke fastsat ud fra lægevidenskabelig viden (men det påstås ofte) om hvor meget stråling, der skal til, før det er sundhedsskadeligt. Og grænseværdierne tager kun udgangspunkt i at begrænse den fysiske opvarmning af kroppen, som EMR kan forårsage. Dette ensidige fokus på at begrænse temperaturstigninger er fatalt, fordi der er en lang række videnskabelige undersøgelser, som har påvist masser af biologiske og sundhedsskadelige effekter, der ikke har relation til temperaturstigninger - og som forekommer på EMR-niveauer langt under grænseværdierne. 45 Formålet med grænseværdier burde være at sikre imod helbredsskadelige virkninger. 3\n4 Dette formål opfylder ICNIRPʼs / Danmarks grænseværdier ikke. De er så høje, at de i praksis giver frit spil for teleindustrien, imens befolkningen ikke beskyttes mod alvorlige sundhedsrisici. Grænseværdier for EMR / mobilstråling (UMTS / 3G) på offentligt tilgængelige arealer 46 Danmark, SE, NO, DE, UK m.fl samt ICNIRP: Italien, Rusland og Kina: 10 W/m² 0,1 W/m² Byer: Paris, Wien: 0,01 W/m² Salzburg: 0,00001 W/m² BioInitiativʼets anbefalede grænseværdi: Påviste effekter på mennesker ved lave EMR-værdier Hovedpine, svimmelhed, irritabilitet, træthed, svækkelse, brystsmerter, besværet vejrtrækning: 47 Kromosom- og hjernebølgeændringer påvist ved: 48 Søvnforstyrrelser, unormalt blodtryk, nervøsitet, træthed, smerter i lemmer og led, fordøjelsesproblemer: 49 0,001 W/m² 0,01 W/m² 0,001 W/m² 0,00002 W/m² EMR-eksempler for mobiltelefon, mobilmast, DECT, WIFI 50 Ex: 3G Mobiltelefon 1 meters afstand: Ex: 3G Mobilmast, 100 meters afstand (i skolegård): 51 Ex: DECT-telefon (basestation), 1,5 meters afstand: Ex: WIFI (trådløs internetrouter) i 3 meters afstand: 0,03 W/m² 0,009 W/m² 0,011 W/m² 0,0005 W/m² Hele ICNIRPʼs måde at fastsætte EMR-grænseværdierne på er blevet stærkt kritiseret af mange eksperter. Udover det ensidige fokus på at begrænse kropsopvarmning peges der fx på følgende: 52 - Der tages ikke højde for effekter som følge af længere tids EMR-eksponering. Mange mennesker taler længe i mobiltelefon, og de fleste mennesker er hele tiden udsat for EMR fra mobilmaster og trådløse netværk (WIFI) etc. - Der tages ikke højde for langtidsvirkninger, dvs. effekter og sygdomme, der ikke kommer med det samme. Teleindustriens spin Hvis det blev alment kendt og accepteret i samfundet, at strålingen fra mobiltelefoner og andre trådløse apparater er sundhedsskadelige, ville det skabe skandale og true teleindustriens enorme økonomiske interesser. Derfor propaganderer og postulerer teleindustrien fx, at der er videnskabelig konsensus om, at mobilstråler ikke skader. 53 Samtidig forsøger teleindustrien at fjerne opmærksomheden fra den brede vifte af sundhedsskadelige virkninger. Dette gør man ved ensidigt at fokusere på kræftspørgsmålet. Der postes således mange penge i store kræftundersøgelser, hvor mobilstråling - ikke overraskende - frikendes eller vurderes til kun at udgøre en lille risiko. Denne metode brugte tobaksindustrien også. Effekten af, at der både er undersøgelser, der taler for og imod at mobilstråling har sundhedsskadelige virkninger, er langt hen ad vejen, at mange politikere, myndigheder og den brede befolkning ikke tager problemet alvorligt. Der tegner sig dog et meget klart billede, når man ser på den forskning, der er vurderes til at være den mest troværdige, og når man ser de tendentiøse og utroværdige resultater, der kommer fra forskning bl.a. betalt af teleindustrien. Betaleren bestemmer forskningens resultater I 2005 lavede professor Henry Lai, University of Washington, en opgørelse over 221 undersøgelser af mobilstråling og DNA-skader. Opgørelsen viste, at 70 % af den forskning, som var uafhængig af industriens finansiering, påviste beskadigelse af DNA. Imens kun 32 % af den industrifinansierede forskning påviste effekter. 54 Denne opgørelse passer meget godt med det billede, forskellige andre undersøgelser tegner af, hvad der sker med forskning, når den er sponsoreret. Med henvisning til flere internationale undersøgelser siger læge og direktør for Nordisk Cochrane Center, Peter C. Gøtzsche, at det er blevet påvist, at industrien bestemmer resultaterne af forskningen, når den er med til at betale. Og han understreger, at manipulationen finder sted i alle faser af forskningsprojekter, lige fra design, vurdering og analyse til, hvad forskerne i sidste ende beslutter, der skal lægges vægt på i konklusionen. 55 Det er således ofte utroværdig forskning, der kommer fra undersøgelser sponsoreret af teleindustrien eller andre støttede undersøgelser, hvor bidragyderne har en bestemt interesse i sagen. At forskere og eksperter ikke er uvildige bekræftes også af en artikel fra Mediehuset Ingeniøren, hvor man kan læse følgende: Det er en myte, at forskerne siger sandheden og hele sandheden, når de udtaler sig og kommer med faglige vurderinger. I en rundspørge til Ingeniørens ekspertpanel Scientariet, der består af 120 førende universitetsforskere og privatansatte eksperter, erkender 54 pct. af de adspurgte, at danske forskeres faglige vurdering påvirkes af deres bidragyderes interesser. 56 Resultaterne af den bedste forskning Det ansete Journal of Clinical Oncology bragte i 2009 en videnskabelig analyse, hvor man sammenholdt og vurderede en lang række undersøgelser af mobiltelefoni og kræftrisici. 57 Konklusionen var, at der samlet set er en forøget kræftrisiko ved mobiltelefoni. Samtidig vurderede man kvaliteten af forskningen på området. Facit var her, at meget af den forskning, hvor Kræftens Bekæmpelse, EU, WHO og teleindustrien har medvirket, er i den dårligste ende. Mange af disse undersøgelser har i øvrigt tenderet mod ingen eller en lille sundhedsrisiko. Den bedste forskning blev vurderet til at komme fra professor Lennart Hardell, som står bag mange undersøgelser med alarmerende resultater. De nyeste (tidligere refererede) viser en forøget hjernekræftrisiko på 520% for mobiltelefonbrugere. Vildledning af den danske offentlighed? Når mange danskere tror, at mobilstråler er frikendt, skyldes det i reglen, at de har hørt om nogle få stærkt promoverede undersøgelser - ofte danske - med fokus på kræftrisici, hvor man ikke mener at have fundet noget alarmerende. Mange af de undersøgelser, der har frikendt mobilstråler, har været sponsoreret af teleindustrien. Dette gælder også Kohortestudiet 58 fra Kræftens Bekæmpelse, hvor det helt uhørt kom til at se ud som, at mobiltelefoni (mobilstråling) har en vis beskyttende virkning imod kræft. Metoderne og konklusionerne i Kohortestudiet er da også blevet stærkt kritiseret af eksperter i international topklasse, som fx professor Lennart Hardell og ph.d. George Carlo. Studiet er utilsløret blevet betegnet som ubrugeligt, fordrejet og manipuleret i teleindustriens favør. 59 Andre kommentatorer, fx fra det anerkendte Microwave News, betegner studiet som spin. 60 Når man skal undersøge, om mobiltelefoni giver øget kræftrisiko, kan man sammenligne to grupper: Brugere af mobiltelefoner og ikkebrugere. Et af kritikpunkterne af Kohortestudiet fra Kræftens Bekæmpelse er, at man fuldstændigt sammenblandede disse to grupper. Udover, at man kategoriserede mennesker, der kun havde brugt mobiltelefon i meget lidt omfang, som brugere, så tog man erhvervsbrugerne ud af brugergruppen. Men erhvervsbrugerne blev ikke bare taget ud af brugergruppen. De kom nemlig til at figurere i kontrolgruppen, dvs. gruppen af ikke-brugere. Det er på denne helt uvidenskabelige baggrund, at Kohortestudiet viser, at mobiltelefoni (mobilstråling) har en vis beskyttende effekt imod kræft, idet der var en svagt højere forekomst af kræft i kontrolgruppen. Altså kontrolgruppen, der ikke burde rumme brugere, men som i kraft af erhvervsbrugerne kom til også at rumme nogle meget aktive mobiltelefonbrugere. 4\n5 Sundhedsstyrelsens udmeldinger er i øvrigt, at der ikke er beviser for, at mobilstråler er skadelige. Citater: Den foreliggende viden om radiobølger fra mobiltelefoner og sundhed giver ikke anledning til advarsler mod at bruge mobiltelefoner. 61 Sundhedsstyrelsen vurderer ud fra den nuværende viden, at der ikke er en generel trussel mod folkesundheden ved radiofrekvente elektromagnetiske felter (RF EMF) i samfundet, så længe de fastsatte grænseværdier og anbefalinger overholdes. 62 Denne stillingtagen virker besynderlig. Hvorfor henviser Sundhedsstyrelsen til ICNIRPʼs utroværdige grænseværdier? Hvorfor ser Sundhedsstyrelsen tilsyneladende konsekvent bort fra alle de alarmerende undersøgelser, der kommer fra internationalt anerkendte forskere? Sundhedsstyrelsen har i spørgsmål om EMR og helbredsrisici benyttet lægen Christoffer Johansen fra Kræftens Bekæmpelse som ekstern konsulent. Det var blandt andre Christoffer Johansen der stod bag det udskældte Kohortestudie, og han er ikke kendt for at råbe vagt i gevær omkring sundhedsrisici ved mobilstråler. Journalisten Mona Nilsson afslører i bogen, Mobiltelefonins Hälsoriskor, at WHO, eksperter og myndighederne i Sverige har tætte forbindelser til og samarbejder med teleindustrien. 63 Spørgsmålet er om noget lignende også gør sig gældende i Danmark? Det er under alle omstændigheder mærkværdigt, at Sundhedsstyrelsen i 2007 uden nogen substantiel kritik affærdigede den af teleindustrien uafhængige og alarmerende BioInitiativerapport, som blot et partsindlæg. 64 En lignende kritik af undersøgelser, som har været helt eller delvist finansieret af teleindustrien - og som har frikendt mobilstråler - har Sundhedsstyrelsen vist aldrig kaldt for partsindlæg, selv om det her ville være på sin plads at gøre det. Samlet set tegner der sig således et betænkeligt billede af spillet om sundhedsrisikovurderingen af EMR i Danmark. Fraværende kritisk presse i Danmark I de senere år har der været et udpræget fravær af mediedækning, der beretter om de mange alarmerende undersøgelser fra udlandet omkring de sundhedsskadelige effekter af mobilstråler samt de forholdsregler, der tages i andre lande. Samtidig er mediedækningen som regel præget af ukritisk journalistik og spin fra teleindustrien og andre aktører. I begyndelsen af 2010 var fx næsten alle landets medier på banen med denne nyhed: Vi har i mange år frygtet at mobilstråler er skadelige. Nu viser det sig at mobilstråler kan kurere Alzheimers. Historien var imidlertid en and, idet der ikke var tale om mobilsignaler, men en anden type elektromagnetisk stråling. Det er kun Mediehuset Ingeniøren, der efterfølgende har korrigeret historien. 65 På samme vis har der været mange andre fordrejede eller tyndbenede historier i medierne om mobilstråling. Fx har MetroXpress i sommeren 2010 bragt en artikel med overskriften Kræft og mobilsendemaster har ingen forbindelse. 66 I artiklen omtales en enkelt påstået ny undersøgelse fra Imperial College, hvor man ikke har fundet forøget kræftrisiko. Hvad artiklen ikke beretter er, at denne undersøgelse blev lavet helt tilbage i At den først er blevet publiceret nu og at den lanceres, som en ny undersøgelse, kan undre. Imperial College-undersøgelsen er i øvrigt blevet kritiseret kraftigt og kaldt direkte ubrugelig i en artikel på sitet Powerwatch.org.uk. 67 Hvad artiklen i MetroXpress heller ikke fortæller er, at mindst 80 % af undersøgelserne på området viser, at der er forøget risiko for helbredsskadelige effekter ved at bo tæt på en mobilmast. 68 I stedet for at oplyse om dette citerer journalisten Christoffer Johansen, fra Kræftens Bekæmpelse, for følgende helt fordrejede udlægning af forskningsresultaterne på området.: Der er flere undersøgelser fra både Tyskland, England, Sverige og nu senest denne, der alle viser, at der er ikke findes en sammenhæng mellem masterne og helbredsproblemer. Christoffer Johansen har også spillet en rolle i den danske mediedækning af en anden tvivlsom mobilnyhed: I foråret 2010 kom resultaterne af INTERPHONE-studiet - et stort tværnationalt forskningsprojekt om mobilstråler og sundhedsrisici i regi af WHO / IARC med medfinansiering fra teleindustrien. De endelige konklusioner var 4-5 år forsinkede, fordi der opstod splid i forskergrupperne om, hvordan det skulle (bort)forklares, at der blev fundet væsentligt forhøjede hjernekræftrisici (glioma) i flere landes undersøgelser, fx fandt de Israelske forskere en fordoblet risiko. I forbindelse med publiceringen af INTERPHONE blev det så meldt ud fra IARC, at man ikke kunne finde en forhøjet risiko ved mobiltelefoni, men at man på den anden side heller ikke kunne udelukke det. 69 Denne udlægning er yderst diskutabel, og INTERPHONEs kvalitet og konklusioner er da også blevet stærkt kritiseret af mange eksperter og kommentatorer, som peger på, at vigtige data er blevet udeladt undervejs etc. 70 I den danske medieomtale af INTERPHONE blev historien imidlertid vinklet positivt. Mange medier købte således udmeldingerne fra Christoffer Johansen / Kræften Bekæmpelse, som udlagde INTERPHONE sådan, at der ikke er forhøjet risiko for hjernekræft ved 30 minutters mobiltelefoni hver dag i 10 år. 71 Denne udlægning er også yderst diskutabel. Det fortælles nemlig ikke: 1) At det normalt tager mindst 10 år at udvikle kræft. 2) At nyere og bedre undersøgelser viser en stærkt forøget hjernekræftrisiko ved mobiltelefoni. 3) At mobilstråler kan have mange andre negative helbredseffekter. Nogle medier i udlandet havde kritiske vinkler på alt dette, 72 men i Danmark var det kun det glade budskab, der kom frem. Konsekvenserne af den manglende kritiske presse i Danmark er, at den brede befolkning går glip af vigtige informationer om de reelle sundhedsrisici og mulige forholdsregler i forhold til mobilstråling / EMR. Der er således heller ingen bred debat om tingene. Hvornår gribes der ind i Danmark? Den omfattende udbredelse af trådløse teknologier i Danmark er på ingen måde reguleret under hensyn til sundhedsrisici eller forsigtighedsprincippet. Det helt store spørgsmål er så, hvor truet folkesundheden er? Hvor stejlt vil kurverne stige for mennesker, der bliver hypersensitive, invaliderede, syge eller dør af kræft? Vi kender ikke de præcise svar, men på baggrund af den eksisterende viden er der al mulig grund til allerede nu at tage drastiske forholdsregler omkring EMR. Ikke mindst fordi mange af de alarmerende undersøgelser bygger på data fra årstal, hvor brugen af trådløse teknologier var meget mindre udbredt end i dag. Den reelle trussel mod folkesundheden kan altså være meget højere end hidtil vurderet. Alt andet lige peger meget på, at mennesker i hobetal, allerede i disse år, bliver syge, invalideres og dør af EMR. Hvor længe lader vi stå til? Yderligere information og handlemuligheder: Rådet for Helbredssikker Telekommunikation Informationsvideoer 5\n6 Fodnoter og referencer 1 Forskere mener, at mobilstråler / højfrekvente mikrobølger er særligt biologisk forstyrrende på grund af de frekvensbånd, der benyttes, og måden, signalerne pulseres og moduleres på. Se: Bente-Ingrid Bruun: De trådløse samfund, Myter og Fakta forlaget BoD, Samt "Helbredsskadelige bestrålinger - Forebyg Nu forlaget BoD DECT-telefoner og WIFI rækker op til 300 meter (og apparaterne stråler konstant, når blot de er tændte). Mobilmaster, mobiltelefoner og mobilt bredbånd rækker flere kilometer At antallet af underskriver af Freiburger-appellen er nået op over 3000 nævnes blandt andet her: Af andre appeller kan nævnes: London Resolution 2008, Venice Resolution 2008, WiMax Appeal 2006, Allgäuer Appeal 2006, Benevento Resolution 2006, Helsinki Appeal, 2005, Stockacher Appeal 2005, Hofer Appeal 2005, Lichtenfelser Appeal 2005, Freienbacher Appeal 2005, Pfarrkirchener Appeal 2005, Haibacher Appeal 2005, Oberammergauer Appeal 2005, Coburger Appeal 2005, Maintaler Appeal 2004, Bamberger Appeal 2004, Catania Resolution 2002, Declaration of Alcalá 2002, Salzburg Resolution 2000, Vienna Resolution BioInitiativ-gruppen - et internationalt hold med 9 eksperter - gennemgik i forbindelse med deres rapport mere end 2000 undersøgelser. Medlemmer af gruppen: David Carpenter, USA, Zoreh Davanipour, USA, David Gee, Denmark, Lennart Hardell, Sweden, Olle Johansson, Sweden, Henry Lai, USA, Kjell Hansson Mild, Sweden, Eugene Sobel, USA, Zhengping Xu and Guangdin Chen, China. Kort præsentation af BioInitiative-rapporten kan læses herunder: Biological effects from electromagnetic field exposure and public exposure standards Hardell L, Sage C. Department of Oncology, University Hospital, SE Orebro, Sweden. Abstract: During recent years there has been increasing public concern on potential health risks from power-frequency fields (extremely low frequency electromagnetic fields; ELF) and from radiofrequency/microwave radiation emissions (RF) from wireless communications. Non-thermal (low-intensity) biological effects have not been considered for regulation of microwave exposure, although numerous scientific reports indicate such effects. The BioInitiative Report is based on an international research and public policy initiative to give an overview of what is known of biological effects that occur at low-intensity electromagnetic fields (EMFs) exposure. Health endpoints reported to be associated with ELF and/or RF include childhood leukaemia, brain tumours, genotoxic effects, neurological effects and neurodegenerative diseases, immune system deregulation, allergic and inflammatory responses, breast cancer, miscarriage and some cardiovascular effects. The BioInitiative Report concluded that a reasonable suspicion of risk exists based on clear evidence of bioeffects at environmentally relevant levels, which, with prolonged exposures may reasonably be presumed to result in health impacts. Regarding ELF a new lower public safety limit for habitable space adjacent to all new or upgraded power lines and for all other new constructions should be applied. A new lower limit should also be used for existing habitable space for children and/or women who are pregnant. A precautionary limit should be adopted for outdoor, cumulative RF exposure and for cumulative indoor RF fields with considerably lower limits than existing guidelines, see the BioInitiative Report. The current guidelines for the US and European microwave exposure from mobile phones, for the brain are 1.6 W/Kg and 2 W/Kg, respectively. Since use of mobile phones is associated with an increased risk for brain tumour after 10 years, a new biologically based guideline is warranted. Den russiske professor Yury Grigoriev refererer også til BioInitiative i en aktuel rapport om forsigtighedshensyn og beskyttelse af befolkningen I forhold til EMR: d=7bf4dda31d a2f8a340a8d423.tpdjo07v_2? idarticle=jorfarti &cidtexte=jorftext &dateTexte= &categorieLien=id 9 ewsitem&id= ewsitem&id= cellphone.htm Syndrome-Oberfeld1may04.htm Mange af de nyere forskningsresultater findes i Pathophysiology, vol. 16, Samt på sitet: Symptoms-and-Radiation-From-Mobile-Basis-Stations 6\n7 21 Se i øvrigt flere mobilmasteundersøgelser på: 22 I 2010 er licenserne til 4G-frekvensbåndet blevet solgt af staten, som tjener milliarder på dette. 4G kommer i 2011 og vil være 10 gange hurtigere end de hastigheder, vi har i dag. Det vil give endnu mere massiv mikrobølgebestråling af befolkningen på grund af nye 4G-master etc Se fx 25 Eksempler på mennesker der reagerer kraftigt på EMR: G3CWrgDS5E&playnext_from=TL&videos=Oi7jHul2FIY 26 de_filer/artikler/artac%20sept%2009.pdf 27 GLeiZ5zd nutrition/2008/mobile-phone-addiction-kids-health html ckgdnyqc 36 RF Radiation Induced Changes in the Prenatal Development of Mice by Ioannis N. Magras and Thomas D. Xenos. Bioelectromagnetics 18: (1997) 37 Se fx df on=view&packageid=dc2851a5-d4d7-48b ecc7e37e3a6b Antal mobilabonnementer i Danmark jf. IT- & Telestyrelsen: I 1987 var der NMT-mobilabonnementer i Danmark. I 1992 var der NMT-mobilabonnementer I 2001 blev NMT-systemet taget ud af brug (næsten ingen brugere tilbage). GSM-mobiltelefoni kom på markedet i Danmark i 1992 med abonnementer. I 1996 var der GSM-abonnementer. I 2000 var der GSM-abonnementer. I 2004 var der GSM-abonnementer. UMTS (3G) kom på markedet i 2003 med abonnementer. I 2006 var der UMTS-abonnementer LRtkr4tI nd.wmv ab 32 m Andre eksperter, fx professor Olle Johansson, advarer også mod børns brug af mobiltelefon: Forskeren Sianette Kwee har også refereret til denne undersøgelser og skriver: Kvinder som bruger mobiltelefonen under graviditeten har større chance at føde børn med adfærdsvanskeligheder, finder en amerikansk-dansk forskergruppe. De har undersøgt børn født i Danmark, og fandt at kun to eller tre gange daglig mobiltelefonbrug af gravide mødre var nok at øge risikoen for at deres babyer udviklede hyperaktivitet, adfærdsproblemer, og problemer af emotionel art og social opførelse, når de nåede skolealderen. Risikoen blev yderligere forstærket, hvis børnene også brugte mobiltelefon inden skolealderen I 2009 var der mobilabonnementer (GSM + UMTS m. fl.) 40 rregisteret_2008.pdf 41 Der er også en undersøgelse, som viser at kvinder i nogle henseender reagerer kraftigere på EMR end mænd, se 42 Ifølge en undersøgelse fra 2005 bruger en engelsk kvinde i sit liv i gennemsnit timer på at tale i telefon, imens tallet for mænd kun er på timer Se fx følgende: Mobilstråling og autisme: m En undersøgelse viser, at melatoninniveauet kan gå ned hos mobiltelefonbrugere. (Melatonin er med til at skabe dyb søvn) Fx viser disse undersøgelser negative effekter langt under grænseværdierne: Professor og hjernekirurg Leif Salford ved Universitetssykehuset i Lund har påvist, at selv små doser mikrobølgestråler kan skade hjerneceller hos rotter. Grænseværdien for stråling mod hovedet er 2 Watt pr.kilo. Salfords forskning har vist at der opstår skadelige effekter rotters hjerneceller ved så lav bestråling som 0,00004 Watt pr.kilo. 7\n8 egel/art2388, Variationer i sådanne værdier, som er vist i skemaet, kan forekomme alt afhængig af apparat og aktivitet mm. 51 Målt i skolegården på Buddinge Skole, Gladsaxe, april Fx har forskerne i BioInitiative kritiseret ICNIRPs fremgangsmåde til at finde frem til anbefalede grænseværdier. Neil Cherry har også kritiseret ICNIRPs grænseværdier: I en dansk kontekst har forskeren Sianette Kwee også kritiseret ICNIRPS grænseværdier: Cell phone Research: Compiled by Prof. Henry Lai 1/27/2005 Funding...Effect...No effect...total Industry...27 (32%)...57(68%)...84 Non-industry...96 (70%)...41(30%) Total (56%)...98 (44%) Seung-Kwon et al.: Mobile phone Use and risk of tumours: A meta analysis; Journal of Clinical Oncology Se også: ones_cancer.asp 61 Dog manes der til forsigtighed ift. børn. Men dette har næppe den store gennemslagskraft, når det tages som udgangspunkt, at der ikke er sundhedsskadelige virkninger ved mobilstråler. ebeskyttelse/mobiltelefoni.aspx (Hentet på hjemmesiden den ) 62 lebeskyttelse/traadloest.aspx (Hentet på hjemmesiden den ). Obs. det kan i øvrigt virke vildledende, at Sundhedsstyrelsen bruger betegnelsen RF EMF, dvs. radiofrekvente elektromagnetiske felter, når det helt præcist handler om RF EMR Powerwatch.org.uk og andre har udsendt en hård kritik af Imperial College-undersøgelsens metoder og konklusioner. one_mast_bmj.asp dies.asp På sitet Powerwatch er der i øvrigt referencer til 11 mobilmasteundersøgelser fra perioden Samtlige viser biologiske forstyrrelser / helbredsskader 69 IARC's direktør Christopher Wild: "The results really don't allow us to conclude that there is any risk associated with mobile phone use, but... it is also premature to say that there is no risk associated with it." loomia_ow=t0:s0:a49:g43:r1:c :b :z0 70 INTERPHONE er blevet mødt af stærk kritik fra mange sider, se fx ml Det er i øvrigt også INTERPHONE-undersøgelser, som i meta-analysen i Journal of Clinical Oncology (se note 57) er blevet vurderet til kvalitativt at være i den dårlige ende af forskningen der+2010/interphoneendelig.htm utters_mobilsnak_giver_ikke_kraft 72 Se fx Reuters og Microwave News mere kritisk vinklede omtale her: 8


Politiken løber med designpriser\nPolitiken vandt otte priser ved Best of Scandinavian News Design 2010. Dermed blev Politiken det mest vindende danske medie i Skandinavien.\nExcellent præstation, medaljeplacering og hædrende omtale. Politiken var i år det medie, som løb med flest priser ved Best of Scandinavian News Design. Politiken blev blandt andet belønnet i kategorien "feature" for en forside fra tillægget MAD, i kategorien "visuel kommunikation" for en nyhedsgrafik om en kufferts vej gennem lufthavnen – samt politiken.dk i kategorien "overall" for online-medier.\nBlandt alle de skandinaviske deltagere blev Politiken kun slået af Sydsvenskan, der løb med i alt 10 priser. De øvrige danske vindere var blandt andre Berlingskes Nyhedsmagasin, Kommunen (redesign) og Ekstra Bladets iPhone-site på nettet.\nI en anden konkurrence, Society for Publication Designers (SPD), har Samvirke fået hædrende omtale for en forside med et billede af billedjournalist Ricky John Molloy og illustrator Magnus Værness. Forsiden forestiller en træt mand med nathue på. Det er tredje år i træk, at Samvirke modtager hædrende omtale ved SPD's konkurrence.\nRe: Politiken løber med designpriser\nJeg forstår ikke helt: Politiken var det mest vindende medie i Skandinavien. Hurra - men hvis Sydsvenskan fik 10 priser, så har de da overhalet Politiken, hvis man da ikke vægter priserne, så nogen vejer tungere end andre. Der er 11 linier brødtekst, men jeg kan alligevel ikke gennemskue, om rubrikken holder.


Bloggen under trappen\nJeg havde en drøm om at hoste mine hjemmesider derhjemme, så jeg byggede en mærkelig server.\nJeg kan rigtig godt lide tanken om at hoste mine hjemmesider derhjemme. Ikke fordi det er smartere eller hurtigere end at have et webhotel eller en VPS, men fordi jeg kan lide tanken om at have det hele i huset og være "selvforsynende".\nOg så synes jeg jo at den slags er hyggeligt at nørde med og jeg lærer som regel noget nyt undervejs.\nDerfor har jeg nu en Raspbery Pi med en påspændt harddisk hængende under min trappe i køkkenet. Pt. hoster den bloggen du læser nu, men jeg har mange planer for, hvad den også skal gøre.\nI indlægget her kan du læse om min rejse med hjemmeserveren indtil nu, samt hvad jeg planlægger.\nJeg har lavet denne video om det fysiske design (bob-bob)\nRaspberry Pi hjemmeserver ønskeliste\nHoste en Ghost blog 👈 done\nAgere Pi-hole for husstanden\nStyre web automation med n8n\nAgere filmserver for mit AppleTV i stuen\nVæk med rodet bag skrivebordet\nHer lå podcast serveren i flere måneder 🤢\nJeg fik sat en server til podcast op i forbindelse med et afsnit af Kortsluttet. Den virkede, men lå og rodede bag skrivebordet på kontoret og det passer dårligt med min ambition om at være lidt mere tjekket i 2021.\nDerfor lavede jeg løsningen med at få den monteret i en kasse, som kunne hænges op under trappen.\nDen løsning synes jeg faktisk godt jeg kan være bekendt, selv om det stadig er tydeligt at det er en omgang gør-det-selv 🔧.\nFørst skal Pi'en bages...\nFor ikke så længe siden blev det muligt at boote Raspberry Pi fra en USB-harddisk i stedet for SD kort. Det skulle give lidt bedre hastigheder og være mere holdbart i længden.\nOg så synes jeg det var spændende at prøve. Det krævede nogle forsøg, men til sidst fandt jeg en metode jeg synes er til at have med at gøre.\nJeg brugte denne guide for at få sat Pi'en op til at boote fra USB i stedet for SD. Jeg kører en version uden desktop, så jeg flashede bare mit valgte OS på en HDD, i stedet for at få igennem den lidt komplekse proces med at klone.\nEn af de fejl der irriterede mig rigtig meget var, at boot på USB3 ikke virker. Fejlen er beskrevet her og det er noget jeg må se på senere.\nJeg har også opsat sikkerhed ved at følge denne guide.\n...Siden skal den smages\nMed de mange indledende øvelser på plads, kunne jeg nu installere min blog, som kører på ghost.\nHvorfor Ghost? Fordi jeg har fulgt projektet siden de tidlige stadier og gerne ville prøve det igen. Jeg kan hverken anbefale det eller for alvor sammenligne det med andre CMSer.\nMen det kører nu og jeg synes temaet fungerer rigtig fint.\nFor at få det hele sat op fulgte jeg denne guide og det var der overraskende få problemer med (jeg måtte installere nginx to gange, men ellers kørte det fejlfrit).\nLærdom til dessert\nJeg havde en plan om at sætte Ghost op med et Docker-billede, for at blive bedre til at bruge Docker, men da jeg fandt guiden ovenfor ændrede jeg mening - de var masser af andre ting jeg var usikker på 😅.\nTil gengæld lærte/genlærte jeg at få sat Ghost op og få en Raspberry Pi til at boote fra USB.\nI den kommende tid vil jeg forsøge at få sat n8n, eller anden software til web automation op. Og så skal der nørdes med Pi-hole og film/filserver deling i herhjemme.\nOg så skal jeg have aktiveret SSL-certifikat på bloggen her - så forvent noget nedetid, når jeg uden tvivl crasher det hele i processen.


Omøvejret og den lange sommer - Omøliv\nDa vi boede i en lejlighed midt på Vesterbro var fornemmelsen for vejret ret begrænset. Groft sagt var det enten solskin, regn, blæst, koldt eller varmt. Ofte blev jeg overrasket, når jeg kom udenfor over hvordan vejret egentligt var den dag. At vejret kunne skifte var selvfølgelig meget normalt, men det handlede mest og yderpunkterne: sol eller regn, koldt eller varmt. Generelt blev det shortsvejr omkring 1. maj og de lange rør kom i brug igen omkring september måned.\nVejret skifter jo\nAt flytte til Omø gjorde at vejret lige pludselig er blevet meget mere present og viser sine skiftende ansigter hen over årets gang, fra måned til måned, uge til uge, i løbet af dagen, på timebasis og indimellem fra minut til minut. Vejret er pludselig blevet til en faktor, som i høj grad er bestemmende for dagens aktiviteter. Der er en virkelig god udsigt, når man bor på toppen af en bakke, men der er også ofte en hel masse vind. Og den skifter styrke og retning, som vinden blæser (undskyld kunne ikke dy mig). Hvor tit tænker du måske på, at det kan være umuligt at male facade pga. det fine lag tørrede hestemøg blæsten fordeler rundhåndet på din nymalede hestestald. Det er ikke ligefrem sådanne tanker jeg havde som ”Vesterbroer”.\nTil gengæld er sommeren forlænget til mindst det dobbelte. Så snart der er forår i luften, dagene forlænges og de første lune solskindsdage melder sin ankomst begynder sommeren her på Skovgaard. Det betyder udetid med tonsvis af udendørs projekter og masser af dagslys, som øger serotonin- og D-vitamin- niveauet. Som at få tilført mental og fysisk sundhed direkte i blodårerne. Ja ja så er der da dage, hvor det er p…. koldt, men alligevel er der dejligt lunt i det store drivhus, hvor Louise har gang i forspiring og produktion af hjemmegjorte avis-spiringspotter.\nDet er overvældende\nJeg nyder i fulde drag, at jeg kan lave udendørs projekter uden at fryse en hvis legemsdel af og eksplosionen af vækst, som naturen dagligt beriger os med er helt overvældende. Hvordan en plante kan vokse 10 cm på et døgn er mig stadig helt uforståelig.\nJeg har det som om, at vi her i maj allerede er i fuld gang med sommeren og Coronakrisen, hvor vi alle har været hjemme i kombination med nogle skønne varme dage, gjorde at det var lige som at holde sommerferie. Og kalenderen siger endnu ikke sommer endnu, tænk bare hvilken gave der er.\nFlemming Arlander\tpå 27. maj 2020 ved 21:44\nJeg tilhører ikke ‘inderkredsen’ – men jeg har hørt nogle af jeres radioudsendelser. De har været dejlige og afslappede!\nDin og jeres glæde ved naturen og vejret forstår jeg fuldt ud! Det er din udtalelse om, at sommeren får den dobbelte længde, når man bor, som I gør, der fik mig til at reagere.\nMin hustru og jeg har boet på landet i Nordsjælland i 45 år – og vi kan nikke genkendende til din oplevelse af ‘sommertid’! Vi har altid oplevet ‘dobbelt’ sommer!\nRolf Auhagen\tpå 28. maj 2020 ved 14:16\nTak for din kommentar. Dejligt at det ikke kun er “inderkredsen” som har lyst til at læse med her på vores blog. Oplevelsen af natur og vejr er helt klart en bonus ved at flytte til vandkanten:-)\nCarsten Bott\tpå 21. maj 2020 ved 9:50\nDejligt skriv, Rolf 🙂\nHvor er det fedt at opleve, hvor meget i stortrives på øen.\nHåber, at vi en dag kan få startet knallerten op og komme over og sige hej. Hils familien!\nRolf Auhagen\tpå 24. maj 2020 ved 12:57\nJa der er noget andet end bylivet det her. I siger bare til, så sætter vi kaffen over:-)\nBirgitte Aubeck\tpå 28. maj 2020 ved 7:06\nFint skrevet nabo- Især din beskrivelse af vejret 👍😉 jeg er helt enig!\nRolf Auhagen\tpå 28. maj 2020 ved 14:14\nTak! Vi har vel også nogenlunde samme vejr her på nordøen, tænker jeg, men hvordan vi oplever det, kan jo være helt forskellig:-)\nLene Høst\tpå 20. maj 2020 ved 11:58\nDejligt stykke Rolf.\nKan se at trappen er godt i gang!\nRolf Auhagen\tpå 20. maj 2020 ved 17:54\nJa den er ved at tage form:-)\nSolveig\tpå 20. maj 2020 ved 10:53\nDejligt at følge dig i dine- jeres nye dejlige omgivelser . God vind 🙃 og dejlig dag\nRolf Auhagen\tpå 20. maj 2020 ved 17:55\nOg tak og i lige måde:-)


Headspace i økonomisk pine - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Helsingør\nHeadspace åbnede den 25. august på Egedalsvænge, og det foregik med snoreklipning, tale og sang. Men glæden kan være kortvarig, hvis ikke rådgivningstilbuddet får flere midler. Foto: Kim Rasmussen\nArtiklen: Headspace i økonomisk pine\nHelsingør - 07. september 2016 kl. 17:38\nDet er kun tre uger siden, rådgivningstilbuddet headspace åbnede en ny afdeling i Helsingør, men allerede nu er den og de resterende ni afdelinger truet af lukning. Det fremgår af en online underskriftsindsamling ved navn 'Bevar headspace', som i skrivende stund har fået 5.100 underskrifter.\nLæs også: Headspace får nye møbler takket være donation fra loge\nDet er foreningen Det Sociale Netværk, der står bag indsamlingen, og den forklarer, at headspace er ved at løbe tør for penge, som rådgivningstilbuddet indtil nu har modtaget af flere »fremsynede« fonde. Trods en stor tilstrømning af unge har det ikke kunnet lade sig gøre at få tilkendt støtte fra det offentlige, og derfor er flere afdelinger rundt omkring i landet i fare for at lukke, når året er omme og kassen er tom.\n»Det er en kæmpe skam, for headspace er på mange måder unikt. Foruden de omkring tre fastansatte, der er i hvert center, så bliver rådgivningen udført af over 400 frivillige, der hver dag bruger egne erfaringer, indsigt og tid til at hjælpe landets unge, der kæmper med psykisk sårbarhed«, står der.\nPå headspaces hjemmeside appelerer stifter og protektor Poul Nyrup Rasmussen også til, at man griber den digitale pen og skriver under. På et billede holder han et skilt oppe med påskriften #detkuværeditbarn.\nSpareplan tager fra Helsingørs svageste\n06. april 2019 kl. 06:06 Opdateret: kl. 15:17


Made by Me: Indlæg nr 410, Hr. Løvefar får ærespladsen\nIndlæg nr 410, Hr. Løvefar får ærespladsen\nI anledningen af, at dette er mit indlæg nr 410, ja jeg kan næsten ikke tro, at på under to år har jeg formået at lave så mange indlæg, så skulle Hr. Løvefar have lov til at få ærespladsen i dette indlæg. Han er opstået ligesom mange af de andre grafiske tegninger, og jeg kan mærke at det allerede grubler i fingerne for at komme igang med endnu en.\nIndsendt af Helena Engelbrecht kl. 21:39\nEtiketter: Indlæg nr 410, Mine tegninger\nKrokodullen 4. august 2013 kl. 17.54\nHan er rigtig fin :-)\nOg tillykke med indlæg nummer 410. Det er et dejligt tal :-)\nFrk. Smed 4. august 2013 kl. 19.03\nHvor er de dog super flotte dine grafiske prints!\nJeg har forsøgt at finde de broderier du snakkede om på min blog, jeg har dog ikke haft held med mig til at finde dem.\nHelena 4. august 2013 kl. 20.08\nMange tak Frk. Smed. Mine broderier ligger under etiketter mine broderier, ellers kan du også se dem her i sidebaren til venstre hvor de også ligger. Håber du finder dem ellers skriv endelig igen.


1001 Nats eventyr - Rejsetip Marrakech\nAnkom sent, men havde heldigvis arrangeret transfer med hotellet fra lufthavnen. Dette viste sig at være en rigtig god ide, da hotellet lå i medinaen, der bedst kan beskrives som kaotisk :-)\nVi havde booket os ind på en Riad - Riad Karmela - og blev venligt modtaget med myntete, mens vores bagage blev båret op til værelset.\nVi fik udleveret et kort med tips til, hvordan vi skulle finde hjem igen.\nEfter at have spist vores middag, gik vi i seng, spændte på de næste dages oplevelser. Middagen skulle egentlig have været booket om morgenen, men vi blev spurgt om vi var vegetarer og da vi svarede nej og at vi i øvrigt ikke havde noget imod overraskelser, var der ingen problemer. Vi fik en dejlig tagine og delte en flaske vin.\nNæste dag tog vi en rundtur til fods, men blev hurtigt enige om at en hestedroske var en god ide, det var ikke dyrt og vi fik et udemærket indtryk af, hvad der var hvor.\nDe sidste dage blev brugt til sightseeing i byen og en enkelt dagsudflugt. Den sidste aften spiste vi ude på fin, moderne restaurant. Den hed Le Foundouk og bliver anbefalet af mange - med god grund. Den er lidt dyrere men stadig billig og et besøg værd.\n(Billedet er fra Riad Karmelas centrale gårdhave)\nTrafikken i Marrakech virker ret kaotisk, men man lærer hurtigt at se sig for. Det værste er, at de kører deres knallerter overalt, så luften er meget dårlig, men ellers virker byen sikker nok.\nDa vi gik rundt på egen hånd, fandt vi hurtigt ud af, at alle og enhver gerne vil vise en vejen frem, men med mindre det er absolut nødvendigt, sig pænt nej tak. De vil gerne have penge for det - alle er meget fattige - og man risikerer at blive ført en kæmpe omvej, så man får brug for vejviser hjem igen.\nOmrådet Djemaa El Fnaa er med god grund det sted de fleste tager til. Der er utroligt meget liv - og om aftenen får man virkelig følelsen af at være i 1001 Nats Eventyr.\nGeder i Atlasbjergene\nDen smukke udflugt\nEn dag tog vi en udflugt til Atlas bjergene, bustur op og videre med lokal guide til et vandfald, med frokost og de obligatoriske stop i diverse butikker undervejs. Vi stoppede i et Kooperativ der specialiserede sig i urter og sæber mm. Det var billigt og man kan trygt købe dér vel vidende at det er nogenlunde fairtrade. Frokosten blev indtaget et lokalt sted, den var billig og god. Guiden var en ung fyr, han var lige så adræt som gederne, men ikke svær at følge med.\nAlt i alt havde vi 4 gode dage, med masser af oplevelser, Riad Karmela har vores bedste\nTagterasse Riad Karmela\nBestil transfer gennem hotellet fra lufthavnen, det betaler sig, især hvis I bor i medinaen.\nSig høfligt nej tak til dem, der gerne vil være vejvisere - med mindre I er blevet håbløst væk.\nButikkerne i lufthavnen tager kun Euros, så hav lidt med. Vekslekontorerne er ofte lukkede, men der er automater på Djemaa el Fna, hvor I kan hæve Marrokanske Dirham, men de fleste butikker tager også Euro.\nDrikkepenge er kutyme overalt, så sørg for at have små sedler eller mønter i lommen.\nDer er mange på Djemaa El Fnaa der har makakaber til fremvisning, prøv at undgå dem, aberne er ikke nødvendigvis fredelige selvom de er i snor.\nHold øje med trafikken, den er ureglementeret og kaotisk.\nBjerge, Naturoplevelser, Praktiske tips, Storbyoplevelser, Storbyoplevelser