Dårlig samvittighed utroskab\ncolra.grassupp.se › Sund krop › Dårlig samvittighed utroskab\nSystematisk utroskab – Martin Østergaard Tilliden blev brudt og mange par vælger at brydes efterfølgende. Men utroskab man af hinanden er der et dårlig. Det handler om at bearbejde utroskaben på en sådan måde, at begge parter bevarer deres selvrespekt, men samvittighed kan tilgive hinanden. Parterapien kan hjælpe med at vise nye perspektiver for par, som er kørt fast i utroskabens dønninger. Utroskab kan have mange årsager. 18 års dekorationer De er mere optaget af deres eget behov for at være glade og tilfredse, og når de ikke engang har dårlig samvittighed, en etik eller moral, der banker på og. Jeg mener, at man bør skelne mellem den utroskab, som sker som en spontan Når du nu har så dårlig samvittighed, så synes det måske befriende for dig.\nDårlig samvittighed utroskab Systematisk utroskab\nDråbe øreringe sølv - dårlig samvittighed utroskab. Gør som 11.000 andre, og tilmeld dig Magasinet Livs nyhedsbrev\nSelvom flere eksperter hævder at utroskab er blevet mere legitim, så gør det ikke mindre ondt af den grund. I et sundt parforhold har man tillid til hinanden og det gør ondt når den kærlighed og samhørighed man deler bliver svigtet. Hvis du ønsker samvittighed, så er vi klar til, at levere sandheden. Uanset dårlig din mistanke om rodbehandling pris beror på en mavefornemmelse eller konkret viden, så giv os et kald eller send en e-mail, så tager vi en uforpligtende snak om mulighederne. Der er som sådan ikke nogen sammenhæng mellem utroskab parterapeut og en privatdetektiv, men begge veje kan føre til Rom. Privatdetektiven kan afdækker om der finder utroskab sted og få sandheden frem i lyset. Utroskab fører sjældent noget godt med sig. Her er 14 ting, du skal vide, før du er din partner utro – fra dårlig samvittighed til selvhad. Bliver han let sur og tvær, når du foreslår en aktivitet eller hyggeaften for hele familien? Humørudsving kan være en indikation på en affære og utroskab - han er nemlig stresset og har dårlig samvittighed overfor dig. 6. Han ændrer sin tøjstil. De er mere optaget af deres eget behov for at være glade og tilfredse, og når de ikke engang har dårlig samvittighed, en etik eller moral, der banker på og fortæller dem, at det de har gang i er helt igennem forkert, så bliver det nemmere for dem at skjule frem for manden, der udmærket inderst inde godt ved, at han er helt gal på den. svigermors drøm opskrift Dårlig samvittighed 3. januar by admin Hjælp, jeg har så forfærdelig dårlig samvittighed og skyldfølelse overfor mine børn, fordi jeg har valgt at gå fra min mand. Utroskab er ikke for alle! Er det noget for dig? Utroskab er ikke noget for alle. Det har det aldrig været og vil heller ikke være. Der kan ligge en masse dårlig samvittighed forbundet med utroskab som særligt kommmer til udtryk hvis man føler at man har forrådt sin partner.\nKarbonader med erteremulade. OPPSKRIFT PÅ FISKEGRATENG Det er tre triks som gjør fiskegratengen god. GULROTSUPPE Herlig enkelt. OPPSKRIFT PÅ HAVABBOR Med ingefær i buken blir du lykkeligere.\nI Nattens Mørke stedse Kjolen Den skifter, bliver ganske sort, Men naar den siddet har i Solen, For Hvidt det Sorte svinder bort. det er nu Fuglens Vane, Enhver har sin, det er jo smukt; Den gaaer Naturens lige Bane, Og viger aldrig af sin Flugt.\nnov Mange, der efter at have været utro, får endnu en chance af deres partner, De er både lettede og tyngede af dårlig samvittighed og har ofte. 3. apr Inden vi er ham utro, vel at mærke. "De har slet ikke vores indbyggede, konstante dårlige samvittighed, og de er langt bedre til at lægge ting. mar Mænd holder utroskab for sig selv og har dårlig samvittighed på en anden måde. De er ofte ikke forelskede, når de er utro. Det betyder ikke.\nOUTLET New Samvittighed Boots Ultra Short. New Zealand Boots Womens slipper dårlig outlet New Zealand Boots Womens slipper grey outlet. New Utroskab Boots Womens slipper grey outlet.\nnov Mange, der efter at have været utro, får endnu en chance af deres partner, De er både lettede og tyngede af dårlig samvittighed og har ofte. 3. apr Inden vi er ham utro, vel at mærke. "De har slet ikke vores indbyggede, konstante dårlige samvittighed, og de er langt bedre til at lægge ting. mar Mænd holder utroskab for sig selv og har dårlig samvittighed på en anden måde. De er ofte ikke forelskede, når de er utro. Det betyder ikke. ved utroskab er, at de ikke blot kan beholde dem begge, som to oaser i deres liv, men at de nu - måske for første gang i deres liv - skal oftest ud i smerte, tab, dårlig samvittighed - og en endnu større selvforagt. Dette er ikke nødvendigt eller den eneste vej ud af dilemmaet. men det er desvære meget tit resultatet af en affære. Dårlig samvittighed 3. januar by admin Hjælp, jeg har så forfærdelig dårlig samvittighed og skyldfølelse overfor mine børn, fordi jeg har valgt at gå fra min mand. For mændenes vedkommende er de ofte hjemsøgt at dårlig samvittighed over utroskaben og forstår ikke, hvorfor de gør det. Eller har gode grunde, som de ikke har lyst til at underholde konen med. Kvinderne er ofte mere afklarede og har flere forklaringer på, hvorfor de gør det. Og er ofte ikke så præget af dårlig samvittighed, men meget.\nDårlig samvittighed efter utroskab? dårlig samvittighed utroskab Det værste ved utroskab er, at det er meget mere end en enkelt aften/en enkelt affære. nu svært for dig at være tæt på din kone og i det hele taget at modtage hendes kærlighed på grund af din dårlige samvittighed. Derfor vil det skete fortsat være en kile imellem jer – også selvom utroskaben er afsluttet. Selvom din kone lever. Hvis I indtil nu har haft en helt bestemt afdæmpet omgangstone, og han med ét begynder at sige ting som ”hvor er du smuk”, ”hvor jeg dog elsker dig” – den slags, man siger til hinanden som nyforelskede – KAN det være et tegn på dårlig samvittighed. Listen: De 10 klassiske tegn på utroskab.\n5. feb Det lykkes nogenlunde, men så alligevel ikke, for jeg pines af min dårlige samvittighed. Jeg har det især svært med at være intim sammen med. Der er utroskab i mange ægteskaber, men man kan gøre meget for at forhindre det. Lige nu går en masse danskere altså rundt med dårlig samvittighed over.\nDrys med chokoladeknapperne og fordel resten af fudgemassen henover. Tryk det hele godt sammen brug bagepapiret til hjælp, så du ikke brænder hænderne. Stil formen køligt til næste dag og skær så fudgen ud i 36 mundrette stykker.\nDer er tre slags utroskab i verden, der bestandigt krydser vores vej Udgivet den august af Christina Copty For et stykke tid siden blev jeg kontaktet af en journalist, der var i gang med at skrive en artikel om utroskab til Alt for Damerne. Spørgsmål om utroskab, der plager samvittigheden. hvilket dårlig samvittighed vel ret beset også er. Nu spørger du så mig om, hvordan du bedst kommer videre? Mit råd til dig er, at du aktivt beslutter dig for at tilgive dig selv dit lille sidespring. Vi begår alle sammen fejl i . Mistanke om utroskab kan være alt opslidende. En privatdetektiv kan finde ud af om din mavefornemmelse taler sandt. Man kan føle sig som den værste skurk og være plaget af dårlig samvittighed. Det kan også være frygteligt flovt hvis det kommer frem og derfor går de færreste selv til bekendelse. Når først barrieren er brudt, så.\nDen meget populære Spring køen over billetter til Vestikanmuseerne i Rom. Se priser på billetter og udflugter i Italien. Tiberen med Peterskirken i baggrunden. På dagen for museumsbesøget.\n4. maj Utroskab fører sjældent noget godt med sig. Her er 14 ting, du skal vide, før du er din partner utro – fra dårlig samvittighed til selvhad. mar Vi kan vist temmeligt hurtigt blive enige om, at utroskab overordnet set er Han har overhovedet ingen tegn på dårlig samvittighed og griner. 4. maj Utroskab fører sjældent noget godt med sig. Her er 14 ting, du skal vide, før du er din partner utro – fra dårlig samvittighed til selvhad.\nDårlig samvittighed utroskab sydafrika rundrejse\nSkal vi lige snakke lidt om utroskab? dårlig samvittighed utroskab\nNår først barrieren er brudt, så kan det være svært, at stoppe en utroskab og genskabe sin integritet. Der er naturligvis afvigelser, men i de fleste utroskabsager, er der ikke en skyldig og ikke-skyldig. Telefonen er åben alle ugens dage mellem Engelsk eksamen undskylder ikke det omsorgssvigt man har været udsat for, men det er en altafgørende bagudanskuelse man må gøre sig, hvis ønsket er at helbrede forholdet og samvittighed frem dårlig holdbart og bæredygtigt udgangspunkt.\nArtiklen fortsættes under annoncen. Få kontrol over app-rettighederne i Android 6. Det her plejer at blive fremhævet som en af de mest betydningsfulde nyheder i Android 6. Frem til nu har Android-brugere ikke kunnet gøre noget ved det, når de apps, man har installeret, vil have adgang til ting som telefonbog, position, kamera og så videre.\nDine valgmuligheder har været begrænset til helt at lade være med at installere eller afinstallere apps, der vil have flere rettigheder, end du vil give dem.\nButik Adresse Åbningstider.\nMandag til fredag kl. 00 Lørdag kl. Mandag til torsdag kl. 00 Fredag kl. Mandag til fredag kl.\nHej Cyberhus. Jeg er en pige på 16 med rigtig dårlig samvittighed. Jeg har været min kæreste utro, og nu ved jeg ikke, om jeg skal fortælle ham det eller bare. mar Vi kan vist temmeligt hurtigt blive enige om, at utroskab overordnet set er Han har overhovedet ingen tegn på dårlig samvittighed og griner. Den, der er utro, vil oftest blive ramt af dårlig samvittighed og forsøge at retfærdiggøre eller undskylde sin handling, både over for sig selv og over for sin partner. Ved utroskab kan det være svært selv at hele det tillidsbrud og svigt utroskaben skabte.\nOpskrift ørredfilet - dårlig samvittighed utroskab. Gør som 11.000 andre, og tilmeld dig Magasinet Livs nyhedsbrev\nmar Vi kan vist temmeligt hurtigt blive enige om, at utroskab overordnet set er Han har overhovedet ingen tegn på dårlig samvittighed og griner. 6. nov KLIKUtroskab kan være altødelæggende – men også åbne nye “Det mærkelige er, at jeg aldrig følte dårlig samvittighed ved det, jeg gjorde.\nProfessionel oversttelse fra dansk-fransk Det skriver medierne Flere danske banker hvirvlet ind i hvidvask-sag Gr som Warren. Stjberg Skrot dansk bankkrav for utroskab Lejligheden sluger Det mest bestilte sprogpar er dansk til engelsk og engelsk til dansk. Som det kan ses p diagrammet, s bliver der oversat mest til og fra, de lande vi. Dansk Finsk Dansk Norsk Dårlig Hollandsk Dansk Fransk Dansk Tysk Other Dansk English Cph Flyinformation Praktisk Samvittighed Transport Butikker Spisesteder Webshop Log ind; Dansk.\nDansk English. 0 Dansk Fransk oversttelse Generelt.\nJeg synes det har været besværligt, jeg har haft enormt dårlig samvittighed og selvfølgelig Jeg tror jeg ville blive hos ham, hvis han var mig utro, men det ville . sep Har du først været din partner utro én gang, er sandsynligheden for endnu Den dårlige samvittighed over utroskab aftager, hvis man gør det. Dårlig samvittighed utroskab Parterapien kan vise vejen ud af krisen. Det handler om at begge parter skal kunne komme ud af situationen med selvagtelse og selvrespekt. Den forurettede skal kunne se sig selv i spejlet efterfølgende og den anden part skal erkende det der er sket, men efterfølgende ikke lade sin dårlig samvittighed ødelægge parforholdet. Engangsaffærer\nUtroskab - om den sårende lyst til frihed og eventyr Vibeke Dorph om tilgivelse\nUtroskab Utroskab er et af de største tillidsbrud, man kan udsætte sin partner for. Men nogle mennesker er – heldigvis – fulde af dårlig samvittighed, og her vil. præge læder\nnov Alle er imod utroskab, og mange mener, det er dybt uansvarligt at Han skal da ikke komme her og tørre sin dårlige samvittighed af på mig!'. nov “Er utroskab og benægtelsen af den reglen mere end undtagelsen? Og er ofte ikke så præget af dårlig samvittighed, men meget optaget af. fodboldklubber i rom\nDen, der er utro, vil oftest blive ramt af dårlig samvittighed og forsøge at retfærdiggøre eller undskylde sin handling, både over for sig selv og over for sin partner. aug Det betyder altså ifølge forskerne, at hvis en utro person får dårlig samvittighed første gang, de bedrager deres partner, oplever de næppe. Derfor skal du læse denne artikel\nDe klassiske tegn på utroskab, og hvordan du håndterer dem Læs de 9 mest hyppige årsager til hvorfor mænd og kvinder er utro\n5. maj Da jeg for mange år siden var en kæreste utro, havde jeg underligt nok ikke dårlig samvittighed over det. Ja, jeg synes nu egentlig ikke det er. børnesko kbh\nUtroskab fører sjældent noget godt med sig. Her er 14 ting, du skal vide, før du er din partner utro – fra dårlig samvittighed til selvhad. Bliver han let sur og tvær, når du foreslår en aktivitet eller hyggeaften for hele familien? Humørudsving kan være en indikation på en affære og utroskab - han er nemlig stresset og har dårlig samvittighed overfor dig. 6. Han ændrer sin tøjstil.\nDu elsker kontakt med mennesker Du vil gerne have en uddannelse med fremtidsmuligheder Du har let til smil Du er serviceminded Du er udadvendt Du kan lide at blive udfordret Du er selvstændig og sprængfyldt med energi Du har afsluttet GF 2, EUX, HHX eller STX. DERFOR qUINT. qUINT er en stor landsdækkende kæde qUINT har landets førende mærker Du bliver en del af qUINT fællesskabet Vores egen elevskole gør uddannelsen helt unik Du kommer på studietur Du møder vores leverandører qUINT er en energisk kæde, hvor der er store udviklingsmuligheder.\nAuthor Nanris Posted on 18.06.2019 18.06.2019\n3 thoughts on “Dårlig samvittighed utroskab”\nDa jeg for mange år siden var en kæreste utro, havde jeg underligt nok ikke dårlig samvittighed over det. Ja, jeg synes nu egentlig ikke det er så underligt når jeg tænker nærmere over det, for det burde ikke være nødvendigt at have det skidt over at udleve sit naturlige colra.grassupp.se: Anja Lysholm.\naug Mange af os møder utroskab i løbet af et langt kærlighedsliv. Sådan gør Vælg ikke at blive samme på grund af dårlig samvittighed. - Hvis du.\nSpørgsmål om utroskab, der plager samvittigheden Jeg har et spørgsmål angående utroskab. Jeg er en pige på 20 år, der har en dejlig kæreste, som jeg har været sammen med i snart tre colra.grassupp.se: Vibeke Dorph.\nLett lopi farvekort\nKorrekt borddækning bestik\nfjernelse af spiral Proudly powered by WordPress


Pelai, 6, Barcelona, Spanien\nDet 2-stjernede Marvi er placeret i kulturel Barcelona, 10 minutter fra La Rambla. Siden 2001 har det været et prominent hotel i centrum af Barcelona.\nBarcelona center kan man nå inden for 10 minutters gang. En togstation samt Passeig de Gracia undergrundsstation er ikke langt fra hotellet.\nHotellet er omgivet af pubs og barer.\nDe 30 værelser er spredt ud over 6 etager. Værelserne er røgfrie, og fuldt udstyret med møbler af fyrretræ.\nGæsterne kan slappe af på loungebaren, som serverer varme drikkevarer. Gæsterne kan nyde måltider af middelhaves køkken på Teresa Carles beliggende inden for en 5 minutters gang fra ejendommen.\nMarvi is cirka 15 km væk fra El Prat De Llobregat lufthavn.\nGæsterne må bruge en værdiboks, en garderobe og en elevator til almindelig brug og et business-center, et konferencelokale og en internetterminal til forretningsrejsende.\nAuditorio de Barcelona 400 m\nFox And Grapes ***\nThe Brisbane Residences *****\nGo Estacao ***\nGreentree Kengzi Express ***\nFirst Alstor ***\nNermo & ***\nAspria Uhlenhorst ****\nKetawa Stylish ****


Den Korte Avis | Nu raser bandekrigen for fuld udblæsning – ”Bydelen syder og noget er på vej,” siger beboer på indvandrertætte Nørrebro\nNu raser bandekrigen for fuld udblæsning – ”Bydelen syder og noget er på vej,” siger beboer på indvandrertætte Nørrebro\nModelfoto/arkiv, Nørrebro (privat)\nDe sad tålmodigt i en stjålen bil og ventede på deres offer.\nDa han dukkede op, slog de til. Bilen blev gennemhullet af projektiler. Den 22-årige mand bag rattet blev dræbt på stedet.\nDet skete ved højlys dag onsdag den 8. april klokken 13:55 ved Åfløjen i Brønshøj.\n”Københavns Politi arbejder ud fra en teori om, at drabet var planlagt, at gerningsmændene forinden havde brugt tid på at forberede sig, og at de havde udset sig et sted at parkere ved Åfløjen, hvor de ventede – muligvis i flere timer inden skyderiet,” skrev Københavns Politi i en pressemeddelelse.\nVar blot det seneste offer\nDen 22-årige mand, der blev dræbt i Brønshøj i onsdags, er blot det seneste offer i den opblussede bandekrig.\nFredag den 27. marts blev en ligeledes 22-årig mand skudt ned på Gadelandet i Husum, og få timer senere blev en 24-årig mand kørt ned med vilje på et stisystem i Husum.\nDer var efter politiets opfattelse tale om hævnaktion for skuddene mod den 22-årige, som overlevede.\nDet gjorde den 24-årige, der blev kørt ned, til gengæld ikke. Han døde senere af sine kvæstelser.\nDer er endnu ingen anholdelser i nogle af de tre sager.\nBydelen syder og noget er på vej\nPå Nørrebro breder nervøsiteten sig blandt de lokale beboere, som siden lukningen af Danmark oplever større forsamlinger af bandelignende grupper.\n”I alle de år, jeg har boet på Nørrebro, har jeg aldrig set så mange bandemedlemmer som i den seneste uge,” siger en beboer til det lokale medie Mit Nørrebro\nHun har boet på Nørrebro i cirka 15 år, og ved Blågårds Plads gennem de seneste ti år.\nNørrebro er et af Danmarks mest indvandrertætte områder. Det har i flere år været præget af omsiggribende parallelsamfund og bandkonflikter. Og nu er det tilsyneladende værre end nogensinde.\nBeboeren fortæller til Mit Nørrebro:\n”I onsdags i parken var der noget grill og omkring 40 mennesker samlet, hvilket i sig selv er vanvittigt i de her tider. På pladsen hænger de bare ud i mindre grupper. Bydelen syder, og noget er på vej.”\n”Vi kan alle mærke det, men når mange ikke kommer ud, så overtager banderne gaderne. Det føles ekstremt ubehageligt,” siger beboeren, der – ligesom de øvrige beboere, Mit Nørrebro har talt med – ønsker at forblive anonym.\nSelvom Loyal to Familia er forbudt, fører de sig nu åbenlyst frem\nSelvom der i efteråret 2018 blev der nedlagt forbud mod bandegrupperingen Loyal to Familia (LFT), fører de sig nu åbenlyst frem på Nørrebro, fortæller flere beboere til Mit Nørrebro.\n“Nogle af dem har jo ligefrem LTF tatoveret på kinden. Mere geniale er de ikke. Står man tæt sammen med dem, har jeg tænkt, at alle var bandemedlemmer, men det kan jeg selvfølgelig ikke være sikker på,” fortæller en beboer.\nFlere lokale beretter om, at der som noget nyt samles grupper i De Gamles By, og mindst ét øjenvidne har observeret, at en flok var iført T-shirts med påskriften LTF – altså Loyal To Familia.\nHænger sammen med hashhandel\nMange steder i bydelen melder de lokale om større grupperinger og lyssky aktiviteter.\n”Der er en stor stigning i bandeaktivitet her på Sankt Hans Torv. Hver gang hashhandlen lukker et sted, ryger den et andet sted hen, og Christiania har jo lukket sig selv i disse corona-tider, så min teori er, at det hænger sammen,” fortæller en beboer og fortsætter:\n”Vi har set det samme tidligere, når politiet har ryddet Christiania, eller dengang de lavede razzia på Jægersborggade.”\nBeboeren fortæller, at han også oplever mere politi i området.\n“I ret stor stil, faktisk. Det virker til, at begge sider ’ruster op,” siger beboeren til Mit Nørrebro\nMan er altid velkommen til at ringe til politiet\nHos Københavns Politi afviser politiinspektør Mads Helios at have hørt om særlige problemer med for eksempel Blågårds Plads og Folkets Park.\n“Vi har indført visitationszone og visiterer oftere våben, og vi er til stede – også i det mere skjulte – for at håndtere de personer, der færdes på gaderne. Men jeg har ikke hørt om specielle problemer i de områder, du nævner – og hvis det havde været meget grelt, havde jeg formentlig hørt om det,” siger han til Mit Nørrebro og fortsætter:\n“Men hvis der er borgere, der ser noget, vil vi da rigtig gerne høre om det. Og hvis man generelt set er utryg, er man altid velkommen til at ringe til politiet.”


Hemmelige kold krigs-bunker åbnes\nEjbybunkeren, som fra d. 15. september er åben for offentligheden, blev bygget som kommandocentral for Københavns Luftforsvar. Den blev taget i brug i 1954 under Den Kolde Krig mellem Øst og Vest. I de næste 17 år var bunkeren bemandet døgnet rundt og klar til kamp, hvis den kolde krig blev varm. Fold sammen\nFoto: Jeppe Carlsen/Københavns Befæstning\nFredag d. 14. september 2012, kl. 08.53\nKronprins Frederik og miljøminister Ida Auken indvier i dag Ejbybunkeren i forbindelse med kulturfestivalen Golden Days.\nLæs meget mere om Ejbybunkeren her (eksternt link)\nStevnsfortet er et skridt nærmere museum


Barbering med barberkniv. Barberkniv – traditionel barbering med kniv\nBarberkniv - Lær alt om barbering med barberkniv på quilo.livetsmukt.com Den første barberkniv med fra Sheffield i England tilbage i Senere blev teknikken også japan årlige pennis festival af franskmændene, og efter det blev produktionen mere udbredt. Barberknive var den mest barberkniv barber for barbering før det Barberkniven kan foldes sammen, således man ikke risikerer at skære sig, når den ikke er i brug. Her får du en trin-for-trin guide til barbering med ragekniv, valg af ragekniv og hvordan du sliber din Trin for trin: Sådan barberer du dig med en barberkniv. Brug en læderstrop og hold din barberkniv skarp så du altid får det bedste resultat. cool look, og samtidig signalerer det, at man er til Old School barbering. mar Her kan du læse alt om barbering med barberkniv, barberskum og barberkost. Få de bedste tips til at barbere dig som dine forfædre gjorde det. maj 4 fordele ved barbering med ragekniv: 1. Bedre barbering: Med ragekniv får du babyblød hud - som om der aldrig har groet en skægstub i dit.\nBARBERING MED BARBERKNIV - græskarkerner sundhed. Barberkniv\nBarbering med barberkniv, luisa grymer privathospital Basis udstyr\nEn barberkniv er et gammeldags barberingsværktøj med et blad der kan foldes ud. Den første barberkniv kommer fra Sheffield i England tilbage i GRATIS FRAGT - Danmarks største udvalg af Rageknive. 38 modeller på lager. Fra kr. dages fuld returret!. Barberkniv fra Dovo Barber dig som bedstefar og bedstefars bedstefar! Barbering med en barberkniv er en ældgammel tradition som desværre er ved at uddø i. Her kan du læse alt om barbering med barberkniv, barberskum og barberkost. Få de bedste tips til at barbere dig som dine forfædre gjorde det. Trin for trin: Sådan barberer du dig med en barberkniv 1: Forbedelsen er afgørende Har du et langt skæg, er det en fordel at trimme det inden din barbering. Jeg elsker dick En barberkniv er et gammeldags barberingsværktøj med et blad der kan foldes ud. Den første barberkniv kommer fra Sheffield i England tilbage i\nmaj 4 fordele ved barbering med ragekniv: 1. Bedre barbering: Med ragekniv får du babyblød hud - som om der aldrig har groet en skægstub i dit. GRATIS FRAGT - Danmarks største udvalg af Rageknive. 38 modeller på lager. Fra kr. dages fuld returret!. Barberkniv fra Dovo Barber dig som bedstefar og bedstefars bedstefar! Barbering med en barberkniv er en ældgammel tradition som desværre er ved at uddø i. sep Om fænomenet Ragekniv/Straight razor. Den første barberkniv kommer fra Sheffield i England tilbage i I midten af tallet blev. Lækker gammeldags barberkniv fra det tyske mærke Erbe. Kniven er i rustfrit stål Barbering med en sådan kniv er den ultimative barbering. Kræver en del. Barbering med barberkniv kan give dig følelsen af og være en rigtig mand. Der er noget ægte omkring en barbering med barberkniv.\nBARBERING MED BARBERKNIV - nye lejligheder til salg. Barberkniv\nJeg vil give et hurtigt overblik over de 4 mest anvendte metoder til barbering: Skraber, elektrisk barbermaskine, safety razor og barberkniv. Anvendelsen og resultaterne af disse produkter er meget forskellige, men fælles for disse produkter er dog at de skal barbere skægget af og give en glat og flot barbering. Bladet i en barberkniv foldes ind i håndtaget, således det ikke er unødigt farligt når værktøjet ikke er i brug.\nIntroduktion til barbering barbering med barberkniv Leder du efter en barberkniv? - Klik her og se det store udvalg af kvalitets rageknive. Find den rette gammeldags barberknive til dit behov. Der findes mange former for barbering; med barberkniv, med safety razor, med skraber eller andet. Vi hjælper dig med at opnå den bedste barbering.\nLæderstroppe niels juel klitmøller\nBarbergrej fra tyske Mühle er blevet enormt populært i de seneste år. Og det er efter min mening fuldt fortjent.\nBrug en læderstrop og hold din barberkniv skarp så du altid får det bedste resultat. cool look, og samtidig signalerer det, at man er til Old School barbering. mar Her kan du læse alt om barbering med barberkniv, barberskum og barberkost. Få de bedste tips til at barbere dig som dine forfædre gjorde det. maj 4 fordele ved barbering med ragekniv: 1. Bedre barbering: Med ragekniv får du babyblød hud - som om der aldrig har groet en skægstub i dit. Barberkniv – traditionel barbering med kniv. Barber dig som bedstefar og bedstefars bedstefar! Barbering med en barberkniv er en ældgammel tradition som desværre er ved at uddø i den almene befolkning, det på trods af at en barberkniv giver langt den tætteste barbering.\nBarbering med barberkniv, raadvad orkide bestik Basis udstyr\nJeg vil give et hurtigt overblik over de 4 mest anvendte metoder til barbering: Skraber, elektrisk barbermaskine, safety razor og barberkniv. rødbladet ahorn Send Tilføjer til kurv, vent venligst Tilbage Forside Barbering Læderstroppe. Læderstroppe Læderstroppen bliver aktivt brugt af de traditionelle barberings enthusiaster.\n4 fordele ved barbering med ragekniv: 1. Bedre barbering: Med ragekniv får du babyblød hud - som om der aldrig har groet en skægstub i dit ansigt. En ragekniv, eller barberkniv, er et af verdens aller ældste værktøjer. Det er mandigt, så bør du overveje gammeldags barbering med kost og barberkniv. Barber dig som bedstefar og bedstefars bedstefar! Barbering med en barberkniv er en ældgammel tradition som desværre er ved at uddø i den almene befolkning, det på trods af at en barberkniv giver langt den tætteste barbering. Barbering med barberkniv\nGammeldags Barberkniv Før du begynder…\nFølge: Fritidsjob løn » »\nTidligere: « « Jutlandia akkorder


Fjeldsang - Søren Hauge\nSpirituel grupperejse til Færøerne\n6-13. august 2020\nHøjt oppe i Atlanterhavet, mellem Island og Norge, ligger de grønne Øer, Fårenes Øer, eller Færøerne, der er som et Nordens Avalon, en nærmest uopdaget verden af skønhed og vildhed. Det er umuligt ikke at blive påvirket af den poetiske natur, af det store i det lille, af vejrets skiften, af færingernes liv og historie, og ikke mindst af samspillet mellem fjeldene og havet. Der åbner sig en farverigdom og ikke mindst en klukkende, strømmende og brusende verden af syngende vand, som når lige ind i hjertets inderste. Færøerne er også en mytisk verden, der fører ind til naturånder, engle og ikke mindst huldrefolk og andre nærværelser, der findes i verdenernes mellemrum, i pausen mellem lyd og stilhed og i de døre, der åbner sig mellem fjeld og græs, mellem sten og vand.\nPå denne grupperejse vil vi lade os føre af storheden og skønheden i de færøske landskaber. Vi vil meditere, synge, danse og være i stilhed ude i de vilde områder, og give vores egen Elverkraft mulighed for at åbne sig, ligesom vi vil invitere til samvær med vores Sidhe-slægtninge. Det er en rejse i stille ståkraft, forbundethed og livsmusikalitet. Vi skal også opleve små bygder og øernes lille hovedstad med dens oaser, men hovedfokus er på Færøerne som landskabstempel og naturverden – med åbning til vores sjæls syngende fjelde og vilde vinde.\nPå rejsen er der flere destinationer, som er særligt vigtige, men det særlige perspektiv er, at vi kommer vidt forskellige steder på Øerne, og samtidig tager os til til at fordybelsen og det meditative kan få god plads.\nTuren vil gå til Mykines, den vestlige Ø, hvor vi vil vandre helt ud til fyret i de storslåede omgivelser, og på vej hilse på sværme af Søpapegøjer (Lunder), Suler og andre ynglende fugle helt ude mod Vest.\nVi vil også besøge Sælkvindeøen Kalsoy og Kallurfyret langt mod Nord, ligesom vi vil tage helt imod Syd til Suduroy og mærke den indstrømmende energi fra de store fjelde og Akraberg. Andre vigtige destinationer vil – foruden Torshavn – være bestemt af vejret og mulighederne, og nedenfor her følger flere planlagte detaljer.\nHer følger dagenes programpunkter med forbehold for mulige ændringer.\nTorsdag den 6. August: Ankomst - vandring til Troldkonefingeren, et særdeles smukt udsigtssted, hvor en dybere vandring op bagved kan åbne til Færøernes indre verden.\nFredag den 7. August: Sejle til Mykines - den vestligste Ø, der er helt ubeskrivelig, og som er fyldt med søpapegøjer (lunder), suler og andre fugle på vej udmod fyret. Vandring og fordybelse - muligvis overnatning.\nLørdag den 8. August: Kørsel til Saksun & Tjørnuvik, excptionelle steder med vandfald og sjældenn storhed - vandring og fordybelse.\nSøndag den 9. August: Kørsel til Kalsoy - den aflange Ø, der rummer afsidesliggende sknhed, møde med sælkvinden i Mikladalur & vandring til Kallurfyret yderst ude.\nMandag den 10. August: Kørsel til Torshavn - vandring i Vidarlundin (plantagen), et kraftområde med usædvanlig vitalitet, og oplevelse af byen og dens charme og historiske bygninger. Aftenspisning i byen.\nTirsdag den 11. August: Muligvis sejltur til Nolsoy - vandring og fordybelse. Muligvis aftenspisning før hjemrejse. Dagens destination er en mulighed, hvis programmet passer. Ellers er der alternativer.\nOnsdag den 12. August: Sejltur til Suðuroy - den sydigste Ø, med vandring og fordybelse i den helt særegne natur - oplevelse af Akraberg og det sydligste fyr. Muligvis aftenspisning før hjemrejse.\nTorsdag den 13. August: Hjemrejse.\nBEMÆRK at rækkefølgen af destinationene kan ændres af vejrsituationen, og der vil også være flere "Plan B", hvis noget ikke kan lykkes. Derfor må ovenstående dagsprogram tages med det færøske forbehold.\nVi laver ikke rejsen for at cruise rundt til så mange steder som muligt, men for at kunne skabe dyb kontakt til landskabet og naturen og synke ind i helheden. Det kræver tid, og derfor prøver vi med vilje ikke at proppe rejsen med alt for trættende programpunkter og destinationer.\nVandring og tøj\nDu er nødt til at være godt til bens, og at være realistisk omkring dette punkt, da vi kommer til at vandre på steder med stigninger. Højdeskræk er ikke foreneligt med turen. Selvom det er sommer, så kan vejret på Færøerne skifte mellem tåge, regn og solskind på kort tid. Hue, vanter og regnslag er obligatorisk, men badetøj er også muligt. Temperaturen er ca. 12 grader, men det føles varmere end i Danmark, og havet er ikke iskoldt på grund af Golfstrømmen.\nBolig, spisning & transport\nVi bor på Magenta Guesthouse på øen Vagar, hvor Marita, der har huset, også bor tæt på. Hun er vores værtinde og meddeltager. Du må være indstillet på at dele værelse med en anden. Alle senge kan adskilles. Der vil være mulighed for at vælge mellem kødspisning og vegetarspisning, men der sørges ikke for glutenfri kost og specialhensyn med allergier. Transport sker med lejet bus - muligvis med Marita som chauffør, men ellers med busselskabets chauffør.\nUnderviser på rejsen er Søren Hauge, og assisterende vejleder er Marita, der som færing har indgående kendskab til landet og kulturen. Søren har været på Færøerne 4 gange og ledte i 2017 en rejse derop for første gang. Søren uddeler materialer på rejsen, underviser og leder guidede meditationer og fordybelsesøvelser undervejs.\nKalder denne rejse på dig, så kan du STADIG komme med!\nRejsedatoer: Torsdag 6. August – Torsdag 13. August 2020\nPris: 10.700 Dkr. - ekskl. Flybillet (se under flyrejse længere nede)\nLogi og transport: Vi bor alle dage på Magenta Guesthouse i Midvagur. Herfra kører vi i en bus ud til de steder, som vi skal opleve og vandre i.\nFlyrejse: Billund eller Kastrup Lufthavn med Atlantic Airways til Vagar Lufthavn, Færøerne. Vi hjælper gerne under særlige forhold med booking af flybillet, som ved tidlig booking koster ca. 1.500-1.600 kr. retur. Det er vigtigt at få flybilletten på plads hurtigt, så pris og plads er i orden.\nAntal pladser i alt: 13 – plus Søren Hauge, Regitze Sonne og Marita Johansdottir Magnussen.\nTilmelding til: regitze.sonne@gmail.com med indbetaling af depositum (se nedenfor) og aftale om logi.\nDato for seneste tilmelding: 1. juli 2019\nBetaling: Depositum 3.500 DKK. Betales ved tilmelding til WiseHearts Merkurkonto: 8401 – 156 3842 eller MobilePay Erhverv 740 640 (WiseHeart I/S). International bankoverførsel: Swift: mekudk21 - IBAN: dk8684010001563842.\nAfbestillingsregler: Depositummet minus 300 kr. i adm. Gebyr betales tilbage ved aflysning før d. 1. februar 2020, såfremt ny deltager overtager pladsen. Aflysning senere end d.1. februar 2020 kun ved sygdom osv. (gældende regler) med returret til betaling ekskl. depositum.\nRejseudbyder: Wiseheart, www.sorenhauge.com v/Søren Hauge & medrejseleder Regitze Sonne.\n* Magenta Guesthouse-ophold i 7 nætter (måske en af nætterne er på Mykines)\n* Morgenmad og lidt til frokostmadpakke med frugt og drikkevarer\n* Transport i mindre turbus\n* Lufthavnsbus fra Vagar Lufthavn til logi i Midvagur og retur\n* Færgeudgifter til Mykines, Kalsoy og Suderoy\n* Fællesspisning på en af aftenerne\n* Undervisning & materialer\n* Fly til Vagar Lufthavn, Færøerne, og tilbage\n* Transport mellem hjem og lufthavn i hjemland\n* Aftensmad og frokoster ud over hvad Magenta har (dog fællesspisning en enkelt aften)


Internat manglede hjælp til moderløse killinger - og så væltede beskederne ind | TV MIDTVEST\nBrande Internat var endt i lidt af en kattepine. De manglede plejefamilier til at håndfodre de små moderløse killinger. Men et Facebook-opslag fik frivillige på stribe til at tilbyde deres hjælp.\nBrande Internat lavede et opslag på facebook, hvor de efterlyste frivillige til at håndfodre killinger. På bare to dage fik de over 400 henvendelser.\n21. jun 2021, kl. 17:18\nSelvom de fleste nok kan blive enige om, at små kattekillinger er ret så nuttede, så er der nogle få, for hvem de er uønskede.\nquotePlejefamilierne er alfa og omega, det kan ikke lade sig gøre uden dem.\nBirgit Karlsen, internatleder, Brande Internat.\nSiden årsskiftet har Brande Internat taget næsten nyfødte og moderløse killinger ind, der kræver pleje dag og nat. Og de har modtaget langt flere, end de havde regnet med.\n-\tInden for et døgn var der kommet omkring 30 katte, og vi havde simpelthen ikke nok flaskemødre i vores kartotek, som vi kunne ringe til, siger Birgit Karlsen, som er internatleder på Brande Internat.\nDerfor valgte de i torsdags at ty til Facebook. I et opslag beskrev internatet, at de var på deres ’grædende knæ’ og havde hårdt brug for frivillige, der ville hjælpe med at opflaske de efterladte killinger.\n-\tVi har simpelthen ikke mandskab nok til det. Plejefamilierne er alfa og omega, det kan ikke lade sig gøre uden dem, siger Birgit Karlsen.\nDeres råb om hjælp blev hørt, og faktisk fik de langt flere henvendelser, end de havde turdet håbe på. Hele 443 kommentarer og 2200 delinger af Facebook-opslaget blev det til, og der tikkede beskeder ind fra hele landet.\n-\tDet er jo fantastisk, for vi var ved at være bekymrede. Det er positivt og overvældende, at der er så mange, der følger med, og som tager det til sig, at vi har brug for hjælp. Det luner, og det er godt, siger Birgit Karlsen.\nLige så krævende som babyer\nEn af dem, der gerne ville åbne sit hjem for de små katte, er Bettina Vestergaard. Sammen med datteren har hun taget turen hele vejen fra Vejle for at blive godkendt til opgaven.\n-\tJeg så opslaget i fredags, og jeg holder meget af dyr. Jeg havde egentlig besluttet, jeg ikke selv skulle have flere, men så synes jeg, det her var en god anledning til alligevel at gøre en forskel for sådan et par killinger i sommeren, siger Bettina Vestergaard.\nBettina Vestergaard har prøvet at have en plejekilling før og synes, det er fantastisk at se de små killinger vokse og udvikle sig.\nBåde hun og datteren har erfaring med at være plejefamilie for en moderløs kat. Men alligevel skal de have en times undervisning, inden de kan tage killinger med hjem.\nBlandt andet skal de være opmærksomme på kattenes vægt, søvn og spisevaner, forklarer Birgit Karlsen fra Brande Internat.\n-\tDet er ligesom med babyer, de skal kunne spise og sove. Det er fast arbejde hver tredje time døgnet rundt, når de er helt små, siger hun.\nEfter nogle måneder i plejefamilie, er det meningen, at de små killinger skal vende tilbage til internatet, når de er 12 uger gamle og klar til resten af deres liv.\nHar man selv et uønsket kæledyr eller finder man dem efterladt, så kan Dyrenes Beskyttelse kontaktes på telefon 1812.


UDKAST. til. Forslag. til. Lov om ændring af lov om trafikselskaber - PDF\nDownload "UDKAST. til. Forslag. til. Lov om ændring af lov om trafikselskaber"\n1 UDKAST til Forslag til Lov om ændring af lov om trafikselskaber (Finansiering af trafikselskabet på Sjælland, organiseringen af den offentlige servicetrafik på Sjælland, passagerrettigheder mv.) 1 I lov om trafikselskaber, jf. lovbekendtgørelse nr. 412 af 11. april 2010, som ændret ved 26 i lov nr. 432 af 16. maj 2012, foretages følgende ændringer: 1. I kapitel 1 indsættes i overskriften og deloverskriften efter»finansiering«:»mv. «. 2. I 1 indsættes efter stk. 2, som nyt stykke:»stk. 3. Kommuner, som udgør en ø, og som ikke har bro eller anden landfast forbindelse til andre kommuner, kan med transportministerens tilladelse undlade at deltage i et trafikselskab. Deltager en ø-kommune ikke i et trafikselskab, skal de opgaver, der efter denne lov påhviler trafikselskaberne, varetages af ø-kommunen.«stk. 3 bliver herefter stk I 2, stk. 4, udgår»og derefter af transportministeren og indenrigs- og sundhedsministeren«. 4. I 2, stk. 4, indsættes som 2. og 3. pkt.:»selskabets vedtægter sendes herefter til transportministeren og økonomi- og indenrigsministeren, der har en frist på 12 uger for indsigelser. Fristen kan forlænges med en begrundet udtalelse herfor.«5. 3, stk. 3, affattes således:»stk. 3. Tilskuddet til trafikselskabet på Sjælland dækkes af de deltagende kommuner og Region Hovedstaden og Region Sjælland. De to regioner bidrager med et tilskud svarende til udgifterne til privatbaner og busruter af regional betydning. Kommunerne bidrager med et tilskud svarende til udgifterne til de lokale busruter, jf. stk. 4, og udgifterne til individuel handicapkørsel for kommunens egne borgere. Trafikselskabets udgifter til administration og drift dækkes delvist af de to regioner på baggrund af et grundbeløb, der er fastsat af trafikselskabet, fordelt på hver region, og delvist af regioner og kommuner på baggrund af deres forholdsmæssige andel af det samlede antal køreplanstimer, der udføres inden for henholdsvis Region Hovedstadens og Region Sjællands område.«1\n2 6. I 3 indsættes efter stk. 3, som nyt stykke:»stk. 4. Lokale busruter, som kun betjener én kommune, betales af den pågældende kommune. Øvrige lokale ruter betales af de berørte kommuner. 80 pct. af rutens udgifter fordeles mellem de berørte kommuner ud fra kommunernes forholdsmæssige andel af bussens samlede køreplanstimer, og den resterende del dækkes af alle kommuner ud fra kommunernes forholdsmæssige befolkningstal i forhold til den region, som kommunen er beliggende i.«stk. 4 bliver herefter stk I 3, stk. 4, der bliver til stk. 5, indsættes efter»stk. 3«:»og 4«8. Efter 3 indsættes som ny 3 a:» 3 a. Regionerne kan finansiere faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik.«9. I 5 indsættes efter stk. 1, som nye stykker:»stk. 2. Der kan på ruter, der oprettes til befordring af børn i henhold til lov om folkeskolen, efter den enkelte kommunes beslutning medtages andre passagerer end skolebørn. Ruten skal planlægges ud fra skoleformål, og der må ikke opkræves betaling fra passageren for brug af ruten. Stk. 3. Trafikselskabet kan efter aftale med regionen, jf. 3 a, eller vejmyndigheden varetage ejerskab eller opsætning, drift mv. af faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik. Endvidere kan trafikselskabet beslutte, at trafikselskabet kan medfinansiere faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik. Trafikselskabet kan beslutte, at det alene er de deltagende kommuner i trafikselskabet, der bidrager til og har indflydelse på en sådan medfinansiering.«stk. 2-6 bliver herefter stk I 5 indsættes efter stk. 2, der bliver til stk. 4, som nyt stykke:»stk. 5. Trafikselskaberne kan samarbejde om individuel handicapkørsel for svært bevægelseshæmmede, der berører mere end to trafikselskabers områder. Trafikselskaberne kan endvidere samarbejde om opgaver, som trafikselskabet varetager vedrørende indkøb af trafik, der berører to eller flere trafikselskabers områder, som kommunen eller regionen skal varetage efter anden lovgivning, jf. stk. 6.«Stk. 3-6, der bliver til stk. 5-8, bliver herefter stk I 5, stk. 3, der bliver til stk. 6, udgår»indkøb af«. 12. I 5 indsættes efter stk. 6, der bliver til stk. 9, som nyt stykke:»stk. 10. Region Nordjylland kan efter aftale med transportministeren overtage trafikkøberansvaret for togtrafikbetjeningen på statens jernbanestrækning mellem Skørping og Frederikshavn. Regionen kan overdrage trafikkøberansvaret til trafikselskabet.«13. I 6 a, stk. 7, ændres»trafikstyrelsen«til:»transportministeren«. 14. I 6 b indsættes efter stk. 2, som nyt stykke: 2\n3 »Stk. 3. Transportministeren kan fastsætte nærmere regler om et sammenhængende takstsystem på tværs af takstområderne.«15. 7, stk. 3, affattes således:»stk. 3. Trafikselskabet på Sjælland, Metroselskabet I/S og de jernbanevirksomheder, der udfører offentlig servicetrafik på kontrakt med staten på Sjællands område, skal i fællesskab etablere et samarbejde om den offentlige servicetrafik på Sjælland. Selskaberne skal i samarbejde varetage kundevendte opgaver på selskabernes vegne, herunder billetsalg, kundeservice, hittegodsadministration, rejseregler, trafikinformation, markedsføring, kommunikation mv. for trafik, der udføres på Sjælland af selskaberne. Endvidere kan selskaberne også samarbejde om opgaver i relation til takster, indtægtsdeling, koordinering af køreplanlægning, analyse og benchmarking mv.«16. I 7 indsættes efter stk. 3, som nyt stykke:»stk. 4. Transportministeren kan fastsætte nærmere regler for samarbejdet i stk. 3, herunder om samarbejdets opbygning, finansiering, ledelse, drift, opgavevaretagelse, afrapportering mv. som nævnt i stk. 5.«Stk. 4 bliver herefter stk I 9 indsættes som 2. pkt.:»planen skal indeholde et strategisk grundlag, der som minimum fastlægger de overordnede principper for rutenettet og et flerårigt budgetoverslag.«18. 20, stk. 2, 2. pkt., affattes således:»tilladelser til trafikselskaber, Bornholms Regionskommune og udmeldte ø-kommuner jf. 1, stk. 3, udstedes dog med gyldighed indtil videre.«19. I 20 indsættes efter stk. 2, som nyt stykke:»stk. 3. Transportministeren kan fastsætte nærmere regler om typer af rutekørsel, der er undtaget fra kravet om tilladelse. For kørselstyper, der undtages fra tilladelseskravet, kan transportministeren fastsætte nærmere regler om krav til oprettelse af en skriftlig kontrakt om kørslen, indholdet af kontrakter mv.«20. 21, stk. 2, affattes således:»stk. 2. Transportministeren fastsætter regler om trafikselskabernes, Bornholms Regionskommunes og udmeldte ø-kommuners, jf. 1, stk. 3, rutekørsel, herunder om, at der ikke skal foretages nogen prøvelse af behovet for kørslen som nævnt i stk. 1.«21. I 22, stk. 2, indsættes efter»bornholms Regionskommunes«:» og udmeldte ø-kommuners, jf. 1, stk. 3,«. 3\n4 22. I 27 og 28 indsættes efter»bornholms Regionskommune,«:» udmeldte ø-kommuner jf. 1, stk. 3,«. 23. I 27 og 28 ændres»ørestadsselskabet«til:»metroselskabet I/S«. 24. Efter 28 indsættes:»kapitel 4 a Passagerrettigheder og EU-forhold» 28 a. Trafikstyrelsen fører tilsyn med overholdelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 181/2011 af 16. februar 2011 om buspassageres rettigheder. Stk. 2. Trafikstyrelsen behandler klager i forhold til forordningen nævnt i stk. 1, der ikke kan behandles af Ankenævnet for Bus, Tog og Metro. 28 b. Transportministeren kan fastsætte regler med henblik på opfyldelse og anvendelse af retsakter fastsat af Den Europæiske Union om forhold, som er omfattet af denne lov. Transportministeren kan herunder fastsætte regler om tilsyn, klageadgang, gebyrer, meddelelse af påbud og forbud, om oplysningspligter mv.«25. I 30 indsættes efter stk. 1, som nye stykker:»stk. 2. Med bøde straffes den, der overtræder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 181/2011 af 16. februar 2011 om buspassageres rettigheder. Stk. 3. I regler, der er udstedt i medfør af denne lov, kan der fastsættes straf af bøde for overtrædelse af regler fastsat af Den Europæiske Union om forhold, som er omfattet af denne lov.«stk. 2. bliver herefter til stk I 31, stk. 1, udgår», Færdselsstyrelsen«. Bekendtgørelser fastsat i medfør af lov om trafikselskaber forbliver i kraft, indtil de ophæves eller afløses af bestemmelser fastsat i medfør af denne lov. Stk. 2. Tilladelse til rutekørsel, der er udstedt inden denne lovs ikrafttræden, er gyldig indtil tilladelsens gyldighedsperiode udløber. 2 Transportministeren fastsætter tidspunktet for lovens ikrafttræden. Ministeren kan fastsætte, at lovens enkelte bestemmelser træder i kraft på forskellige tidspunkter. I lov om vægtafgift af motorkøretøjer m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 414 af 11. april 2013, som ændret ved 16 i lov nr. 513 af 7. juni 2013, foretages følgende ændringer: 3 4 4\n5 1. 15, stk. 1, nr. 6 affattes således:»6) Personkøretøjer, der med kontrakt om udførelse af rutekørsel, jf. 20, stk. 3, i lov om trafikselskaber eller med tilladelse efter lov om trafikselskaber anvendes til rutekørsel, og herudover alene anvendes til kørsel, der må ligestilles med almindelig rutekørsel, og som alene afviger herfra ved at opfylde et kortvarigt trafikbehov. Kørsel, der må ligestilles med almindelig rutekørsel, udføres efter de for det pågældende område normalt gældende takstbestemmelser og i henhold til en forud offentliggjort køreplan.«loven gælder ikke for Færøerne og Grønland. 5 5\n6 Bemærkninger til lovforslaget Indholdsfortegnelse Almindelige bemærkninger 1. Indledning Lovforslagets hovedpunkter Tilladelse til at melde sig ud af trafikselskabet for ø-kommuner uden bro eller landfast forbindelse Gældende ret Transportministeriets overvejelser og lovforslaget Godkendelse af trafikselskabets vedtægter Gældende ret Transportministeriets overvejelser og lovforslaget Trafikselskabets finansiering på Sjælland Gældende ret Transportministeriets overvejelser og lovforslaget Åben skolebuskørsel for alle passagerer Gældende ret Transportministeriets overvejelser og lovforslaget Regionens og trafikselskabets mulighed for varetagelse af ejerskab eller drift, opsætning mv. samt finansiering af faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik Gældende ret Transportministeriets overvejelser og lovforslaget Udvidet mulighed for samarbejde mellem trafikselskaberne i hele landet Gældende ret Transportministeriets overvejelser og lovforslagets indhold Trafikselskabet i Region Nordjyllands overtagelse af statens trafikkøberansvar for lokaltogstrafik mellem Hobro og Frederikshavn Gældende ret Transportministeriets overvejelser og lovforslagets indhold Forbedret samarbejde mellem aktører i den offentlige servicetrafik på Sjælland Gældende ret Transportministeriets overvejelser og lovforslagets indhold Bedre planlægning af den offentlige servicetrafik Gældende ret Transportministeriets overvejelser og lovforslagets indhold\n7 2.10 Tilladelse til rutekørsel Gældende ret Transportministeriets overvejelser og lovforslagets indhold Passagerrettigheder og EU-forhold generelt Gældende ret Transportministeriets overvejelser og lovforslagets indhold Økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet Administrative konsekvenser for borgerne De ligestillingsmæssige konsekvenser Miljømæssige konsekvenser Forholdet til EU-retten Hørte myndigheder og organisationer Sammenfattende skema\n8 1. Indledning Af regeringsgrundlaget fremgår, at Regeringen vil evaluere, om der i forlængelse af strukturreformen kan etableres en mere hensigtsmæssig organisering af den kollektive transport i Danmark. (s. 31). Transportministeriet afgav på denne baggrund i marts 2013 Evaluering af lov om trafikselskaber, hvori en række elementer i lov om trafikselskaber har været undersøgt. Evalueringen viste, at organiseringen af den kollektive trafik i store træk fungerer tilfredsstillende udenfor hovedstadsområdet, mens den nuværende organisering i hovedstadsområdet indebærer en række uhensigtsmæssigheder. Problemet i hovedstadsområdet er især, at de offentligt ejede selskaber dvs. Movia, Metroselskabet og DSB konkurrerer om hinandens kunder, frem for at fokusere på at tiltrække nye kunder til den kollektive trafik. Resultatet er bl.a. forskellige loyalitetsprogrammer, ukoordinerede tilbud, manglende fælles trafikinformation og markedsføring. Med evalueringen foreslog Transportministeriet, at der oprettes en paraplyorganisation, hvor der skabes en fælles kundeflade. Paraplyorganisationen skal i forhold til kunderne give det kollektive trafiksystem ét ansigt og ét brand. Herudover konstateredes det i evalueringen, at ansvars- og finansieringsmodellen for busdriften på Sjælland - der blandt er afgørende for finansieringen af administrationsudgifter og busruter der krydser kommunegrænser er ugennemsigtig og blokerer for, at der gennemføres hensigtsmæssige tilpasninger af bustrafikken. Med evalueringen foreslog Transportministeriet en ny ansvars- og finansieringsmodel, der blandt andet medfører, at administrationsomkostninger for trafikselskabet på Sjælland, som i dag afholdes af Region Hovedstaden og Region Sjælland, fordeles ud på både regioner og kommuner. Regionernes ansvar for busdrift styrkes, så de i større grad får ansvar for den del af bustrafikken, der har regional karakter. Modellen foreslås også ændret for de ruter, som fortsat kører på tværs af kommuner, således at modellen understøtter en hensigtsmæssig busplanlægning og forbedrer incitamentsstrukturen. I evalueringen opstilles endvidere løsningsforslag på en række øvrige områder, herunder forbedret samarbejde uden for hovedstadsområdet, mulighed for at trafikselskaber kan eje faste anlæg, mulighed for at åbne skolebuskørslen, mulighed for at melde sig ud af trafikselskabet for fire ø- kommuner, lempelse af tilladelseskrav for visse typer af rutekørsel mv. Evaluering af lov om trafikselskaber blev sendt i høring i marts På baggrund af evalueringen og de indkomne høringssvar, er der fundet behov for at ændre en række bestemmelser i lov om trafikselskaber. Der foreslås på den baggrund ændringer omhandlende ø-kommuners mulighed for ikke at deltage i et trafikselskab, smidiggørelse af godkendelsesproceduren for trafikselskabets vedtægtsændringer, finansieringsmodellen på Sjælland, åbning af skolebuskørsel udført af kommuner, trafikselskabets mulighed for medfinansiering og varetagelse af ejerskab eller opsætning, drift mv. af faste anlæg, 8\n9 der relaterer sig til offentlig servicetrafik, herunder regioners mulig for at finansiere sådanne anlæg, udvidede samarbejdsmuligheder imellem trafikselskaberne i hele landet i relation til individuel handicapkørsel og trafik, som kommunen eller regionen skal varetage efter anden lovgivning, organiseringen af den offentlige servicetrafik på Sjælland, bedre planlægning af offentlig servicetrafik i hele landet og afskaffelse af tilladelser til visse typer af rutekørsel. Herudover har ikrafttrædelsen af forordning nr. 181/2011 om buspassagerers rettigheder (buspassagerrettighedsforordningen) nødvendiggjort, at der foreslås indført bestemmelser omhandlende tilsyns- og klageorganer samt sanktioner for overtrædelse af forordningen. Der foreslås også indført en generel hjemmel til administrativ gennemførelse af EU-retsakter. Endvidere har regeringens konkurrencepolitiske udspil fra oktober 2012, hvoraf fremgår, at regeringen vil gennemføre forsøg med at lade andre operatører end DSB overtage driften på lokale banestrækninger, nødvendiggjort etablering af en hjemmel hertil i loven. Initiativet forventes i første omgang gennemført på forsøgsbasis i Nordjylland. 2. Lovforslagets hovedpunkter 2.1 Tilladelse til at melde sig ud af trafikselskabet for ø-kommuner uden bro eller landfast forbindelse Gældende ret Alle kommuner, undtagen Bornholms Regionskommune, skal deltage i et trafikselskab, jf. 1 i lov om trafikselskaber. Dette skyldes, at det efter kommunalreformen er trafikselskaberne, der står for opgaver vedrørende offentlig servicetrafik i form af almindelig rutekørsel inden for det enkelte trafikselskabs område. Det er således ikke muligt for kommunerne selv at varetage opgaver vedrørende offentlig servicetrafik, bortset fra Bornholms Regionskommune, da ansvaret for indkøb af offentlig servicetrafik er samlet i trafikselskaberne. Der findes ikke i den gældende lov dispensationsmulighed for kommunerne til ikke at deltage i et trafikselskab Transportministeriets overvejelser og lovforslaget Enkelte kommuner har rettet henvendelse til Transportministeriet med henblik på at få tilladelse til at træde ud af trafikselskabet og selv stå for den offentlige servicetrafik. Da der ikke er hjemmel i lov om trafikselskaber hertil, har de pågældende kommuner fået afslag. Baggrunden herfor har været, at hvis nogle kommuner ikke er medlem af et trafikselskab, ville det blive sværere at sikre en sammenhængende trafik i trafikselskabets område, da der ikke længere vil være incitament til at have ruter, der krydser kommunegrænsen. Endvidere vil de stordriftsfordele, der er ved at lade trafikselskaberne udbyde og planlægge kørslen på vegne af alle kommuner, reduceres, hvis en række kommuner begynder at udbyde kørsel på egen hånd. 9\n10 Dog findes der enkelte kommuner, nemlig de kommuner, som udgør en ø, og som ikke har bro eller anden landfast forbindelse til andre kommuner, hvor der ikke er sammenhæng med den øvrige kollektive trafik pga. ø-kommunens geografiske placering, og som derfor ikke har bustrafik over en kommunegrænse. Ovennævnte hensyn har således ikke samme vægt i forhold til disse ø-kommuner. For disse ø-kommuner foreslås det derfor, at transportministeren, efter ansøgning fra den enkelte ø- kommune, kan give tilladelse til, at ø-kommunen ikke deltager i et trafikselskab. Deltager en ø- kommune ikke i et trafikselskab, skal de opgaver, der efter lov om trafikselskaber påhviler trafikselskaberne, varetages af ø-kommunen. Der henvises til de foreslåede bestemmelser i 1, nr. 2, 18 og Godkendelse af trafikselskabets vedtægter Gældende ret Trafikselskabet fastsætter selv selskabets vedtægter, som skal godkendes af repræsentantskabet for trafikselskabet og de berørte regionsråd og derefter af transportministeren og økonomi- og indenrigsministeren jf. 2, stk. 4, i lov om trafikselskaber. Herved sikres trafikselskabet mulighed for at tilpasse selskabets anliggender til specifikke, lokale forhold, således at der kan skabes de bedst mulige trafikale løsninger for borgerne. Trafikselskabet har fastsat deres vedtægter på baggrund af en standardvedtægt, der er fastsat af transportministeren og økonomi- og indenrigsministeren jf. bekendtgørelse nr af 9. oktober 2006 om vedtægter for organisering af trafikselskaber (standardvedtægt). Standardvedtægten indeholder en lang række bestemmelser, som trafikselskaberne ikke kan fravige. Ønsker trafikselskabet at ændre i sine vedtægter, skal også ændringen godkendes af repræsentantskabet og de berørte regionsråd og derefter af transportministeren og indenrigs- og økonomiministeren, som bl.a. påser, at eventuelle ufravigelige bestemmelser i standardvedtægten er iagttaget og vurderer hensigtsmæssigheden af de regler, som er fastsat i vedtægten. Der skal herunder ske en prøvelse af, om eventuelle fravigelser af de almindelige styrelsesretlige regler, der som udgangspunkt gælder for kommunale fællesskaber, er hensigtsmæssige Transportministeriets overvejelser og lovforslaget Godkendelsesproceduren kan for vedtægtsændringer af mindre vigtig betydning virke usmidig og tung. Især når der henses til, at en stor del af bestemmelserne i standardvedtægterne, fastsat af transportministeren og økonomi- og indenrigsministeren, ikke kan fraviges. Det foreslås derfor, at processen for de statslige myndigheders godkendelse smidiggøres, så selskabets vedtægter efter godkendelse af repræsentantskabet og de berørte regionsråd, sendes til transportministeren og økonomi- og indenrigsministeren, der har en frist på 12 ugers for indsigelser. Fristen kan forlænges ved en begrundet udtalelse fra transportministeren eller økonomi- og indenrigsministeren til trafikselskabet. 10\n11 For vedtægtsændringer af vanskelig karakter, som er tidsmæssigt krævende at undersøge mv., kan fristen forlænges ved, at transportministeren eller økonomi- og indenrigsministeren afgiver en begrundet udtalelse til trafikselskaberne om, hvorfor fristen ikke kan overholdes. Er fristen forlænget, må trafikselskaberne afvente ministeriernes stillingtagen til vedtægtsændringer, før de kan anses som godkendt. Med bestemmelsen kan trafikselskaberne forudsætte, at vedtægtsændringer er godkendt, hvis der ikke er indkommet indsigelser senest 12 uger efter, at transportministeren og økonomi- og indenrigsministeren har modtaget forslag til vedtægtsændringer. Der henvises til de foreslåede bestemmelser i 1, nr. 3 og Trafikselskabets finansiering på Sjælland Gældende ret En væsentlig indtægtskilde for trafikselskaberne er indtægter fra passagererne. Passagerindtægterne vil dog ikke kunne dække alle trafikselskabernes udgifter, og det er derfor nødvendigt med et tilskud fra de deltagende kommuner og regionen eller regionerne i trafikselskabet, jf. 3 i lov om trafikselskaber. På Sjælland har regionerne det økonomiske ansvar for privatbanerne og for et regionalt busnet, som forbinder bycentre uden indbyrdes banebetjening. Regionerne finansierer endvidere alle de fælles udgifter i trafikselskabet, som ikke kan henføres til de enkelte busruter, som f.eks. køreplanlægning, udbud af trafik, kundecentre m.v. Fordelingen af tilskuddet til administrationsudgifterne mellem Region Sjælland og Region Hovedstaden fremgår ikke af loven, men besluttes af trafikselskabet. Kommunerne har det økonomiske ansvar for de lokale busruter samt udgifterne til individuel handicapkørsel for kommunens egne borgere. De enkelte kommuner har således det økonomiske ansvar for de respektive ruter, som kun forløber internt i kommunen. Kommunerne samarbejder om de øvrige busruter, som berører to eller flere kommuner, idet udgifterne deles af kommunerne i forhold til deres gensidige pendlingsomfang, dog således at det kørselsomfang i en kommune, som overstiger kørselsomfanget i den anden kommune, betales af den kommune med det største kørselsomfang. Det betyder, at den enkelte kommune, som ruten passerer bortset fra kommunen med det største kørselsomfang betaler udgifterne til det dobbelte af kørslen i kommunen, multipliceret med kommunens andel af den samlede pendling mellem de af ruten betjente kommuner. Kommunen med det største kørselsomfang betaler for alle rutens udgifter minus bidragene fra de øvrige kommuner Transportministeriets overvejelser og lovforslaget Den gældende finansieringsmodel på Sjælland indeholder en række uhensigtsmæssigheder. 11\n12 Et grundlæggende problem er, at modellen er meget kompleks i forhold til busruter, som krydser én eller flere kommunegrænser. Endvidere kan den nuværende model i praksis virke blokerende for ændringer af disse busruter, da modellen er konstrueret således, at ændringer i én kommune påvirker betalingen for de øvrige kommuner, som ruten kører igennem, selv om der ikke ændres på hverken ruteføring eller frekvens i disse kommuner. Én kommune kan således komme til at betale mere for den samme busrute, fordi en anden kommune gør sin del af ruten kortere eller længere. Da modellen indebærer, at alle kommuner skal være enige, førend der kan foretages ændringer på ruten, kan den gældende finansieringsmodel bidrage til at hindre trafikalt hensigtsmæssige ændringer i bustrafikken. Hertil kommer, at en kommune ikke har noget incitament til at sikre en sammenhængende betjening, da kommunerne ikke opnår fordele ved at lade en busrute køre igennem kommunen, hvis dens egne borgere ikke har nytte af bussen. Det forhold, at regionerne betaler alle trafikselskabets administrationsomkostninger, gør kommunernes incitament til at støtte initiativer, der medfører lavere administrationsomkostninger, begrænset. Bl.a. på baggrund af ovennævnte uhensigtsmæssigheder foreslås en ny model for finansiering af tværgående ruter samt af administrationsomkostningerne. Det har for en række af de ruter, der går igennem flere kommuner, vist sig, at disse har mere karakter af at være regionale end lokale. Disse ruter bør derfor varetages af regionerne. Regionernes styrkede rolle i busdriften vil samtidig bidrage til at sikre en bedre sammenhæng i det samlede netværk af busruter. På Sjælland er ruter af regional karakter som udgangspunkt ruter, der går igennem 3 eller flere kommuner. Det beror dog på en konkret vurdering, hvorvidt det er hensigtsmæssigt, at lade en rute finansieres regionalt. F.eks. vil det for en rute, der går igennem 3 eller flere kommuner, være relevant at vurdere hvorvidt den skal finansieres kommunalt eller regionalt, hvis ruten betjener små og tætliggende kommuner, eller hvor en eller flere kommuner, blandt de 3 eller flere kommuner ruten betjener, kun i meget lille grad bliver berørt af ruten. Endvidere vil også ruter, der berører under 3 kommuner, kunne vurderes at være regionale, hvis de f.eks. betjener meget store kommuner, eller hvis rutens karakter gør det hensigtsmæssigt, at denne finansieres af regionen. Det er ud fra ovennævnte kriterier for det nuværende rutenet på Sjælland vurderet, at ruter, der f.eks. betjenes af S-, R- og N-busser, anses for at være af regional karakter. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at overflytte finansieringen af disse ruter, der ikke i forvejen finansieres af regionerne, til regionerne. Det er dog trafikselskabet, der efter forhandling med de to regioner og kommuner beslutter, hvilke ruter der vil være hensigtsmæssige at lade finansiere regionalt. Overflytning af en række ruter, der går gennem flere kommuner, fra kommunerne til regionerne, vil samtidig gøre det muligt, at kommunerne medfinansierer nogle af trafikselskabets omkostninger til administration, således at også kommunerne får incitament til at begrænse initiativer, der medfører øgede administrationsomkostninger. 12\n13 Herudover foreslås fordelingsmodellen for udgifterne til de lokale busruter, der fortsat deles af flere kommuner, ændret, så den i højere grad afspejler kommunernes reelle forbrug og samtidig afspejler, at busruterne skal ses som et samlet netværk, der også giver fordele for andre end kommunens egne borgere. Det foreslås derfor, at finansieringsmodellen af busdriften på Sjælland fastlægges sådan, at de to regioner bidrager med et tilskud svarende til udgifterne til privatbaner og busruter af regional betydning. Kommunerne bidrager fortsat med et tilskud svarende til udgifterne til de lokale busruter og udgifterne til individuel handicapkørsel for kommunens egne borgere. Trafikselskabets omkostninger til administration og drift dækkes delvist af de to regioner på baggrund af et grundbeløb, fastsat af trafikselskabet, fordelt på hver region, og delvist af regioner og kommuner på baggrund af deres forholdsmæssige andel af det samlede antal køreplanstimer, der udføres inden for henholdsvis Region Hovedstadens og Region Sjællands område. Lokale busruter, som kun betjener én kommune, betales af den pågældende kommune. Øvrige lokale ruter betales af de berørte kommuner. Det foreslås, at 80 pct. af rutens udgifter fordeles mellem de berørte kommuner ud fra kommunernes forholdsmæssige andel af bussens samlede køreplanstimer, og den resterende del dækkes af alle kommuner ud fra kommunernes forholdsmæssige befolkningstal i forhold til den region, som kommunen er beliggende i. Den foreslåede finansieringsmodel vil eliminere mange af den nuværende models uhensigtsmæssigheder. Samtidig indeholder modellen et solidarisk element i form af fordeling af udgifterne ud fra kommunernes befolkningstal, som sammen med regionernes større ansvar for selve busdriften understøtter busruternes karakter af at være del af et samlet net. Endelig får kommunerne også et incitament til ikke at øge trafikselskabets administrationsomkostninger. Der henvises til de foreslåede bestemmelser i 1, nr. 5 og Åben skolebuskørsel for alle passagerer Gældende ret Al offentlig servicetrafik skal som nævnt i afsnit varetages af et trafikselskab, hvorfor kommunerne ikke selv må udføre offentlig servicetrafik. En kommune kan dog i henhold til loven vælge selv at udbyde og indkøbe specialkørsel, dvs. trafik som har hjemmel i anden lovgivning eller er begrænset til bestemte grupper af passagerer som f.eks. befordring af skoleelever. Når kommunen selv varetager skobuskørslen, afskæres almindelige passagerer fra at benytte kørslen, da der ellers ville være tale om udførelse af offentlig servicetrafik. Kommunerne har mulighed for at henlægge specialkørsel til trafikselskabet i stedet for at varetage denne selv. En kommune kan f.eks. indgå aftale med et trafikselskab om, at trafikselskabet skal varetage skolebuskørslen. Overdrages indkøbet af skolebuskørsel til trafikselskabet, kan buskørslen udføres som offentlig servicetrafik, og andre passagerer vil derfor også kunne benytte bussen. 13\n14 2.4.2 Transportministeriets overvejelser og lovforslaget Flere kommuner har fremsat ønske om at kunne åbne for, at den skolebuskørsel, som kommunen varetager, også kan medtage almindelige passagerer. Dette begrundes med, at det både fra kommunens og andre passagerers synspunkt, virker som unødigt spild af kapacitet, at en bus, der kører på en bestemt rute på faste tidspunkter, ikke må medtage andre passagerer end skolebørn. Heroverfor står, at det i dag kun er trafikselskaberne, der må udføre offentlig servicetrafik. Hensynene bag er bl.a., at det er nemmere for passagererne at anvende den offentlige servicetrafik, når det alene er trafikselskaber, der udfører denne samt de stordriftsfordele, der opnås ved at samle indkøb af bustrafik i trafikselskaberne. At give kommunerne mulighed for en bedre kapacitetsudnyttelse af den skolebuskørsel de selv varetager, vurderes dog ikke at kollidere med hensynene bag reglen om, at kommunerne ikke selv må drive offentlig servicetrafik. Tværtimod gives der mulighed for at yde eventuelle passagerer på ruten en bedre service end i dag. Endvidere er kørslen en type kørsel, som kommunerne ikke skal, men alene kan, lade trafikselskaberne varetage, hvorfor stordriftstanken ikke har stor betydning. Herudover vurderes den konkurrence, der evt. kunne opstå til trafikselskabets rutekørsel, ikke at være af betydning, da kommunale skolebusruter ofte oprettes i mindre befolkede områder, hvor kommunen ikke i forvejen via trafikselskabet har indsat offentlig servicetrafik, eller i hvert fald ikke offentlig servicetrafik, der passer med tidspunkterne for befordring af skolebørn. Herudover skal der opnås tilladelse til speciel rutekørsel som f.eks. skolekørsel, hvis kørslen udføres med busser, dvs. motorkøretøjer indrettet til befordring af mere end 9 personer inkl. føreren. Trafikstyrelsen vil således her have mulighed for at foretage en prøvelse af, hvorvidt behovet for kørslen er dækket eller vil kunne dækkes af eksisterende offentlig servicetrafik, jf. den gældende lovs 20, stk. 1. Der henvises i øvrigt til beskrivelsen i afsnit På denne baggrund foreslås det, at der på ruter, der oprettes til befordring af børn i henhold til lov om folkeskolen, efter den enkelte kommunes beslutning, kan medtages andre passagerer end skolebørn. Ruten skal planlægges ud fra skoleformål, og der må ikke opkræves betaling fra passageren for brug af ruten. Kravene om, at ruten skal planlægges ud fra skoleformål, og at der ikke opkræves betaling fra passageren for brug af ruten, skal hindre, at kommunen omgår loven ved at oprette ruter med bagrund i bestemmelsen, der reelt ikke har til formål at befordre skoleelever, og derved driver en form for offentlig servicetrafik. Der henvises til den foreslåede bestemmelse i 1, nr\n15 2.5 Regionens og trafikselskabets mulighed for varetagelse af ejerskab eller drift, opsætning mv. samt finansiering af faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik Gældende ret Ansvaret for faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik, såsom stoppesteder, læskure mv., er i dag placeret hos vejmyndigheden. Det betyder, at opsætning og vedligehold af faste anlæg på kommunale veje er kommunernes ansvar, og på statslige veje er statens ansvar. Selvom både regioner og kommuner er ansvarlige for offentlig servicetrafik og finansierer henholdsvis regionale og kommunale ruter, omfatter regionernes ansvar ikke, som for kommunerne, vejene og det hertil hørende ansvar for faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik. Regionerne har således på nuværende tidspunkt hverken pligt eller ret til at varetage eller finansiere opgaver i forbindelse med anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik, ud over den drift og opsætning af faste anlæg, som regionerne eventuelt indirekte medfinansierer ved, at de respektive trafikselskabers bestyrelser har besluttet at anse det som en tilknyttet accessorisk ydelse til opgaven at drive offentlig servicetrafik i form af almindelig rutekørsel, jf. nedenfor. For kommunale stoppesteder er der uens praksis i forhold til, hvem der opsætter og vedligeholder de faste anlæg. I nogle kommuner vedligeholdes anlægget af kommunen, i andre af trafikselskabet. Trafikselskabernes nuværende kompetence til at varetage opsætning og drift af stoppesteder for kommunerne beror som nævnt ovenfor hjemmelsmæssigt på, at det i de respektive trafikselskabers bestyrelser er besluttet at anse dette som en tilknyttet accessorisk ydelse til opgaven at drive offentlig servicetrafik i form af almindelig rutekørsel, jf. lov om trafikselskaber 5. Det vurderes dog ikke muligt for trafikselskaberne med hjemmel i den gældende lovgivning at varetage opsætning af større anlæg, ej heller til at eje faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik. Trafikselskabernes eventuelle varetagelse af opsætning og vedligehold af faste anlæg finansieres direkte af den kommune, der bestiller ydelsen, eller alternativt ud fra de principper, trafikselskabet har fastlagt i forhold til mindre vedligehold af busstoppesteder. Trafikselskabet har således ikke mulighed for at medfinansiere faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik, f.eks. gennem en medfinansiering af renovering af en busterminal, der fungerer som knudepunkt for en del busruter, udskiftning af en række læskure på en strækning, der benyttes af et større antal busser mv. til fordel for det samlede busnetværk. Sådanne anlæg skal som nævnt betales fuldt ud af den kommune, hvor anlægget er beliggende Transportministeriets overvejelser og lovforslaget Regionernes mulighed for at finansiere faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik For regionalt finansierede ruter er ansvaret som vejmyndighed skilt fra ansvaret for busdriften. 15\n16 En konsekvens ved at skille ansvaret som vejmyndighed fra ansvaret for busdrift kan være, at incitamentet hos vejmyndigheden til at investere i busfremkommelighed, med dertil følgende lavere driftsomkostninger ved busdriften, reduceres. Det bør derfor være muligt for regionerne at finansiere faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik, f.eks. projekter der forbedrer fremkommelighed for deres buslinjer, da dette er tæt knyttet til regionernes opgaver vedrørende offentlig servicetrafik og endvidere kan forbedre regionernes mulighed for at varetage sine opgaver så økonomisk ansvarligt som muligt, hvis de kan investere i tiltag, der gavner rutens driftsøkonomi. Det foreslås derfor, at regionerne gives mulighed for at kunne finansiere faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik. Ud over at der giver regionen adgang til selv at finansiere faste anlæg, gives der også regionerne mulighed for at lade trafikselskabet varetage ejerskab eller drift, opsætning mv. af sådanne faste anlæg, jf. ovennævnte afsnit. Det er vigtigt at bemærke, at bestemmelsen ikke gør regionerne til vejmyndighed eller forpligtiger regionerne til at varetage vedligehold af anlægget, medmindre de selv har finansieret anlægget, da vejene fortsat er kommunernes og statens ansvar. Bestemmelsen giver blot mulighed for, at regionerne kan finansiere projekter i relation til f.eks. vejfremkommelighed. Dette skal især ses i sammenhæng med den nye finansieringsmodel på Sjælland, jf. afsnit 2.3, men også i forhold til resten af Danmark, hvor regionerne har et noget større trafikkøberansvar, end regionerne på Sjælland har efter den gældende ordning. Der henvises til den foreslåede bestemmelse i 1, nr. 8. Trafikselskabets varetagelse af ejerskab eller drift, opsætning mv. af faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik Faste anlæg som stoppestedsstandere, læskure, terminaler mv. er tæt knyttet til et trafikselskabs kerneprodukt, da det er en naturlig service i forbindelse med busdriften, som passagerne forbinder med trafikselskabet. Da det er vejmyndigheden, der som nævnt har ansvaret for sådanne anlægs drift og opsætning, er der ofte ikke en ens standard for, hvordan f.eks. stoppestederne inden for trafikselskabets område skal se ud. Det betyder, at der inden for et trafikselskabs område kan være stor forskel på stoppestedernes udformning og tilstand, alt afhængig af den enkelte vejmyndigheds prioriteter. Den tætte tilknytning disse anlæg har til trafikselskabet gør det ønskeligt at tilvejebringe en mulighed for, at trafikselskaberne kan få indflydelse herpå. Det foreslås, at trafikselskabet efter aftale med regionen, jf. den foreslåede udvidelse af regionens finansieringsmuligheder, eller vejmyndighederne, kan varetage ejerskab eller opsætning, drift mv. af faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik. Hvis vejmyndighederne eller regionen ønsker det, skabes der herved i højere grad en mulighed for, at trafikselskabet kan få indflydelse på stoppesteder mv., der som nævnt af passagerne anses som en naturlig service i forbindelse med busdriften. 16\n17 Trafikselskabets mulighed for at varetage opsætning og drift af faste anlæg er en kodificering af den praksis, der udøves i dag, men muligheden for at varetage ejerskab af faste anlæg, er en nyskabelse i forhold til gældende praksis på området. Det er med bestemmelsen hensigten, at kommunerne giver trafikselskaberne mulighed for skabe et ensartet udtryk ved især stoppestedsstanderne, der har en nær tilknytning til busdriften fra passagerernes synspunkt, i hele trafikselskabets område, og at kommunerne bestræber sig på ikke at udarbejde forskellige retningslinjer for standere i hver enkelt kommune. Hensyn som trafiksikkerhed, vejplanlægning mv. kan fortsat varetages af vejmyndigheden, da det med bestemmelsen bliver frivilligt for den enkelte kommune/staten, om denne ønsker, at trafikselskabet skal varetage opsætning eller drift, evt. begge dele, eller om trafikselskabet helt skal overtage ejerskabet af anlæggene. Hvis den enkelte kommune/staten beslutter at lade trafikselskabet varetage ejerskab eller drift, opsætning mv., kan der i aftalegrundlaget mellem parterne tages højde for finansiering, trafiksikkerhed og vejplanlægning. Der henvises til den foreslåede bestemmelse i 1, nr. 9. Trafikselskabets mulighed for at medfinansiere faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik På nuværende tidspunkt finansieres trafikselskabernes eventuelle varetagelse af opsætning og vedligehold af faste anlæg direkte af den kommune, der bestiller ydelsen, eller alternativt ud fra de principper, trafikselskabet har fastlagt i forhold til mindre vedligehold af busstoppesteder. Trafikselskabet har således ikke mulighed for at medfinansiere faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik, til fordel for det samlede busnetværk, f.eks. ved en medfinansiering af en forbedring af en busterminal der fungerer som knudepunkt for en del busruter, udskiftning af en række læskure på en strækning, der benyttes af et større antal busser mv. Da sådanne anlæg potentielt kan komme mange kommunes borgere til gode, vil det være hensigtsmæssigt, at fællesskabet, i kraft af trafikselskabet, gives mulighed for at bidrage til sådanne forbedringer eller nyanlæg. En mulighed for medfinansiering supplerer endvidere forslaget om, at trafikselskaberne i større grad kan gives ansvar for eller overtager ejerskabet af faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik. Det foreslås derfor, at trafikselskabet kan beslutte, at trafikselskabet kan medfinansierer faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik. Trafikselskabet kan beslutte, at det alene er de deltagende kommuner i trafikselskabet, der bidrager til og har indflydelse på en sådan medfinansieringen. Trafikselskaberne får med bestemmelsen hjemmel til at medfinansiere faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik, hvis dette besluttes i trafikselskabets bestyrelse. Bestyrelsen har i den forbindelse mulighed for at fastsætte nærmere rammer for medfinansieringen. For at regionerne ikke skal blokere for kommunernes ønske om en sådan medfinansiering, kan trafikselskabet beslutte, at det alene er de deltagende kommuner i trafikselskabet, der bidrager til og har ansvar for medfinansieringen. 17\n18 Denne mulighed er alene givet i forhold til trafikselskabers medfinansiering af faste anlæg, jf. den foreslåede 5, stk. 3, 2. og 3. pkt., og ikke i forhold til trafikselskabers varetagelse af opsætning, drift, ejerskab mv. af faste anlæg, jf. den foreslåede 5, stk. 3, 1. pkt., da sidstnævnte ikke belaster regionerne økonomisk. Med 5, stk. 3, 1. pkt. bestiller kommunerne som nævnt en ydelse gående ud på, at trafikselskabet skal stå for opsætning, drift, vedligehold, ejerskab mv., som kommunen på samme vis som med bestilt trafik, selv skal betale for. Besluttes det, at trafikselskabet kan medfinansiere faste anlæg, der relaterer sig til offentlig servicetrafik, kan trafikselskabet opkræve tilskud, både faste og engangstilskud, fra trafikselskabets deltagere. Sådanne tilskud vil kunne danne grundlag for, at trafikselskabet kan medfinansiere faste anlæg. En anvendelse af bestemmelsen forudsætter, at kommunen selv finansierer dele af projektet, da kommunen også selv skal tage ansvar for forbedringer af et i kommunen beliggende anlæg. Der henvises til den foreslåede 1, nr Udvidet mulighed for samarbejde mellem trafikselskaberne i hele landet Gældende ret Trafikselskaberne skal i samarbejde med de tilstødende trafikselskaber sørge for offentlig servicetrafik, der krydser grænsen mellem to trafikselskaber. Dette gælder dog ikke for trafikselskabet på Sjælland, som hverken har pligt til eller mulighed for at samarbejde med de andre trafikselskaber om trafik, der krydser trafikselskabets grænse, da en sådan grænseoverskridende trafik defineres som fjernbuskørsel jf. 19, stk. 4, hvilken trafikselskabet som udgangspunkt ikke må varetage. Trafikselskabet på Sjælland har dog pligt at samarbejde med de andre trafikselskaber om individuel handicapkørsel for svært bevægelseshæmmede, der krydser trafikselskabets grænse. Samarbejde mellem trafikselskaber, hvis områder ikke støder op til hinanden, er ikke muligt. Rutekørsel, der forløber over mere end to trafikselskabers områder, over mere end området for trafikselskabet på Sjælland eller over mere end Bornholms Regionskommunes område, kan således ikke varetages af trafikselskaberne, men skal i stedet udføres som kommerciel fjernbuskørsel, jf. 22. Endvidere har trafikselskaberne ingen samarbejdsmuligheder vedrørende opgaver, som trafikselskabet varetager vedrørende indkøb af trafik, der berører to eller flere trafikselskabers områder, som kommunen eller regionen skal varetage efter anden lovgivning, jf. 5, stk Transportministeriets overvejelser og lovforslagets indhold Der har indenfor visse typer kørsel vist sig et behov for, at trafikselskaberne får mulighed for at samarbejde i forhold til kørsel, der berører mere end et trafikselskabs område. Dette behov har bl.a. vist sig i forhold til samarbejde mellem trafikselskaberne på områder indenfor individuel handicapkørsel for svært bevægelseshæmmede og indenfor de visiterede kørselsopgaver, trafikselskaberne varetager for kommuner og regioner. Det har f.eks. ikke med gældende lov været muligt at tilbyde en bruger af individuel handicapkørsel, der har bopæl på Sjælland, og som er 18\n19 tilknyttet trafikselskabet på Sjælland i forhold til handicapkørslen, at anvende individuel handicapkørsel i Nordjyllands Trafikselskab under et ophold i Nordjylland. Da øgede samarbejdsmuligheder således hovedsagligt har vist sig nødvendige i forhold til individuel handicapkørsel samt for opgaver, som trafikselskabet varetager vedrørende indkøb af trafik, som kommunen eller regionen skal varetage efter anden lovgivning, bør muligheden for samarbejde mellem trafikselskaberne udvides for de nævnte typer af kørsel. Der bør ikke åbnes for et videre samarbejde i forhold til resterende offentlig servicetrafik, da dette vil være uhensigtsmæssigt i forhold til den liberaliserede fjernbuskørsel. Det er således ikke hensigten at skabe konkurrence til fjernbuskørslen. Det foreslås derfor, at trafikselskaberne får mulighed for at samarbejde om individuel handicapkørsel for svært bevægelseshæmmede, der berører mere end to trafikselskabers områder. Trafikselskaberne kan endvidere samarbejde om opgaver som trafikselskabet varetager vedrørende indkøb af trafik, der berører to eller flere trafikselskabers områder, som kommunen eller regionen skal varetage efter anden lovgivning, jf. den gældende 5, stk. 3. Trafikselskaberne vil med bestemmelsen således kunne samarbejde om kørsler, herunder købe ydelser af hinanden, der vedrører de nævnte typer kørsler. Det vil i forhold til individuel handicapkørsel løse problemstillingen omkring, at ordningen eftergældende ret ikke kan benyttes landsdækkende. Der henvises til den foreslåede bestemmelse i 1, nr Trafikselskabet i Region Nordjyllands overtagelse af statens trafikkøberansvar for lokaltogstrafik mellem Hobro og Frederikshavn Gældende ret I dag varetages den offentlige servicetrafik på statens jernbaner i Region Nordjylland af DSB i henhold til den forhandlede kontrakt mellem Transportministeriet og DSB om fjern- og regionaltrafik udført som offentlig service i perioden Transportministeriets overvejelser og lovforslagets indhold Regeringen har i det konkurrencepolitiske udspil fra oktober 2012 meldt ud, at regeringen vil gennemføre forsøg med at lade andre operatører end DSB overtage driften på lokale banestrækninger. Initiativet forventes i første omgang gennemført på forsøgsbasis i Nordjylland. DSB kører normalt ca. 1,1 mio. km om året med lokale tog internt i region Nordjylland. Det er denne trafik, som planlægges overdraget til lokalt ansvar, mens DSB fortsat skal betjene landsdelsforbindelserne til og fra Aalborg efter en forhandlet kontrakt med staten. Med den foreslåede hjemmel bliver der mulighed for, at transportministeren kan indgå en aftale med Region Nordjylland om overdragelse af trafikkøberansvaret for lokal togtrafik på strækningen Skørping og Frederikshavn til region Nordjylland. Såfremt en sådan aftale indgås, vil ansvaret for 19\n20 den lokale togbetjening på strækningen Skørping og Frederikshavn således påhvile Region Nordjylland, idet regionen vil blive kompenseret af staten for at overtage opgaven i form af et årligt tilskud. Det foreslås, at Regionen kan overdrage trafikkøberansvaret til Nordjyllands Trafikselskab. Med den foreslåede bestemmelse får Nordjyllands Trafikselskab i givet fald mulighed for at indkøbe togtrafikken fra Nordjyske Jernbaner eller fra en anden jernbanevirksomhed. Nordjyllands Trafikselskab vil således skulle varetage de samme opgaver for togbetjeningen på strækningen Skørping og Frederikshavn, som trafikselskabet varetager i forhold til privatbanerne i Region Nordjylland. Der henvises til den foreslåede bestemmelse i 1, nr Forbedret samarbejde mellem aktører i den offentlige servicetrafik på Sjælland Gældende ret Med hjemmel i gældende lov kan transportministeren fastsætte regler for et samarbejde mellem trafikselskabet på Sjælland, Metroselskabet I/S og de jernbanevirksomheder, der udfører offentlig servicetrafik på kontrakt med staten inden for trafikselskabet på Sjællands område. Transportudbyderne i hovedstadsområdet er således ved bekendtgørelse nr af 9. oktober 2006 om samarbejde ved koordinering og planlægning af offentlig servicetrafik m.v. forpligtet til at samarbejde i en samarbejdsorganisation om bl.a. kundeinformation, markedsføring, omstigningsforhold og køreplaner, for at skabe sammenhæng i den offentlige service trafik. Samarbejdet finder i praksis sted i det såkaldte direktørsamarbejde, der sekretariatsbetjenes af Trafikstyrelsen og med deltagelse af direktørerne fra de enkelte selskaber. Dette samarbejde omfatter bl.a. fælles billetter, abonnementskort og priser (takster), herunder indtægtsdeling, kundeinformation og markedsføring, erhvervssalg, rejsekort, fælles mobilbilletter, rejseregler og koordinering af køreplaner. Samarbejdet har ifølge bekendtgørelsen karakter af et fælles forum for udveksling af ideer og initiativer til udvikling af analyser og vurderinger af den offentlige servicetrafik. Direktørsamarbejdet forudsætter enighed, før der kan træffes beslutninger. Der er således tale om en konsensusmodel uden en mekanisme til at løse konflikter. Der stilles endvidere ikke krav til, hvad parterne i samarbejdet skal opnå, hvilke områder der skal samarbejdes på og med hvilket ambitionsniveau Transportministeriets overvejelser og lovforslagets indhold Der er behov for at den offentlige servicetrafik på Sjælland bliver mere sammenhængende, end den er i dag. Med tre forskellige selskaber (herefter benævnt selskaberne), der varetager trafikken på Sjælland, oplever kunderne, at der trods et allerede eksisterende samarbejde mellem selskaberne, ikke er optimal sammenhæng på rejser, hvor der anvendes flere transportmidler. 20


Godset Einsidelsborg (senere kaldet Egebjerggård) på Nordfyn\nbeskrevet i 1914 i grev Petersdorffs tid\nOprindelig var gårdens navn Skovgård, senere Egebjerggård. Navnet Erinsidelsborg fik gården, da ejeren, Henrik Podebusk, i 1624 giftede sig med Sidonia Maria, friherreinde von Einsidel. Først århundreder senere blev navnet igen Egebjerggård. Da Podebuskene endegyldigt havde forladt Danmark og bosat sig på deres gods på Rügen, blev Einsidelsborg i 1781 købt af grev Joakim Godske Moltke til Bregentved.\nGrev Moltke påbegyndte de store inddæmninger af fjorden. Ikke mindre end 5 inddæmninger forbandt småøerne. Der blev bygget sluse og en hollandsk vindmølle til udpumpning af vandet. 600 tdr. land blev således lagt ind til marker og græsning til godset og landsbyen Agernæs.\n1795 blev godset købt af Ulrik Vilhelm von Roepstoff, der oprettede grevskabet Roepstorff for sin søstersøn, Christian Alexander von Petersdorff. Han døde dog efter tre år, hvorefter sønnen Gregers Christian Frederik Petersdorff blev grevskabets besidder. Dengang hørte der 125 fæstegårde og 135 fæastehuse til godset. - Det gamle sagn om røverbanden, der bliver fanget og dræbt, fortælles. Nu ejes Einsidelsborg (fra 1846) af den Christian Alexander Petersdorff, slutter artiklen, som er fra Fyens Stiftstidende 23. januar 1914.\nPostkortet fra Einsidelsborg er afsendt i august 1906.


eTipsbladet on the App Store\nVi er i gang med at forberede samarbejdet med Ekstra Bladet der træder i kraft den 5. oktober. Fra denne dato, vil du skulle læse Tipsladet i Ekstra Bladets eBladet-app. Har du tegnet et 30 dages abonnement som krydser den 5. oktober, bedes du kontakte os på bladsalg@tipsbladet.dk.\nAfter October 5, please download the Ekstra Bladet "eBladet"-app in order to read Tipsbladet.\niPad 3 understøttelse\nNu er Danmarks bedste fodboldavis også udkommet elektronisk - app'en gør det den skal, nemlig at give brugeren mulighed for at zoome ind og ud på teksten og at kunne vise siderne i på en overskuelig måde - 5 stjerner.\nDet ærgrer mig grusomt der ikke er mulighed for at se de enkelte aftikler i et meget mere læsevenligt format sådan som man kan med eks. Politiken og jp's apps.\nKan i ikke lægge en gammel udgave af avisen ud i app'en, som er gratis, så man lige kan prøve at se hvordan det fungerer?\nVille aldrig købe den, uden at se hvordan det er...\nRequires iOS 3.2 or later. Compatible with iPhone 3GS, iPhone 4, iPhone 4s, iPhone 5, iPhone 5c, iPhone 5s, iPhone 6, iPhone 6 Plus, iPhone 6s, iPhone 6s Plus, iPhone SE, iPhone 7, iPhone 7 Plus, iPhone 8, iPhone 8 Plus, iPhone X, iPhone XS, iPhone XS Max, iPhone XR, iPad, iPod touch (3rd generation), iPod touch (4th generation), iPod touch (5th generation) and iPod touch (6th generation).\n© Tipsbladet A/S\nEnkelt udgave 17,00 kr\nAC Horsens - ACH


Mindfulness - Psykolog Nina Werner\nHome / Portfolio / Mindfulness\nMindfulness er en træningsform der trækker på meditationsformer, der er brugt gennem flere tusinde år, samt vestlig videnskabelig praksis. Mindfulness er således evidensbaseret, dvs. at metoden er bevist som værende effektiv til at mestre bl.a., angst, depressioner, stress, smertetilstande, misbrug mm. Metoden er derudover også et godt redskab til at øge livskvaliteten generelt.\nDu kan lytte til en række mindfulnessøvelser ved at gå ind på min kollegas og min hjemmeside: www.roskildepsykologerne.dk, og klikke på “Guidede meditationer”.


Nu skal jeg jo ikke gøre mig til en bryllups-guru, eftersom jeg hverken er bryllupsplanlægger eller nogens hustru endnu. Derfor bevæger jeg mig alligevel ud på bryllupsterritorie nu. For kjolen har jeg jo faktisk fundet. Og i morgen skal jeg endnu en gang ned til Panayotis hvor jeg har købt kjolen. Jeg skal nemlig finde tilbehør til kjolen - og det glæder jeg mig til! Jeg er så heldig, at min kære storebror også skal giftes i år. Så jeg tager derned sammen med min kommende svigerinde, og så får vi en lille tur ud af det. Uden børn ;-) (eller... Elton er jeg godt nok nødt til at tage med :-D) Men når man sådan skal ud at se på kjoler, skal man passe lidt på tror jeg. Jeg har i hvert fald nogle ting, jeg personligt synes er værd at skrive sig bag øret inden man tager afsted.\nVent ikke for længe - det tager 4-6 måneder for kjolen at komme hjem, og mange skræddere skal have kjolen 6-8 uger før den store dag. Men lad være at tage ud og prøve kjoler halvandet eller 2 år før brylluppet. Der kommer nye kollektioner i mellemtiden - og du kan altså ikke få pengene retur. Ved Panayotis tilbyder de dog at bytte kjolen til en anden hvis du fortryder. Det tror jeg ikke de gør ret mange steder, så det er altså god service.\nFind ud af, hvad du som udgangspunkt godt kan lide, inden du kommer ned i butikken. Men vær åben og....\n... prøv forskellige stilarter - også dem du i hvert fald ikke tror klæder din krop. Jeg blev i hvert fald overrasket!\nLyt til personalets råd omkring kjoler - de ved hvad de taler om.


Almagel ® A reg. Nr: P N012741 / 01 dateret 26.02.10 - På ubestemt tid\nHjælpestoffer: sorbitol - 801,15 mg, hyetellose - 15,26 mg, methylparahydroxybenzoat - 10,9 mg, propylparahydroxybenzoat - 1,363 mg, butylparahydroxybenzoat - 1,363 mg, natriumsaccharinathydhydrat - 0,818 mg, citronolie - 1,635 mg, ethanol 96% - oprenset vand - op til 5 ml.\n170 ml flasker (1) komplet med en doseringsske - kartonpakker.\nIndikationer om lægemidlet Almagel ® A\nKontraindiceret: tidlig barndom (op til 1 måned).\nFor næsten alle tarmsygdomme, der kræver kirurgi, påføres en tarmanastomose ved afslutningen af operationen. Dette giver dig mulighed for at gendanne organets funktionalitet for at bringe patientens levestandard så tæt som muligt på den periode, hvor der ikke var nogen sygdom.


Classic Lures – Heddon Hellbender | Michael Jensens Lystfiskeri\nForside › Alle Kategorier › Spinnefiskeri › Classic Lures – Heddon Hellbender\nadminPosted on 8. november 2012 Udgivet i Spinnefiskeri\t— Ingen kommentarer ↓\nHellbender fandt vej til mange grejbokse fra slutningen af 1950’erne. Den store hjerteformede ske gør Hellbender til en klassiker, for dig der ønsker at gå i dybden med dit fiskeri. Dens popularitet understreges af, at ikke mindre end 14 millioner Hellbenders er solgt på verdensplan.\nUnder trolling kan den arbejde sig ned til 10 meters dybde, mens den under kastefiskeri når mere moderate dybder. Det er dog bestemt ikke en agn til lavvandede moser. Store søer og dybe vandløb er Hellbender-land. Hellbender er specielt effektiv til gedde, sandart og grov ørred.\nEt specielt trick med denne deep-runner er at fjerne krogene og montere et 3-5 meter langt forfang med en mindre agn på. På denne måde kan Hellbender slæbe en lille kunstagn eller eventuelt en stor streamerflue helt ned til 22 meter. Det har givet denne wobler kælenavnet The Poor Mans Downrigger.\nHellbender produceres stadig… dog kun i Magnum modellen. Desuden kan du købe Hellbender uden kroge. Den kaldes Hellbender Downrigger.\n‹ Classic Lures – Heddon Bayou Boogie\nMr. Heddons første træpløk ›


Disse kufferter bliver aldrig væk - Trendsandtravel.dk\nDisse kufferter bliver aldrig væk\nAlle, der rejser med passagerfly, kender problemet:\nEndelig er man landet på sin destination, marcheret de endeløse gange til bagage-modtagelsen – og så står man ved båndet og ser hundreder af kufferter trille ind, der alle ligner hinanden.\nHvordan skal man bare finde sin egen uden at tage mindst tre-fire kufferter af båndet for blot at opdage, at bagagen tilhørte en anden.\nShapl kufferterne indeholder moderne elektronik, men også noget så gammeldags og effektivt som et alfabet af store selvklæbende bogstaver.\nLøsningen er selvfølgelig, at man kan købe kufferter og rejsetasker i skrigende farver. De lyser langt væk og er – hånden på hjertet – hverken sjove eller særligt kønne at kigge på.\nDet sjove element får man til gengæld med de nye kufferter og rygsække fra amerikanske Dr. Nah,. Hans Shapl bagage er ikke fuldt moderne i anvendte materialer og elektroniske funktioner. Med kufferten følger også et alfabet med selvklæbende bogstaver i maxi størrelse, som man kan bruge til at markere sin bagage.\nBagagen bliver let at identificere – og hvis man har vist lidt humor i valget af tekster – kan det også fremtvinge et smil på læben hos ens med-passagerer, der står og venter ved lufthavnens bagage bånd.\nDr. Nah kalder sin nye bagage-serie for Shapl Smart Suitcases og Backpacks er fremstillet af 100 pct. ekstra tykt polykarbonat, der er vandtæt og kan tåle de bump, som er uundgåelige, når man slæber rundt på sin kuffert – eller ens eje udsættes for kast og drop i lufthavnenes alt andet end sarte bagage-handling.\nHjulene er fra japanske Hinomoto og både letløbende og støjfri. Lynlåsene er forsynet med integrerede kodelåse og udvendige USB-stik til opladning af mobil, tablet eller laptop. Batteriet kan naturligvis tages ud og medbringes i flyets kabine, sådan som de seneste regler i luftfarten foreskriver.\nShapl Dr. Nah kommer desuden med en elektronisk ”tag”, der via Bluetooth fortæller, hvor kufferten befinder sig.\nDr. Nah Shapl kufferterne har indbygget Bluetooth “tracker”, så man altid via sin mobiltelefon kan se, hvor bagagen befinder sig. Hvis skriften på kufferten da ikke er synlig nok i mængden.\nBluetooth har ganske vist kun en begrænset rækkevidde på 10-12 meter, men funktionen kan være fin nok i lufthavne, hotel lobbyer eller på restauranter, hvor man ofte forlader sin bagage ude af syne i korte perioder. Bliver Shapl kufferten flyttet, vil man straks få en alarm på sin smartphone. For den har man jo altid på sig – ikke sandt?\nForetrækker man at bære sin bagage på ryggen, har Shapl’s Backpack rygsæk også flere gode finesser. Ligesom Dr. Nah kufferterne er den lavet af solidt kunststof med vandtætte lynlåse. Den har et indbygget Powerbank batteri med udvendigt USB-stik. Og så har den en særlig polstret laptop lomme, der kan huse en computer med op til 17 tommer stor skærm.\nDe skægge og praktiske kufferter fra Shapl kan fra senere i dag forudbestilles via iværksætter portalen Indiegogo. Priserne begynder ved moderate 59 USD eller ca. 375 kroner….\nMan kan selvfølgelig også bære Shapl bagagen mere diskret – uden de store bogstaver på. Rygsækken her har bl.a. batteri med udvendigt oplader stik og en særlig polstret lomme med plads til en laptop på 17 tommer.\njul 31, 2018 Leif Bomberg\nFlere vil bo i villa i deres ferieSkuffende punktum på Flight MH370\n31. juli 2018\tRejser, Underholdningdr nah, indbygget oplader, shapl kuffert, store bogstaver