Kan læren fra Novo bruges i IT-verdenen? | Version2\nKan læren fra Novo bruges i IT-verdenen?\nAf Torben Mogensen Mandag, 2. maj 2016 - 12:18 11\nBerlinske Tidende citerer i dag forskningsdirektøren i Novo Nordisk,Mads Krogsgaard Thomsen for en udtalelse om, at Novo aldrig selv har gjort nogen af de grundlæggende opdagelser, der ligger til grund for deres økonomiske succes. Novos rolle har primært været at udvikle produkter baseret på opdagelser, der er lavet som fri forskning på universiteterne.\nHan fortsætter med at kritisere bl.a. den tidligere forskningsminister for at kalde universiteterne for "kornfede": En gennemsnitlig universitetsansat arbejder meget mere end de nominelle arbejdstimer, og skal slås for hver enkelt krone til forskning. Thomsen erkender, at universitetsforskerne måske ikke er lige så gode til at få deres resultater ud til den brede befolkning som de store virksomheder er, men kritiserer de skiftende regeringer for de nedskæringer, der har været i de seneste tiår. Hans største frygt er, at nedskæringerne kan lukke den fødekæde at forskeruddannede folk, der kan lave dels grundforskning og dels forskningsbaseret udvikling i de store virksomheder.\nEn rapport fra Novo Nordisk Fonden konkluderer endvidere, at offentlig forskning er en god investering for samfundet: "Rapporten viser, at flere investeringer i offentlig forskning over de næste 6 år ikke blot vil have effekter for den enkelte forsker eller virksomhed, men også vil medføre positive samfundsøkonomiske effekter på blandt andet BNP, beskæftigelse samt offentligt og privat forbrug og investeringer", siger Thomas Alslev Christensen, Head of Operations i Novo Nordisk Fonden.\nBegge udtalelser tager udgangspunkt i erfaringer fra medicinindustrien, som trods nedskæringer kan lukrere på en stor andel af de offentlige forskningsmidler, idet de områder, der allerede har succes, typisk bliver belønnet med flere forskningsmidler end andre områder, der måske har et større behov. Danmarks Statistik lavede i 2013 en rapport, der analyserer den offentlige forskning i Danmark. Her kan man læse, at 21% af de offentlige forskningsmidler går til sygdomsbekæmpelse og -forebyggelse, og dertil 15% til sundhedsvidenskab, mens naturvidenskab og de tekniske videnskaber får hhv. 15% og 8%. IT-området trækker både fra de naturvidenskabelige midler og fra de tekniske videnskaber, og er i følge rapporten samlet set 4% af de samlede forskningsmidler. I betragtning af, at IT-branchen har en omsætning på over 200 milliarder kroner, hvilket er knap fire gange så meget som medico-industrien, så er området underfinancieret i forhold til sin størrelse. Dertil kommer, at f.eks. medicinsk forskning har glæde af store private forskningsfonde (f.eks. fra Novo og Lundbæk), mens der ikke er tilsvarende fonde, der støtter forskning indenfor IT.\nMen hensyn til Mads Thomsens frygt for mangel på forskeruddannede folk, så har vi lokalt på DIKU (Datalogisk Institut ved Københavns Universitet) som følge af de seneste nedskæringer reduceret antallet af PhD-stipendier voldsomt, så det er ikke kun indenfor medicin, at denne frygt er reel. Det er mindre klart, hvor stor betydning den offentlige forskning i IT har for den danske økonomi. Dette skyldes dels, at forskningens omfang som nævnt er ret beskeden, og dels at der ikke er lavet systematiske undersøgelser om danske IT-virksomheders brug af resultater fra offentlig forskning. Derfor bliver det lidt anekdotisk, såsom at opremse et antal danske IT-virksomheder, der er startet med basis i forskning. Men en nulhypotese er, at forskningens betydning nok er proportional med de midler, der smides efter den, og ved sammenligning med andre teknisk tunge brancher, er det nok også en god investering på både kort og lang sigt.\nSå ville det ikke være en ide at afsætte flere offentlige midler til forskning indenfor IT? Efter alt at dømme vil det (som det meste af forskningen inden for naturvidenskab og teknik) være en samfundsøkonomisk god investering, så de primære hindringer er politiske og rekrutteringsmæssige: Hvis de offentligemidler med et blev femdoblet, kunne det være svært at finde kvalificerede folk til at lave forskningen, også selv om man trak på udenlandsk arbejdskraft. Men en stigning på 20-30% om året vil sagtens kunne håndteres. Hvis denne forskning foregår på universiteterne, vil den ikke alene bidrage til forskningen i sig selv, men også til undervisningen. Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at IT-branchen mangler højt kvalificeret arbejdskraft.\nSå hvorfor ikke? Riget fattes som sædvanlig penge, men det er kortsigtet at spare på forskning og uddannelse og bruge pengene på skattelettelser i stedet. Man kunne også se på de famøse kampfly. EFter min mening er bemandede kampfly på vej til at blive forældede på samme måde som panserkrydsere blev det i sin tid. Fremtiden indenfor luftbåren krigsføring ligger i små ubemandede droner, der bruger en blanding af fjernstyring og kunstig intelligens. Der er ingen grund til at have en pilot om bord: Det koster en masse at indbygge life support, sikkerhed og menneskelæsbare instrumenter og menneskebetjente kontroller i et fly, og menneskets skrøbelighed sætter endvidere grænser på acceleration. Så det kunne være en ide at udskyde indløbet indtil man vidste, om det i det hele taget er relevant teknologi. Men Danmark har jo en tradition for at investere massivt i forældet forsvarsteknologi. Et udmærket eksempel er Vestvolden, som blev opført i 1888-1892 som følge af frygt for tysk invasion efter krigen i 1864, men som følge af den teknologiske udvikling op til og under den første verdenskrig hurtigt var forældet. Vi kan i dag glæde os over vestvolden som et grønt rekreativt område, men en lignende omstilling er næppe mulig for kampfly.\nJn Madsen Mandag, 2. maj 2016 - 14:51\nLige den er rimeligt lodden.\nDroner er gode, de bliver bedre og bedre, de har introduceret nye militære værktøjer, men man er vist ikke i nærheden af at udvikle drone-systemer, der kan afløse en lynende dygtig pilot i et moderne jagerfly.\nDroner kan allerede en del, men de er ikke i nærheden af hvad kampfly præsterer. Det er noget med alsidighed.\nAt den kommende F-35 (det er jo den vi køber) nok er militærhistoriens største katastrofe, teknisk og økonomisk,- det er så en anden historie.\nJesper Frimann Mandag, 2. maj 2016 - 16:27\nRe: Kampfly ..\nDer er jo masser af opgaver i dag, hvor droner er konventionelle fly overlegne, F.eks. Ground support og patruljerings opgaver. Og hvis man valgte at løse disse opgaver vha. droner, ville diskussionen måske nærmere være, kan det overhovedet betale sig for Danmark alene at indkøbe en højteknologisk Schweizerkniv til at løse de resterende opgaver, eller burde man nærmere indgå i et Nato baseret østersø arbejde, der er jo en hel del små lande rundt omkring os.\nJn Madsen Mandag, 2. maj 2016 - 17:03\nHelt klart,- droner er kommet for at blive,- og de kan mere og mere, de har netop den fordel, at man ikke skal bruge en masse penge og teknologi for at sikre pilotens overlevelse.\nDet er helt klart noget, hvor vi skal være med på vognen.\nMen,- som tingene ser ud nu og det næste årti eller to, så kan kampfly noget droner ikke er i nærheden af at kunne.\nJeg kan godt se det, det er enhver softwareudviklers våde drøm, -robotter der fiser rundt og løser alle problemer med "perfekt kode" og uangribelig datakommunikation til hovedcenteret,- helt uden et par sekunders forsinkelse.\nDroner har allerede en god plads, og pladsen vokser år for år,- men afløse topmoderne jagerfly og toptrænede jagerpiloter, den er der nok adskillige årtier til. (hvis det overhovedet sker??)\nJn Madsen Mandag, 2. maj 2016 - 17:13\nJeg kan godt se din tanke,- skal vi overhovedet gå ind på det marked, hvor kampflyet har sin berettigelse? Skal vi blive på de områder, hvor dronerne hersker? Overlade til andre at købe det dyre isenkram,- måske lidt mod NATO's principper?\nDet er så en politisk afgørelse. Jeg vil da helst have en "både/og" fremtid. Der er også arbejdspladser og teknologisk innovation i det her. Vi er tilsyneladende allerede med fremme i teknologi og robot branchen.\nJoe Sørensen Tirsdag, 3. maj 2016 - 9:03\nKampfly og Novo nordisk\nJeg synes du ødelægger din egen pointe om forskning ved at blande kampfly ind i billedet. Nu blev det endnu en kampflysdiskussion.\nJeg synes ikke om at få skarpladte droner til afvisningsberedskab over Dansk luftrum. Det vil jeg gerne se andre gøre først. Det er før lykkes "fjenden" er stjæle en drone direkte fra luften. Det er smart for den dovne tyv, fordi flyet lander endda automatisk på fjendens egen lufthavn. Smart.\nMit problem er, at jeg er bange for at russerne ikke ser noget problem i at skyde en drone ned over Østersøen eller måske endda i Øresund. I dag har de ikke lyst til at forsøge at skyde på vores F16, da døde piloter giver genlyd, mens droner blot er hardware. Men det er jo en rutine at afvise dem. Det er ikke den eneste grund til at vi har fly, men blot et af dem.\nJeg er heller ikke sikker på at droner er så billige i drift, som de i dag markedsføres som. Vi behøver jo ikke sammenligne prisen med F35. Vi kan sammenligne dem med et af de billigere alternativer.\nTorben Mogensen Tirsdag, 3. maj 2016 - 9:54 Blogger\nRe: Kampfly og Novo nordisk\nDet var ikke min intention, at dreje diskussionen den vej. Det var egentlig blot en bibemærkning om, hvordan staten (mis)bruger sine penge. Jeg ser gerne, at diskussionen omhandler det primære emne: Bruger Danmark nok offentlige forskningsmidler til IT-forskning?\nChristian Nobel Tirsdag, 3. maj 2016 - 10:23\nMen hvor ender patenterne og hvor ender pengene?\nJeg ser det som et stort problem at man bare "kræver" samfundet leverer uddannelse og forskning, men selv stryger gevinsten - klart så kan man plædere for at det skaber arbejdspladser, og der arbejdspladser betyder at folk betaler skat og blah, blah, balh, men alligevel.\nI betragtning af, at IT-branchen har en omsætning på over 200 milliarder kroner....\nDer skal man nok stikke piben lidt ind, for mange af de Villyarder er altså ikke specielt højteknologiske (og dermed heller ikke "forskningsværdige"), men udelukkende udtryk for flytning af kasser og banal software som f.eks. kontorpakker mv, eller mere eller mindre kvalificeret installation og opsætning til alt for høje timepriser.\nIT er langt hen ad vejen udelukkende et serviceerhverv, ikke en industri i sig selv, så det giver ingen mening at lave (forholdsmæssig) forskning i det, for der er stor risiko for at der bare kastes penge i en bundløst hul - dermed på ingen måde sagt at der ikke skal være uddannelse inden for IT, og der kan også sagtens være forskning, men man skal lige være realist omkring tallene.\nTorben Mogensen Tirsdag, 3. maj 2016 - 12:00 Blogger\nJa, men der er også en stor del af sundhedssektoren, der ikke er specielt højteknologisk. Og den relative lille andel af højteknologiske IT-virkomheder hænger måske netop sammen med den beskedne mængde offentlig forskning.\nChristian Nobel Tirsdag, 3. maj 2016 - 12:10\nJeg mener vi generelt er ude i mudrede vande her, hvor hvert ressort område prøver at berettige deres egen eksistens.\nOg det er måske der en stor del af problemet ligger, nemlig at der er kommet mere og mere kobling mellem forskning og penge, hvilket risikerer at en del forskning ikke bliver udført, for der er ingen penge i det (på kort sigt).\nSå jeg mener at det er vigtigt at vi har forskning, og at vi fjerner presset fra at forskning partout skal give et udbytte - så hellere noget grundforskning landet kan have glæde af på sigt (uden at lade private firmaer tage patent derpå), ligesom jeg mener at der er mange andre områder af forskningen som er vigtigere end IT forskning isoleret, eksempelvis inden for energi, så som solceller og batterier mv.\nDermed ikke sagt at IT forskning ikke skal indgå, men det skal ikke nødvendigvis være en isoleret disciplin, men være en del af helet.\nOg den med om hvorvidt den relative lille andel af højteknologiske IT-virkomheder hænger måske netop sammen med den beskedne mængde offentlig forskning køber jeg ikke umiddelbart. Her tror jeg ligeså meget at vi har et generelt problem med at man fra magthavernes side slet ikke forstår betydningen af at sælge sin sjæl over dammen - og der tror jeg desværre ikke at mere forskning kan gøre forskel, men måske mere en bredere accept af hele OS konceptet (om at løfte i flok).\nTorben Mogensen Tirsdag, 3. maj 2016 - 14:31 Blogger\nSå jeg mener at det er vigtigt at vi har forskning, og at vi fjerner presset fra at forskning partout skal give et udbytte - så hellere noget grundforskning landet kan have glæde af på sigt (uden at lade private firmaer tage patent derpå)\nHelt enig. En større andel af forskningsmidlerne bør uddeles uden krav om, at ansøgningerne skal indeholde milepæle eller angive praktiske anvendelser. En større del bør faktisk uddeles til alle universitetsansatte -- forudsat at de også underviser, men ellers uden forudsætninger. Altså noget i stil med de gamle "basismidler". Det mindsker bureaukratiet. Jo, der vil måske være enkelte, der ikke laver noget særligt for deres penge, men det er nok mindretallet, og det er trods alt bedre end, at nogle forskere fusker med resultater for at få flere penge. Så længe udgifter skal dokumenteres som relevante, ser jeg ikke den store risiko.\nligesom jeg mener at der er mange andre områder af forskningen som er vigtigere end IT forskning isoleret, eksempelvis inden for energi, så som solceller og batterier mv.\nDet er farligt at spå om fremtidig betydning af nutidig forskning. Ting, der lige nu kan synes relevante, kan i fremtiden være ligegyldige, og omvendt.\nMen hvis vi endelig skal argumentere for vigtigheden, så er IT-forskning vigtig for selvkørende biler, robotter, medicin (sekvensanalyse, proteinfoldning, billedanalyse, sundheds-IT generelt, osv), undervisning, kommunikation, transport, energi, produktion, osv. Det vil efter min mening være farligt kun at se IT som værktøj til forskningen i disse områder uden også at styrke grundforskningen indenfor IT.\nChristian Nobel Tirsdag, 3. maj 2016 - 14:57\nDet vil efter min mening være farligt kun at se IT som værktøj til forskningen i disse områder uden også at styrke grundforskningen indenfor IT.\nJeg tror egentlig ikke vi er så uenige, jeg vil bare pointere at man skal passe på med alt for megen silotænkning.


Motion-cykel - brammingif\nUdvalg - CykelKontingentTræningFælles motionsløbMødereferaterÅrsberetningerDiverse\nBrammingIF-Cykel d. 23. marts 2021.\nBramming IF Motion MTB afdeling kalder til forårssamling.\nMTB afdelingen har trænet hele vinteren med de restriktioner, som der nu har været, og vi har dermed holdt gang i træningen på de eksisterende hold. Men nu kommer foråret, og vi skal igen have startet vores B&U hold op, og samtidig introducerer vi et nyt MTB motionshold. Det er for alle M/K over 15 år, som gerne vil køre MTB, men som i første omgang ikke har lyst til at køre på decideret MTB baner. Der vil på dette C-hold mest blive kørt på grus- og markveje samt små stier rundt omkring Bramming. Træningsturene vil typisk være på 20-25 km, og der vil blive kørt i et frisk tempo, men hvor alle kan være med. Hygge og det sociale samvær vil være højt prioriteret, og der vil blive indlagt pauser, hvor man har tid til at nyde udsigten til vores dejlige natur.\nVi træner hver tirsdag kl 18.00 til 20.00, første gang for det nye C-hold, bliver tirsdag d. 6. april. Instruktør på dette hold bliver Karin Strand, som håber at se en god flok nye medlemmer og nuværende, som gerne vil træne med holdet.\nVores B&U MTB ræs starter også op efter påske, onsdag d. 7. april, kl. 17.00 til 19.00. Det er for unge og børn under 15 år, og her er det Michael Klinge og Carsten bank, som er instruktører. Vi har en rigtig god opbakning til dette hold, men vi kan sagtens være mange flere.\nMTB i BIF Motion har været inde i en rivende udvikling de seneste år. Vi har haft så stor en tilslutning, at vi nu har ikke mindre end 3 øvrige hold - ud over det nye tiltag. Alle hold træner tirsdag kl. 18.00. Vi har et A+ hold, som startede op i efteråret 2020, det er for den seriøse MTB rytter, som træner meget struktureret. De følger en fast træningsplan med masser af intervaller og fokus på udvikling af formen. Derudover har vi et A-hold for de mere rutinerede ryttere og et B-hold for motionister og begyndere. Vi har også frivillig træning om torsdagen kl 17.30, for dem som gerne vil have en ekstra træningsdag. I weekenden arrangerer vi ofte en tur til en MTB bane i området, hvor alle hold deltager, og hvor der også hygges lidt socialt efter turen på banen.\nSå har du lyst til at prøve at træne MTB med BIF Motion, så mød op ved vores nye klublokale ved hallen, det ligger bag ved Linie 10, Bakkevej 9. Vi glæder os til at se dig, det gælder også nuværende medlemmer, som bare har holdt vinterpause.\nLæs mere på Facebook Bramming IF MTB.\nI forlængelse af landevejstræningen torsdag d. 21 marts, var der fælles klubaften for MTB og Racer. Temaet var "Cykelcomputer". Tanken var at der skulle "nørdes" i forskellige modeller og disse's indhold.\nDu kan her på hjemmesiden åbne PDF fil'en og læse om aftenens indhold. Har du yderligere spørgsmål, så kan de rettes til NC.\nCykelcomputer (0.3 Mb)\nBIF-bane 2019.docx (2.5 Mb)\nVores sponsorer, Skjern Bank, Storgaard Biler og Mosegaards Autolakering, er igang med sidste år af kontraktforløbet 2019 til 2021. Det vil sige, at kontrakterne ophører d. 31. december 2021.\nVores sponsorer tilfører klubben midler, der gør det muligt at drive Bramming IF-Cykelmotion. I respekt for Skjern Bank, Storgaard Biler og Mosegaard Autolakering har vi i sponsorudvalget besluttet, at vi ikke oplyser nogle beløb. Det håber vi, du har forståelse for.\nVed at indgå et samarbejde med sponsorer opnår klubben mulighed for at blive repræsenteret i Bramming gennem lokale initiativer. Som eksempel kan nævnes Bramming Stjernetour, der har start/mål ved Storgaard Biler. Også vores årlige cykeltur i juli måned, der flere gange er gået til udlandet, starter hos Skjern Bank, hvor holdet sendes afsted. Disse initiativer bliver ofte vist i ugebladet og på de sociale medier/hjemmeside. Dette medvirker til et større kendskab til klubben og vores sponsorer til gavn for begge parter.\nBramming Motion Cykel´s sponsorer\nBramming Motion Cykel´s facebookgrupper


Startup Central vs. Legal Monster | Startup Central\nStartup Central vs. Legal Monster\nDet er blevet nemmere at blive iværksætter samtidig med at du overholder GDPR\nStartup Central har indgået et samarbejde med Legal Monster\nDen digitale verden har gjort det nødvendigt at have styr på de lovmæssige data-samtykkeregler. Samarbejdet mellem Startup Central og Legal Moster har gjort dette nemmere for iværksættere.\nStartup Central og Legal Monster passer godt sammen, de har begge en uformel tone, så alle kan være med, men selvfølgelig med en kæmpe substans bag. Alle uanset alder, uddannelse, erfaring osv. vil føle sig hjemme i Startup Central og Legal Monster. Og det er med vilje - alle skal kunne være med. Det skal være nemt at blive iværksætter og det skal være nemt at forstå samt overholde regler om GDPR.\nStartup Central gør det nemmere at blive iværksætter – Legal Monster gør det nemmere for iværksætterne at blive bedre databorgere.


30-årskrigen brød ud i 1618 og var i begyndelsen en fjern krig mellem oprørere i Böhmen (som startede opstanden med at smide kejserens repræsentanter ud af vinduet på slottet i Prag) og deres kejserlige herre i Wien i Østrig. Problemet var bare, at oprørerne var protestanter, kejseren var katolik. Og de protestantiske tyske lokalfyrster i Nordtyskland, Sachsen, Brandenburg, Mecklenburg osv. støttede deres trosfælles. Så de katolske småfyrster i Sydtyskland, Bayern, Württemberg, Baden osv. sluttede op om deres kejserlige herre. Krigen blev en tysk borgerkrig.\nDen katolske ligas feltherre Tilly havde størst held på slagmarken, og de nordtyske fyrster følte sig trængt. De blev helt svunget i knæ, da en böhmisk rigmand, Wallenstein, udrustede sin egen hær for egen regning (han tog sig siden betalt ved plyndringer, der nærmest kom til at lægge Tyskland øde): De stod nu over for to store modstandere, og de henvendte sig til deres protestantiske fæller i Danmark-Norge og Sverige. 1624 forhandlede Danmark og Sverige om at gå sammen om at hjælpe trosfællerne i Tyskland. De kunne ikke enes, fordi Christian IV insisterede på, at han som repræsentant for det største rige skulle have overkommandoen. I 1625 besluttede den danske konge så, at han alene ville tage ned og rydde op i Tyskland. Hans danske regering og rigsrådet sagde dog nej. Og i følge håndfæstningen / forfatningen havde de vetoret kunne kongen så ikke drage i krig. Det kunne han - mente han selv - alligevel, for foruden konge af Danmark og Norge, var han jo også hertug af Holsten, og her havde rigsrådet ikke noget at skulle have sagt. Så hertugen af Holsten drog i krig i Tyskland med en stor og dyr lejet hær (20.000 mand betalt delvis af danske skattekroner, delvis af de allierede i Nordtyskland). England og Nederlandene kommer uden om det protestantiske ansvar, de har, ved at være med til at betale soldaterlønningerne.\nDenne del af 30-årskrigen har i Danmark fået navnet Kejserkrigen. Tilly hærger i det østlige Tyskland, Wallenstein i det vestlige, og Christian forsøger at trænge ned i midten i håbet om at kunne slå de to katolske hære hver for sig. I august 1626 mødes Tillys og Christians hære ved Lutter am Barenberge. Tillys hær bliver slemt medtaget. Men den udrydder kong Christians hær. Med de sidste forhutlede rester skynder han sig mod nord ind i Holsten, men nu sætter Wallenstein efter med sine friske tropper, og kongen flygter først til Fyn, siden hjem til København. Wallenstein er ligeglad med, at det kun er Holsten, han er i krig med. Hans hær besætter og udplyndrer Jylland i 1627. I 1628 er der tale om mordbrand, voldtægt, katolsk hævn over lutherske præster, direkte tyveri af værdigenstande på land og i by over hele Jylland. Og jyderne er vrede. Især borgerskabet i byerne. På kongen over hans uansvarliged. Og på adelen, som jo ikke betaler skat, fordi de skal forsvare riget: Nu er alle, der har råd til det, flygtet til øerne. Og Wallenstein står med 50.000 mand i Jylland, som skal forsørges. Det er i denne situation, regeringen som selvforsvar forordner bod, faste, bøn, for det er folkets syndighed, der er skyld i alle ulykkerne.\n1629 kommer det til fredsforhandlinger. Wallensteins betingelser er hårde: Der skal falde mange penge til Wallenstein personligt, kejseren skulle have hertugdømmerne og Jylland skulle gives som pant til kurfyrsten af Sachsen for et lån, kejseren havde modtaget fra denne. Danmark må på den anden side uanset betingelserne have fred. Ellers ender Jylland som en ørken. Så sker der noget uventet: Den svenske konge Gustav Adolf lander i Pommern med sin krigsvante hær (svenskerne havde i årevis ligget i krig med og besejret stormagter som Rusland og Polen). Nu er det Wallenstein, som skal have hænderne fri, så Christian IV får en fred uden erstatninger og landafståelser. Han skal alene love, at han aldrig mere vil blande sig i 30-årskrigen. Det lover han og holder han. Wallenstein flytter sine tropper til Pommern, hvor de plyndrer og ødelægger - og fordrives fra af svenskerne.\nSvenskerne har succes på krigsskuepladserne i Tyskland. Ved Breitenfeld slår svenskekongen de samlede katolske hære i 1630. Året efter mødes hærene påny ved Lützen, og også her vinder svenskerne en knusende sejr - men kongen falder i slaget.\nKrigen trækker nu ud: De to parter er nogenlunde lige stærke, ingen vil give sig, der kommer forhandlinger, men de fører ikke til noget. Christian IV tilbyder sig som mægler, men fred bliver der ikke. Svenskerne mistænker den danske konge for at handle på skrømt - og Christian har måske tilbudt kejseren at gå ind på dennes side, fordi han er jaloux over de svenske succeser. Svenskerne er i hvert fald utrygge ved Christian. Så under en våbentilstand mellem de kejserlige og svenskerne beordrer den svenske rigsforstander Axel Oxenstierna den svenske hærs feltherre Lennart Torstensson til at føre hæren mod Danmark (så er den også forsørget). Atter bliver Jylland besat og udplyndret. Og denne gang går det også ud over Skånelandene, hvor en svensk hær trænger ned og plyndrer, brænder og hærger. Kun Malmø holder stand. Selv til søs er svenskerne de stærkeste, fordi de er i alliance med Nederlandene, som har sendt en stor flåde til Østersøen. Christian IV mister synet på sit ene øje, da han få en splint i øjet, da den danske flåde møder den svensk-hollandske ved Kolberger Heide mellem Lolland og Femern. Af den danske flådes 17 skibe kommer kun 3 tilbage til Holmen i København. Det eneste lyspunkt i krigen indtræffer i 1644, da en dansk hær sætter over Sundet, hæver belejringen af Malmø og driver den svenske feltmarskal Arvid Horn tilbage over grænsen. Men nu er den danske statskasse tom, og da parterne i 1645 mødes ved Brømsebro mellem Blekinge og Sverige, må rigshofmester Corfitz Ulfeldt gå ind på, at Danmark afstår Øsel og Dagø (de to store øer ud for Estlands kyst) og Gotland til Sverige. Som nu er den stærkeste Østersømagt. Desuden afstås Halland for 30 år, så Sverige kan få ro til at bygge Göteborg og få en port mod vest. Danmark er helt nede. Og det skal blive værre endnu.\nKejserlige tropper stødte mod slutningen af krigen op i Jylland for at komme danskerne til hjælp - og en stor del af alle de soldater, jyderne skulle forsørge, drog da også sydpå, men besættelsen ophørte ikke. Krigen mellem Sverige og kejseren fortsatte. Bl.a. nåede svenskerne at erobre det halve Prag, før fredsforhandlingerne i Osnabrück i 1648 førte til en endelig fredsslutning, den westfalske fred. Tyskland, som var totalt forarmet efter 30 års krig, blev opdelt i faktisk selvstændige småstater. Kejseren bevarede sin titel, men den var uden indhold. Og Sverige tog sig betalt med For- og Bagpommern. Rügen, Stralsund og Wismar var nu svenske: Sverige lå ikke bare øst for Danmark, men også syd for (helt til 1815, hvor Preussen fik Pommern samtidig med, at Sverige tog Norge fra Danmark).


Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg – Se vigtig info\nHf. Grænsen 26\nHf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg\nDinGeo har samlet informationer på Hf. Grænsen 26 i én detaljeret boligrapport.\nLuftfoto af Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6812°N, 12.4926°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg\nBaseret på den overordnede radonklassificering og lokale geologiske forhold vurderes radonrisiko på Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg at være lav.\nHf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg er Ferskvandsdannelser (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nDer er relativt lav risiko for Radon på Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 415d-Frederiksberg, der hører til Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-03895 Region Hovedstaden 130 F0\n147-00086 Region Hovedstaden 153 F0\n147-00433 Region Hovedstaden 176 F0\n147-00208 Region Hovedstaden 262 -\n147-00095 Region Hovedstaden 306 -\n101-00782 Region Hovedstaden 316 -\n101-00080 Region Hovedstaden 399 F2\n101-02141 Region Hovedstaden 416 -\n101-00119 Region Hovedstaden 451 -\n101-00265 Region Hovedstaden 471 F0\n147-00102 Region Hovedstaden 482 -\n101-01938 Region Hovedstaden 470\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg\nKortet viser trafikstøj i området omkring Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg om dagen:\nDrikkevand på adressen Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg har hårdhed: over 30. Det betyder at vandet er klassificeret som særdeles hårdt og det hårdeste (mest kalkholdige) vand man finder i Danmark. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg.\nHf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg ligger i en lavning unden naturlige afløb og der er derfor risiko for oversvømmelse ved regn. Der vil på adressen være: 0.78 meter vand, hvis det regner så kraftig at al vand ophober sig på overfladen.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg er 20 procent. Det betyder, at kun ca. 20 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nHf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nHf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg er i fare for oversvømmelse ved forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet nedenfor viser områder der vil blive oversvømmet ved 1 meter vandstandsstining i nærmeste vandløb. Som det fremgår vil Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg være udsat ifm med vandløbsstigning.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nHf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg ligger i en højde på 7.4 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg\nVi kunne ikke finde BBR oplysninger på Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg.\nHent den officielle BBR meddelelse for Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg sidst vi kiggede (29. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nHf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg ligger i et område hvor der er mulighed for fjernvarmeforsyning fra Frederiksberg Fjernvarme A/S. BBR-oplysningerne viser dog ikke om boligopvarmningen rent faktisk også er fjernvarme.\nLokalområdet — Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg\nBeboerne i området omkring Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg er mestendels conzoom®-typen Byens Puls\nHf. Grænsen 26 hører til afstemningsområdet 11. Kreds, Lindevang hvor der er 10.090 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 206 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Hf. Grænsen 26. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6982 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 11.80 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.18 pct.\nHf. Grænsen 26 hører under skoledistriktet Lindevangskolen. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Lindevangskolen.\nDer er begrænsede bredbåndsmuligheder på Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg, via kobbernet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Hf. Grænsen 26\nDer er god 4G mobildækning på Hf. Grænsen 26 med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Hf. Grænsen 26 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Hf. Grænsen 26\nInternet og Mobildækning Hf. Grænsen 26, Frederiksberg\nAnbefalet bredbånd på Hf. Grænsen 26\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Yousee 150/30 Mbit/s (Telefonstik) » på Hf. Grænsen 26.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Hf. Grænsen 26\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Hf. Grænsen 26.\nJordarten under Hf. Grænsen 26, 2000 Frederiksberg er Ferskvandsdannelser.\nGeologiske boringer i nærheden af Hf. Grænsen 26\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 32 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Grøndalsparken( trykluft-pumpeanlæg ved Bogholderbro. Boringen blev afsluttet 1 april, 1899. Brøndborer var Brøndboreren er ukendt. Formålet med boringen var Andet og anvendelse er ikke angivet. Boringen nåede en dybde på 52.6 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 201. 2732 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Hf. Grænsen 26.\n32 52.6 201. 2732 »\n67 50.2 201. 2731 »\n150 51.4 201. 2733 »\n175 20.0 201. 3917 »\n195 51.5 201. 2730 »\n199 Geoteknisk boring 5.7 201. 478 »\n245 Geoteknisk boring 2.4 201. 731 »\n246 Geoteknisk boring 2.2 201. 729 »\n251 Geoteknisk boring 2.4 201. 728 »\n260 Geoteknisk boring 5.6 201. 733 »\nHvor langt er der fra Hf. Grænsen 26


Tirsdag, 20. november 2018 - 6:21\nKarsten Ree holder det hemmeligt, hvordan han vil sikre Janni efter sin død.\nKarsten Ree har stadig problemer, efter han i sidste uge måtte hasteopereres\nKarsten Ree har stadig problemer, efter han i sidste uge måtte hasteopereres.\nHan er nemlig lige nu blind på det højre øje, og det er ikke sikkert, at han kan få synet igen.\nDerfor kommer han til at tage den med ro det næste stykke tid.\n- Han trækker stikket nu her efter lægernes anbefalinger, og så krydser vi fingre for, at lægerne har gode nyheder snart, og at Karsten langsomt begynder at få synet tilbage. Der er jo risiko for, at han slet ikke får synet igen, men vi håber, at det langsomt begynder at komme, siger Janni Ree til Ekstra Bladet.\nDet var en nethindeløsning, der i sidste uge var skyld i, at Karsten Ree blev hasteopereret på Glostrup Hospital.\nKarstens uheld skete tirsdag den 13. november, fortalte Janni efterfølgende på sin blog.\n- Jeg blev ringet op i kirken. Min mand var røget på hospitalet! Nethinden var gået løs på det ene øje, og han skulle haste opereres. Lægerne var bange for, at han ville miste synet. Jeg blev selvfølgelig dybt bekymret, skrev Janni på bloggen.


Parkhandsker til freestyle og snowpark. Fra Armada, Oakley m.fl. — Steep & Deep\nFremhævet Bestsellere Alfabetisk, A-Å Alfabetisk, Å-A Pris, lav til høj Pris, høj til lav Dato, ældre til nyere Dato, nyere til ældre Ermvinkel ned ikon\nDenne kolleksjonen er tom\nDanmarks største udvalg af parkhandsker\nVi er sikre på at vi kan tilbyde dig danmarks største og bedste udvalg af parkhandsker. Vi fører ekstremt mange forskellige farver, størrelser og modeller fra førende brands. Du finder parkhandsker fra Oakley, Armada og Radical Gloves hos Blacksnow. Vi har så mange forskellige, fordi vi selv er vilde med at køre med parkhandsker. Til de gode og solrige dage i snowparken findes der ikke noget bedre. Det giver bare en mere fri fornemmelse at have et par tynde og komfortable parkhandsker over fingrene.\nFORDELE VED PARKHANDSKER\nSom nævnt, så er der mange fordele ved parkhandsker. Først og fremmest så er de tyndere, hvilket gør at du ikke får super svedige fingre når dagene bliver varmere og landingerne bløde. Det er samtidigt også mere behageligt, fordi der ikke er samme krav til isolering. Parkhandsker skal bare give dig størst mulige grad af fingerfærdighed og kunne holde til sliddet, som kommer fra styrt, stilede grabs og bære skiene op og ned.\nHøjere fingerfærdighed og komfort\nForetrækker du at køre i snowparken? Så kan du med fordel vælge et par fede parkhandsker. Fordelene ved parkhandsker er mange. De er tyndere, mere behagelige, større fingerfærdighed og mere sikkerhed i grabs. Parkhandsker er til både skiere og snowboardere perfekt til varme forårsdage.\nFind dine næste parkhandsker hos Blacksnow. Større udvalg handsker til snowparken finder du ikke. Se også vores fulde sortiment af skihandsker.\nDu så nylig\nTøm nylig viste


Se billederne: 3.500 kvinder skyndte sig afsted til Ladywalk | Sønderborg | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Sønderborg - Se billederne: 3.500 kvinder skyndte sig afsted til Ladywalk\nMan kan kende Ladywalk-veteraner på t-shirtens farver. Er den ikke limegrøn, er den ikke fra 2019. Foto: Kim Holm\nSe billederne: 3.500 kvinder skyndte sig afsted til Ladywalk\nEn tom parkeringsplads stod tilbage, da startskuddet til Ladywalk lød kl. 18:30. Over 3.000 kvinder var for længst taget på gåtur i det grønne med venner og nye bekendtskaber.\nSønderborg: Selvom mørke regnskyer svævede faretruende over byen, så var det ikke noget, der standsede knap 3.500 kvinder fra at deltage i det årlige motionsevent Ladywalk.\nJa, faktisk var størstedelen stukket afsted over alle bakker, inden startskuddet lød kl. 18:30. Kun en håndfuld hold var tilbage på parkeringspladsen ved SFS-Hallen i Sønderborg, og de travede rask ud af startfeltet, da de opdagede, at der manglede over 3.000 kvinder.\n- Det er ikke os, der er sent på den - det er de andre, der går for hurtigt, lød det fra to af de sidste Ladywalk-gængere, som dog foretrækker at være anonyme.\nLadywalk begyndte i 2001.Det er 12. år i træk, at Sønderborg afholder Ladywalk.\nOverskuddet går i år til Psykiatrifonden og Hjerteforeningen.\nDe største hold var i år: Danfoss (191 tilmeldte), Team Sydslesvig (119 tilmeldte) og Butterfly Fitness (110 tilmeldte).\nKvinder går for kvinder\nLadywalk er det største motionsarrangement for kvinder i Danmark. Det begynder i teorien på samme tid i 14 forskellige byer i Danmark og foregår altid den sidste mandag i maj.\nOverskuddet fra tilmeldingerne går hvert år til organisationer, der forsker i kvindesygdomme. Sidste år samlede kvinderne 1,2 millioner kroner sammen.\n- Det er en pæn sjat penge til de forskellige organisationer. Jeg synes, det er sjovt at være med til arrangere dagen, og at overskuddet går til velgørende formål, bliver sagen jo ikke dårligere af, siger Knud Erik Gubbertsen, som er formand for SFS-Hallen i Sønderborg, der lægger arealer til arrangementet.\nI år donerer Ladywalk til Psykiatrifonden og Hjerteforeningen.\nDet er 12. år i træk, at Ladywalk går af stablen i Sønderborg, og det sker ikke uden visse faste indslag.\nTrøjerne har som sædvanlig skiftet farve, og er i år limegrønne.\nFormand for Sønderborg Handelsstandsforening, Rikke Torré, var årets gæst, og hun holdt tale inden afgangen. Her opfordrede hun alle deltagerne til at tale med tre kvinder, som de ikke kender på forhånd.\n- Nyd fællesskabet med over 3.000 kvinder. Vi skal grine og få gode oplevelser med hinanden, sagde Rikke Torré.\nEfter talen gik det fleste hold mod ruterne. Det var lige en kende for stærkt, for de gik glip af den planlagte fællesopvarmning og startskud.


Sådan skaber du mere effektive forretningsprocesser med automatisering - Computerworld\nVirksomheder skal kunne håndtere enorme mængder af data, hvilket har affødt et behov for smartere og mere effektive løsninger til håndtering af de daglige, ensformige og rutineprægede processer. Hvor disse opgaver tidligere kunne klares via manuel arbejdskraft, kalder markedets udvikling og efterspørgsel nu i højere grad på automatiserede alternativer. Og det er netop her, at process mining kommer ind i billedet som et operativt værktøj til at kunne maksimere procesautomatiseringernes samlede effekt og afkast – gennem visualisering og analyse af dit komplekse dataflow.\nI dette whitepaper kan du lære om koblingen mellem procesoptimering og process mining – et intelligent optimeringsværktøj, der giver dig mulighed for at spore og visualisere dine data, så de bliver analyserbare og kan udnyttes til procesoptimering og til at eliminere dine digitale omveje.\nLæs hvorfor process mining er en datadrevet ”løftestang” til at nå målet om procesoptimering og automatisering af forretningen\nHvordan du arbejder med dine data, så de bliver analyserbare og kan udnyttes til procesoptimering og fejleliminering\nHvordan automatisering kan eliminere de daglige, ensformige og rutineprægede processer


Gravid TV 2-stjerne: Serien var en lille kickstarter - Nyheder.dk\nForside/Kultur/Gravid TV 2-stjerne: Serien var en lille kickstarter\nGravid TV 2-stjerne: Serien var en lille kickstarter\nSkuespillerinden Sara Hjort Ditlevsen var omgivet af en masse små skuespillere under optagelserne til TV 2-dramaet "Dag & nat", hvor hun spiller jordemoder.\n/ritzau/ Follow on Twitter Send an email Opdateret: 5. juni 2022\nSara Hjort Ditlevsen og manden, Jacob Lawaetz, bliver snart forældre for anden gang. Parret fik i foråret 2020 datteren Selma. (Arkivfoto).. Foto: Simon Læssøe/Ritzau Scanpix\nRutinerede navne som Sara Hjort Ditlevsen, Birthe Neumann og Sofie Gråbøl havde 18 små skuespillere som kolleger under optagelserne af dramaet “Dag & nat”, som netop nu kan ses på TV 2.\nSerien udspiller sig på en af Danmarks travleste fødeafdelinger, hvor jordemødrene knokler for at give de fødende kvinder de bedste betingelser for at bringe et lille nyt liv til verden.\nOg de små statister, hvoraf de yngste var blot én uge gamle, smeltede skuespillerne, fortæller Sara Hjort Ditlevsen.\n– Det var meget livsbekræftende. Alle var sådan: Ej og åh! Og jeg tror, at vi alle blev lidt skrukke, siger Sara Hjort Ditlevsen og fortsætter:\n– Vi har altid gerne villet have flere børn, mig og min mand, så vi tænkte: Er det ikke bare nu, vi skal gøre det? Så der var en lille sammenhæng med serien. En lille kickstarter, fortæller den 34-årige skuespillerinde.\nOg lige som serien var filmet færdig, fandt Sara Hjort Ditlevsen og gemalen, Jacob Lawaetz, ud af, at de ventede deres andet barn, som meget snart kommer til verden.\nParret blev forældre for første gang i foråret 2020, da deres datter, Selma, kom til verden.\nDet kunne Sara Hjort Ditlevsen sætte i spil under optagelserne til “Dag & nat”, hvor hun spiller jordemoderen Tine.\n– Jeg kunne bruge mine egne oplevelser rigtig meget, ikke mindst min fødselsforberedelse, hvor man gennemgår alle fødslens faser, hvilke muligheder der er, hvad kan der ske, og hvad kan gå galt. Så på den måde følte jeg nærmest, jeg havde fået et lille lynkursus.\n– Og i kraft af at min egen moster også er jordemoder, har jeg også haft et lille indblik i det gennem hende, siger Sara Hjort Ditlevsen og fortsætter:\n– Det var en kæmpe hjælp i forhold til at lave de scener, hvor unge kvinder, som aldrig har født før, kunne kigge på mig og spørge: Er det her troværdigt? Eller hvordan ville jeg gøre her?, selv om det ikke er ens for alle.\n“Dag & nat” sendes på TV 2 søndag klokken 20.\nEngell kalder melding om flerpartiregering for gamechanger\nGruskongen kan blive ældste vinder mod sin egen elev


Stort Liverpool-talent modnet af Gerrard | PLBOLD.DK\nStort Liverpool-talent modnet af Gerrard\nDen 18-årige angriber Liam Millar er i denne sæson rykket fra U18- til U23-holdet, og ifølge sidstenævntes træner er han perfekt for Jürgen Klopp. U18-træner Steven Gerrard har hjulpet det unge talent.\naf: Tobias Reffstrup Rasmussen\nDer er måske noget stort i vente for Liverpool, hvis den 19-årige Liam Millar fortsætter sin udvikling. Canadierne har fået debut på landsholdet, og i denne sæson har han taget skridtet op til U23-holdet.\nIfølge Liverpools U23-træner Neil Critchley passer han perfekt til Jürgen Klopps spillestil, og Critchley fremhæver U18-boss Steven Gerrard som en vigtig figur i teenagerens udvikling.\n- Liam er modnet voldsomt. Han havde ikke en god start på sæsonen, men med råd og den måde, som Steven har håndteret ham på, var det perfekt for ham, og han havde brug for det på det tidspunkt, siger Critchley ifølge Liverpool Echo.\nMillar scorede et hattrick, da han i august 2016 fik sin debut, og på sin 17 års fødselsdag en måned senere fik han sin første profesionelle kontrakt.\n- Siden han kom tilbage, har han været forrygende og har hurtigt fundet sig til rette på U23. Til tider fandt han det hårdt at spille imod større, ældre og mere fysiske spillere, men han tilpasser sig, siger Critchley.\n- Efter hver kamp han spiller for os, kan du se, at han bliver lidt mere komfortabel. Han regner den ud hurtigt. Jeg har været meget begejstret for hans udvikling.


Ønskes råd/mening om Malariapiller og Japansk Hjernebetændelse | Backpacker Planet\nØnskes råd/mening om Malariapiller og Japansk Hjernebetændelse\nHjem Fora Verdensdel Asien Ønskes råd/mening om Malariapiller og Japansk Hjernebetændelse\n20. juni 2009 kl. 3:15 #3529679\nJeg skal til Asien i 6 uger her fra juli til Sep: nogle få dage i Thailand og derefter Cambodia og Vietnam som hoved formål. Jeg er ikke så meget for at tage Malaria piller pga. mulige bivirkninger, og så hørt om folk der blot har en ekstra dosis med i tilfælde af at de bliver smittet. Hvad er jeres mening omkring det? Forbyggende eller blot med på rejsen?\nMht Japansk Hjernebetændelse, hvad er jeres mening dér. Lod I jer vacinerer da i rejste i de lande eller “tog I chancen”?\nHåber at få nogle svar\n20. juni 2009 kl. 5:05 #3529682\nHar selv lige rejst i Tanzania hvor der jo desværre også findes malaria, og jeg tog en pille mod det hver eneste dag og mærkede ikke noget til bivirkningerne overhovedet. Desværre endte jeg op med malaria alligevel, og lå og svævede mellem liv og død i 2 døgn… Pillerne er rigtig dyre, og garanterer ikke at du ikke godt kan få malaria alligevel, det nedsætter bare risikoen for det… Så det er lidt op til dig… Du kan få malaria selvom du tager pillerne hvis du er uheldig… Men alligevel giver det en form for tryghed under rejsen at vide at man tager piller mod malaria…\n20. juni 2009 kl. 5:05 #3529683\n20. juni 2009 kl. 5:08 #3529684\nUh, sikke en historie! Lyder slet slet ikke rart. Er selv fra en meget berejst familie hvor to har malaria, begge fik det i sydafrika. Jeg er derfor altid meget forsigtig når det gælder malariaforebyggelse, dog tror jeg ikke du behøver det til ovenstående tur, jeg ville nok ikke tage piller, men håber du lige får et bedre svar på det område. Japansk hjernehindebetændelse er en grimmer en, men du behøver ikke vaccine til ovenstående tur. Hvis du rejste et halvt år, var det det andet spørgsmål, men til 6 uger er det altså ikke nødvendigt. Håber du får en god tur 🙂\n20. juni 2009 kl. 5:14 #3529685\nDa jeg var i Thailand i to mdr blev jeg vaccineret mod japansk halløj. jeg mærkede intet til vaccinen så jeg ville få den hvis jeg var dig. Jeg tog ikke malaria piller. Det afhænger meget af hvor præcist du skal opholde dig, om du har tænkt dig at bo i junglen osv.\n20. juni 2009 kl. 8:36 #3529686\nVi kan vel alle blive enige om, at der skal en lægelig vurdering til på det her område. Jeg håber ihvertfald ikke, at du træffer din beslutning kun på baggrund af meninger/erfaringer fra andre rejsende\n20. juni 2009 kl. 11:38 #3529689\nSnak med en læge ja… Kommer også meget an på om du er en mand eller kvinde… Kvinder får meget kraftigere og flere bivirknigner ved malariapiller, da det forstyrrer hormonerne.. Især de billige midler i Thailand… Men generelt er stemningen i Sydøstasien, at der er meget få der tager forebyggende.. Hvis du skal et smut til Indonesien eller lign ville jeg dog tage medicin… Japansk er der meget lille risiko for, men hvis man er uheldig er man meget skidt stillet.. Så den ville jeg bestemt overveje..\n21. juni 2009 kl. 2:44 #3529692\nJeg har været i Asien en del gange. Min læge anbefalede mig at købe malariapiller i Asien, fordi de simpelthen har mere tjek på det og så er det kun i regnskove o.lign hvor det er nødvendigt med pillerne. Så vil klart sige du bare ska købe dem i Asien hvis du ska de steder.\nJeg fik en vaccine mod j.hjernehindeb for tror sgu ik det er så sjovt at ende op med den sygdom. Så ville ik ta chancen.\n21. juni 2009 kl. 2:52 #3529693\nLige lidt ekstra info om indo 🙂 Nu er det Indonesien jeg har været i rigtig mange gange og der er det i hvert fald ikke nødvendigt med malariapillerne (stadig kun i jungle områder!) Men kan så i hvert fald anbefale dig at ta dertil.\nOg ja man kan da spørge sin læge men de gir jo alle sammen forskellige svar og tror det rejseerfarende folk kan have lige så kvalificerede svar, for vi har prøvet det af!\n21. juni 2009 kl. 3:38 #3529695\nTak for de mange interessante svar. Det har i hvert fald sat nogle overvejelser igang… til jer der har rejst meget i Asien. Har I rejse i Cambodia og Vietnam i juli/august måned? Jeg kunne nemlig godt tænke mig at vide om man skal tage noget “varmt” tøj med: lange bukser og en trøje f.eks.? Det kan jo godt være at det er varmt om dagen, men hvad med om aftenen? Eller er det slet ikke nødvendig! Jeg har tænkt mig at købe nogle tynde lange bukser dernede pga myggene osv, men nu tænker jeg mere på “varmt” tøj.\nHåber det gav mening:-)\nJeg har tjekket diverse pakkelister der ligger herinde på siden, men er der noget som I virkelig anbefaler man pakker ned til juli/aug i cambodia/vietnam?\n21. juni 2009 kl. 5:43 #3529697\nDet er ikke nødvendigt med noget varmt tøj… Det er ikke den koldeste periode du skal afsted.. I bjergene i Nordvietnam (Sapa) kan det blive en anelse køligt, men hvis man bare har en sweater med så skulle den være i vinkel… Cambodja er rigeligt varmt på denne årstid, men det er også de mest regnfulde måneder..\n22. juni 2009 kl. 1:30 #3529703\nJeg er i Indonesien lige nu, og var i Laos og Cambodia for et par aar siden.\nSelvfoelgelig tager jeg malariapiller og har faaet jap.hjerneh.bet.vaccinationen.\nJeg mener det er absolut for dumt at risikere at blive syg, og det er altsaa doedsyg der her tales om, naar det kan undgaaes.\nJeg er kvinde og tager Vibradox, og jeg har aldrig haft bivirkninger af nogen art.\nTag dog og snak med en laege der ved noget om sagen (evt. paa en rejsemedicinsk-klinik), og foreslaar de at du bliver vaccineret og tager malariapiller saa goer det dog.\nDet kan koste dig for dyrt at lade vaere.\n20. juli 2009 kl. 11:19 #3530026\nHer kan du se præcis hvilke områder der er malaria, og hvilke piller der virker i de pågældende områder.\nDet er simpelthen for dumt at lade være. -Malaria kan ikke behandles hvis det først at sket. -Forebyggelse er den eneste mulighed. Både med piller, men selvfølgelig også med net og spray. (net og spray er nødvendigt under alle omstændighedder, pga Dengue Feber. (en sygdom man ligeledes bliver smittet af gennem myg) Kan ikke behandles, men i hvert fald ødelægge din rejse)\nMht den Japanske… -Gør det! -Det er jo ikke pengene der er vigtige i en sag som denne. -spørg lægen, og de ved præcist hvad og hvor meget.\n11. februar 2012 kl. 9:30 #3541039\nTjek Godtur.dk hvor der er en fin artikel om malaria og malariapiller – http://www.godtur.dk/artikler/malariapiller/ – men ja ellers er rejse doktor.\nDet er langt fra sikkert at du har behov for at tage malariapiller, men det afhænger af hvor i Thailand, Vietnam og Cambodja du rejser.


Regeringsudspil skaber frygt for privatskole-imperier | Netavisen Pio\nKL bekymret mens privat- og friskolerne jubler – Dansk Friskoleforening advarer dog mod at Folketinget vedtager en frihedspakke, der indebærer, at der åbnes for imperie-byggeri\n10. september 2018 - 15:14\nRegeringen vil give privat- og friskoler lov til at oprette fælles administrationer på tværs af skoler, og give de frie grundskoler lov til at udvide ved at oprette filialer og satellitskoler på nye matrikler.\nDe to forslag indgår i regeringens frihedspakke.\nFormanden formand for KL’s Børne- og Undervisningsudvalg, Thomas Gyldal Petersen (S), betegner forslagene som bekymrende:\n”Grundlæggende mener vi at folkeskolen er en centralt bærende samfundsinstitution – og den skal vi passe rigtig godt på. Derfor er der et stort behov for at regeringen sikrer en rigtig god ramme for folkeskolerne. Det, der sker i de her år, er jo, at regeringen med en række tiltag – herunder ikke mindst at man har skaffet frie grundskoler større og større tilskud – samlet set har valgt at prioritere til fordel for de frie grundskoler. Frihedspakken vil også være med til at svække folkeskolen. Jeg noterer i den forbindelse, at de frie grundskolers foreninger understreger, at frihedspakken kan betyde en udvidelse af friskole-tilbuddene – og dermed at flere elever kommer til at gå i privat- og friskoler,” siger Thomas Gyldal Petersen til Netavisen Pio.\nHan understreger, at Kommunernes Landsforening ikke er mod privat- og friskoler. KL anser tværtimod privat- og friskolerne som et godt supplerende tilbud. Men det er afgørende for KL, at regeringen har et meget stærkt fokus på at udvikle og styrke forlkeskolen. Og dér er Thomas Gyldal bekymret over dét fokus regeringen har. Gyldal ønsker ikke at spå om en gennemførelse af regeringens forslag kan betyde at elev-tilgangen til privat- og friskoler boomer, men:\nJeg konstaterer bare at regeringen med en række initiativer gør det nemmere og mere attraktivt at være privat- og friskole\n”Jeg konstaterer bare at regeringen med en række initiativer gør det nemmere og mere attraktivt at være privat- og friskole – og det vil jo givet føre til en udvidelse af de private grundskole-tilbud og dermed en yderligere tilgang af elever på privat-siden. Det bekymrer mig, at folkeskolen dermed risikerer at komme til at stå i en endnu svagere konkurrencesituation. Hvis man vedvarende gør det mere enkelt, mere attraktivt og mere profitabelt at være privat- og friskole, så skaber man jo vanskeligheder for folkeskolen på længere sigt,” siger Gyldal Petersen til Netavisen Pio.\n”Klar imødekommelse af privatskolernes ønsker”\nRegeringens frihedspakke vækker til gengæld jubel hos privat- og friskolerne.\n”Det her en klar imødekommelse af privatskolernes ønsker,” siger formanden for Danmarks Privat Skoler Karsten Suhr, således til Altinget.\n”Hvis det her bliver vedtaget, får vi grundlæggende de samme muligheder, som folkeskolen har haft i årevis – blandt andet i form af administrative fællesskaber på tværs af skoler og muligheden for at etablere filialer,” siger Karsten Suhr, der ikke udelukker, at de nye tiltag kan betyde flere elever på privatskolerne:\n”Administrative fællesskaber giver specielt de mindre skoler muligheden for at spare på administration. Dermed kan de bruge flere penge på eleverne,” siger Karsten Suhr.\nRegeringens nye udspil vækker også glæde i Dansk Friskoleforening.\n”I landdistrikterne kunne der godt ligge to små skoler med 5-10 km. i mellem. Det kunne være en fordel for dem at have en fælles skoleledelse, en fælles administration. Et andet eksempel kunne være en stor byskole, som har pladsproblemer. Den kunne så leje en bygning i den anden ende af byen og f.eks. flytte udskolingen derhen. Det kan man ikke med de nuværende regler,” siger formanden for Dansk Friskoleforening, Peter Bendix Pedersen, til Netavisen Pio.\nAdvarer mod Tvind-imperier\nHan advarer dog samtidig mod at Folketinget vedtager en frihedspakke, der indebærer, at der åbnes for imperie-byggeri:\n”Jeg synes ikke man drive en friskole med hovedsæde i Odense med filialer i Esbjerg, København og Aalborg. Det synes jeg bestemt ikke. Vi siger ja til at man kan bygge filialer, men der skal være en eller anden form for nærhed. Det kunne være inden for kommunegrænsen eller det kunne være spredt over to nabokommuner. Jeg synes ikke, vi skal udnytte friheden til filialtænkning, til imperiebyggeri. Vi skal undgå noget, der minder om Tvind. Vi beder ikke om en blanko-check og så bygge imperier op. At vi kun skal have en friskole i Danmark – med en masse filialer. Det ønsker vi bestemt ikke,” siger formanden for Dansk Friskoleforening.\nVi skal undgå noget, der minder om Tvind\nForsknings- og Udviklingschef ved professionshøjskolen VIA University College, Andreas Rasch-Christensen, mener at muligheden for at lave satellitskoler og filialer kan medføre at elevtallet vokser på privatsiden:\n”Når vi i forvejen har en stigende vandring mod de frie grundskoler, så kan tilladelse til opbygning af satellitskoler og filialer medføre at privat- og friskoler tilføres yderligere vækst,” siger han til Netavisen Pio. Han er ikke modstander af at de frie grundskoler får gode vilkår, men:\n”Det skal samtidig sikres, at folkeskolen får gode vilkår – ellers ryger balancen på gulvet. Til stor skade for hele det danske grundskole-system.”\n'Frihedspakken' blev fremlagt i sidste uge af innovationsminister Sophie Løhde (V). Den er en del af regeringens sammenhængsreform, der skal fjerne bureaukratis og udnødig lovgivning i den offentlige sektor.\nFinn Petersen - 10 september, 2018 - 20:23 - #22\nDet kan “for f.....” ikke overraske nogen at de private skoler jubler,med dette forslag.\nDet viser blot endnu mere at der er brug for et regeringsskifte.Uden e5cskifte er folkeskolerne i stor fare,på sigt.\nBaseret på disse emner: Privatskoler | Folkeskoler | Andreas Rasch-Christensen


Stiftende generalforsamling | Hjarbæk Borgerforening\nHjarbæk Borger og Haandværkerforening blev stiftet 8. februar i 1939. Den stiftende generalforsamling blev afholdt på Hjarbæk Kro. Medlemskontingentet dengang var 1 krone halvårlig, som først i 1946 ændredes til 2 kroner halvårligt. I 1946 blev der også taget beslutning om at opsætte elektrisk gadebelysning i byen.\nVed generalforsamlingen i 1947 blev forslaget om at lade “Julens Glæder” indgå under Borgerforeningen forkastet med 9 stemmer mod 8. I 1947 optog foreningen et lån i Løgstrup Andelskasse på 600 kr for at dække udgifterne til dækning af regningen fra installatør Johansen, Løgstrup.\nProtokollerne siden foreningens opstart findes stadig i foreningens varetægt. De to første protokoller er dog overdraget til Lokalhistorisk Museum for at beskytte dem yderligere mod tidens tand, så de kan bevares til eftertiden. De to smukt håndskrevne protokoller er affotograferet og kan ses her.\nDu kan se de oprindelige vedtægter (love) her:\n§1: Foreningens Formaal er at virke for Byens Fremgang ved at varetage Borgernes Interesse og Tarv, ved at fremme Oplysning, og saa vidt muligt gøre Hjarbæk til en sund og smuk By.\n§2: Adgang til Optagelse i Foreningen har enhver, Mand eller Kvinde, der som god Borger vil gavne sin By.\n§3: Kontigentet fastsættes paa den aarlige Generalforsamling for et Aar ad Gangen og opkræves halvaarlig.\n§4: Foreningens Bestyrelse bestaar af 5 Medlemmer. De vælges paa den aarlige Generalforsamling og for 2 Aar ad Gangen, saaledes at skiftevis 2 og 3 afgaar hvert Aar. Bestyrelsen vælges selv Formand, Næstformand og Kasserer. Ligeledes vælger Generalforsamlingen 2 Revisorer for 2 Aar ad Gangen med skiftevis Afgang. Er en Revisors Funktionstid ikke udløben hindrer dette ikke hans Valg til Bestyrelsen med der skal da i hans Sted vælges ny Revisor. Ligeledes vælges Suppleanter, en for Bestyrelsen og en for Revisorerne. Intet Medlem kan nægte det paa ham faldne Valg, men ingen er pligtig til at modtage Genvalg før 2 Aar efter, at hans Funktionstid er udløben.\n§5: Bestyrelsen er til enhver Tid ansvarlig for Foreningens Midler og skal drage Omsorg for, at kontante Penge føres frugtbringende.\n§6: Der afholdes hvert Aar i Januar ell. Feb. Generalforsamling. Regnskabsaaret gaar fra Nov og til Nov. og Kassereren aflægger Regnskabet i revideret Stand paa Generalforsamlingen.\n§7: Ekstraordinær Generalforsamling kan afholdes, naar Bestyrelsen finder det nødvendigt, eller naar 10 Medlemmer ved skriftlig motiveret Begæring til Bestyrelsen forlanger det.\n§8: Bekendtgørelsen og Indvarsling til Generalforsamlingen sker ved Opslag i Byens Butikker.\n§9: Opløsning af Foreningen kan kun ske naar den er vedtaget paa 2 paa hinanden følgende Generalforsamlinger med mindst 8 Dages mellemrum og med mindst 3/4 af alle Foreningens Medlemmers stemmer.\n§10: Forandringer i, eller Tillæg til disse Love, kan kun ske naar de vedtages på en Generalforsamling med 3/4 af de mødte Medlemmers Stemmer. Dog kan §9 ikke ændres.\nSaaledes vedtaget paa den stiftende Generalforsamling paa Hjarbæk Kro den 8. Februar 1939. Underskrevet Konrad Konradsen, Thorvald Jensen, Kristian Degn, Th. Jensen, A. Lund Frederiksen.


Weekend-tip: Svenske døve fejrer døves dage i Jönköping – LOUD.land\n20/09/2017\tKULTUR, NORDEN, TEGNSPROG & DØVEKULTUR\nI denne uge er det “International Week of the Deaf” og det fejres flere steder rundt omkring i verden. Er du vild med svensk kultur og svensk tegnsprog? Så giver vores svenske naboland den gas med hele fire døvekulturelle dage i Jönköping.\nDagene afholdes i den svenske by, Jönköping, der ligger mellem København og Stockholm – små fire timer i bil fra København. Jönköping er en kendt by i Sverige, men byen gør til daglig ikke det store væsen af sig i Døve-Sverige hvad kultur og historie angår. Byen har en døveforening, Vätterbygdens Døveforening, og så findes der døve- og høreklasser i en af byens skoler.\nMød en masse forbilleder\n“Døv – ja da” er temaet for svenskernes Dövas Dag, og arrangørerne skriver:\n– Lad os opleve nogle dage sammen, hvor vi kan føle, at vi er gode nok som vi er. Lad Døves Dag samle os, og lad os minde os selv om, at tegnsprog og vores døveverden er værd at blive respekteret af omverdenen, og at omverdenen bør lytte til os. Det er os der selv ved, hvad der er bedst for døve børn, unge, voksne og ældre! Mød vores skønne forbilleder, oplægholdere, underholdere og venner!\nVarieret program på svensk tegnsprog\nProgrammet, der starter allerede i dag, den 20. september, og løber frem til på søndag, byder blandt andet på museumsbesøg, pubaftener, byvandring, filmfremvisning, foredrag, yoga/spinning, teater, udendørs aktiviteter i form af motorcykler og fiskning og ikke mindst et brag af en fest. Alle toneangivende svenske organisationer indenfor Døve-Sverige, er mere eller mindre repræsenterede på selve døves dag den 23. september.\nDøves Kulturdag i Danmark\nI Danmark er Århus værtsby for Døves Dag, som løber af stablen på lørdag. Her er der også masser af foredrag og aktiviteter på dansk tegnsprog. Hvis du har misset nyheden, kan du læse om den danske Døves Kulturdag her:\nDøves Kulturdag 2017 i Århus\nOm Dövas Dag i Jönköping\nNyhetstecken (TV): Dövas dag inleds idag


Solcreme faktor Guide: Er solcreme med solfaktor 50 bedst for min hud?\nDet er utrolig vigtigt at beskytte huden mod solen! Så mindsker du risikoen for hudirritation og bumser! Men hvilken solcreme faktor er bedst?\nHvilken solcreme faktor anbefaler i når jeg gerne vil bruge en faktor 50 i ansigtet, som giver mere beskyttelse end jeres dagcreme med faktor 15? Har fedtet hud med tørre zoner.\nDejligt at høre, at du er glad for produkterne… Og fedt at høre, at du gerne vil beskytte din hud mod solens skadelige stråler med god solbeskyttelse og høj solcreme faktor.\nJeg kan dog ikke anbefale dig en solcreme med faktor 50. Du er naturligvis fritstillet til at vælge en solcreme faktor 50, men synes lige du skal vide hvorfor vi ikke kan og vil anbefale solfaktor 50.\nsolcreme faktor 15 tillader dig at være i solen 5-6 timer – hvilket er en normaldag for de fleste. Desuden bliver ALLE solcreme fortyndet af sved, vand o.l. – så du får en LANGT bedre beskyttelse ved at smøre solcreme på huden løbende igennem hele dagen, fremfor at vælge produkter med en høje solfaktor.\nEn solcreme med faktor 15 beskytter 95 % – en solfaktor 30 beskytter 96% – højere beskyttelse er ikke mulig.\nSå du får præcis den samme beskyttelse med Danish Skin Care cremen – som en solcreme med faktor 50 og UVB og UVA solfilter. Eneste forskel er hvor længe du kan være i solen…\nHåber mit svar giver mening! Ved det kan være temmelig forvirrende med alle de råd om solcreme – rigtigt mange rådgiver dog forkert. For ja, solcreme faktor skal blot være 15 – det vigtigst er at der er UVA og UVB solfilter i!\nDu kan finde MANGE solcremer på markedet med faktor 50, men uden UVA filter – også har du INGEN beskyttelse mod hudkræft, da det netop er UVA filtrerene der beskytter mod hudkræft.


Forskere har knækket koden bag problemstof i hestebønner | Økologisk - nyt om udviklingen\nProjektleder Jesper Fog-Petersen (t.v.) viser screeningsforsøget med ærter og hestebønner frem ved en markvandring i Østjylland i slutningen af juni. Foto: Karen Munk Nielsen\nForskere har knækket koden bag problemstof i hestebønner\nDanske forskere har fundet genet for vicin i hestebønner. Det betyder, at det uønskede stof vil kunne forædles væk i løbet af få år.\nAf Karen Munk Nielsen, kommunikationskonsulent i Innovationscenter for Økologisk Landbrug\n07. juli 2021, 17:07\nFoder, Plantebaserede fødevarer, Forskning, Planteavl\nHestebønner er en af de proteinkilder, som landmænd og virksomheder regner med, skal have en større plads i kosten i fremtiden. Den kan erstatte soja i mange produkter og er interessant til såvel industri som direkte konsum. Alt efter sort indeholder bønnerne større eller mindre mængder af stoffet vicin, som ikke alle tåler. Man regner med, at 400 mio. mennesker på verdensplan ikke tåler vicin.\nVicin sidder i skallen og forsvinder ved udblødning, men nu har et danskledet forskerhold fundet genet, der koder for vicin i hestebønner. Dermed vil det være muligt helt at forædle stoffet ud af hestebønnerne.\n"Hvis man skal have en stor produktion, så vil man gerne sikre sig, at det er sikkert for alle at indtage. Vi kigger ikke kun på markedet for mennesker, men hestebønnen er også en kilde til protein for enmavede husdyr som kyllinger, der også er sensitive over for vicin. Så der et stort marked," siger Fernando Geu-Flores, lektor på Institut for Plante- og Miljøvidenskab på Københavns Universitet, til Videnskab.dk.\nHestebønner er en af de bælgfrugter, der er velegnede til dyrkning i Danmark. Den har allerede skubbet en del soja ud af foderplanerne til især kvæg, og den forventes også at være et godt bud på en danskproduceret bælgfrugt til konsum.\nI Økologisk Landsforenings projekt 'Sort it out' screenes et større antal sorter af hestebønner for smag, konsistens og andre egenskaber, der har betydning for bønnernes egnethed til konsum. For projektleder Jesper Fog-Petersen er fundet af vicin-genet en glædelig nyhed:\n"Det betyder, at man i ingrediens-industrien, hvor man ikke udbløder eller koger bønnen, kan få et bedre produkt," siger han.


Nr. 29 af 2.095 Restauranter i Tampa\nGod find. God mad og god service\nBare dukkede ind med en kollega og havde havabbor og kødbrød. Godt udvalg til rimelige priser. Mad og sider var meget velsmagende og kogte perfekt. Et besøg værd, som menuen har et godt og varieret valg.\nVi besøgte sæsoner 52 i aftes. Vi havde foretaget en reservation på åben tabel og ventede kun et par minutter at blive siddende. Serverne var meget vidende som de forklarede menuen. Vi begge bestilte vigtigste parabol salater og de var gode. Min mand bestilte rejer...og feta salat. Det var godt, men rejer var selvfølgelig lille og frosne, så han var lidt skuffet. Jeg bestilte laks og det blev serveret med en lækker asiatisk vinaigrette. Præsentationen var smuk og nogle brød eller krakkere ville have været et godt akkompagnement. For ørkenen præsenterer de små skydespil indeholdende forskellige fyldninger (nøgle lime, pecan pie osv.) De var ok, men smagte ligesom baby mad. Jeg skal springe denne del af måltidet næste gang.Mere\nEnhver sæson 52\nJeg var på en konference her i Tampa og besluttede at prøve sæson 52 til frokost. Vi blev mødt af venligt personale derefter taget til vores bord. Interiøret i restauranten var meget rart. Indstillingerne på menuen var store, og det var svært at vælge. Jeg...havde Mahi - mahi tacos og champignon suppe. Fremragende smag og alle vores valg var store og vores service var fantastisk. Sørg for at prøve de skarpe glasstørrelseserter. De var fremragende! Jeg ville komme igen til forretning eller familie spisning.Mere\nGodt sted til en forretningsmiddag\nJeg har besøgt dette sted ofte med grupper op til 30 personer til en business middag og det er alwsys stor. Godt udvalg af gode, rimeligt prissatte og god service. Stedet er nice inde og meget indbydende. Betjent parkering er tilgængelig, så du kan komme...ud lige ved hoveddøren.Mere\nÅrstider 52 er et populært sted til frokost. De fleste af tabellerne i denne hyggelige restaurant syntes at være fyldt, da jeg spiste der. Vi gik med en gruppe på 8 fra arbejde og jeg var imponeret over hvor effektivt de tjente vores store gruppe....Vores venlige server var hurtig at tage ordrer og vores fødevarer kom ganske hurtigt. Min seared tun salat var rigelige og absolut lækker. En meget flot frokost.Mere\nJeg sad ved baren under mit besøg i Seasons 52 . Alle de ansatte jeg mødte under mit besøg var fantastiske. Værtinden var vidunderlig som var bartenderne og servere. Min grill kylling salat var lækker. Alle de ingredienser var friske og kyllingen var tilberedt perfekt....Craft øl-udvalg var temmelig svag. Samlet set en meget dejlig oplevelse.Mere\nPænt udvalg til frokost\nMin 1 street gang spisning på sæsonen 52 . Jeg blev glædeligt overrasket over, at frokosten var velsmagende. Dessert var let og lækkert. Ville tage afsted igen : - )\nKundeservice + fremragende mad = bare tag af sted!\nFremragende kundeservice fra receptionen til serveren og manager, der stoppede ved vores bord. Kim, vores tjener havde masser af viden om tilbuddene og selvfølgelig nød sit job. Fremragende mad. Copper River laks blev tilberedt perfekt. Lobster flade brød forret - - fremragende. Deres "mini desserter'...- - perfekt slutning. En af de sjældne kæde restauranter vi kan anbefale. Første gang, der vender ikke vores sidste.Mere\nVi fejrer er altid sjov i et godt indrettet restaurant. Indretningen var varm og behagelig. Maden var frisk og godt præsenteret. Laks blev serveret på en cedar planke og lækker. Den flade brød var det sjovt til at bestille flere og dele. Vi tog til...happy hour og middag. Vil vende tilbage igen.Mere\nFantastisk oplevelse for vores bryllupsdag\nVi besluttede at prøve dette sted for første gang. Hele vores måltid var bare fantastisk. Vi har modtaget en lille appetitvækker første og et glas champagne på huset - positiv overraskelse. Måltidet (regnbueørred og Lammekam) var tilberedt perfekt. Jeg vil blive glad da vi kan...besøge en Seasons 52 tættere på vores hjem.Mere


Du er her: Forside Temaer Epidemimatematik Epidemimatematik Modeller\nEpidemimatematik anvendes til at beskrive og overvåge, hvordan epidemier udvikler sig. Matematikken kan i et vist omfang forudsige epidemiers forløb og give grundlag for at stoppe eller bremse epidemier. Se eksempler på simple modeller og aktiviteter, fx modellen 'netværkssygdom' og spillet 'Counter Plague'.\nEn epidemi udvikler sig ved, at de smittede smitter andre. Hvis hver smittet smitter to andre, og det tager en uge, vokser det med 2, 4, 8, 16… nye smittede om ugen. Det må jo stoppe, eller gå delvis i stå, om ikke før, så når hele Jordens befolkning er smittet. Desuden bliver de smittede immune – i kortere eller længere tid – så der er færre og færre at smitte. Der går måske tid, inden den smittede smitter. Der går tid, inden den smittede viser sygdomstegn (inkubationstiden). Man smitter kun personer, man møder eller indirekte får kontakt med gennem for eksempel inficerede overflader, så en detaljeret model skal tage i betragtning, hvordan befolkningen mødes.\nUndervisning i epidemimodeller\nI det følgende er der forslag til aktiviteter, hvor eleverne arbejder med grundlæggende egenskaber ved epidemier i såkaldt diskrete epidemimodeller. Forslagene er inspireret af NRICH.\nFind flere eksempler på aktiviteter på NRICH's websitet.\nEksempel: Netværkssygdom og Stå-op-sygdom\nDel 1. Stå-op-sygdom\nFørste runde: Én elev rejser sig (er smittet) og peger på to andre.\nAnden runde: De to rejser sig og hver peger på to andre.\nTredje runde: De fire udpegede peger på to hver.\nHvor lang tid (hvor mange runder) tog det, før hele klassen var smittet?\nHvad ville der ske, hvis hver smittede 3?\nHvad nu, hvis klassen var større?\nDel 2. Et (socialt) netværk\nVælg en knude (cirklerne) som den første smittede.\nFor hver "naboknude" – dem, der er forbundet med den smittede - slår man med en terning.\nHvis man slår 1 eller 2, smittes denne ikke. Ellers smittes den.\nDen, der var smittet først, markeres som immun og kan ikke smittes senere.\nKnude nummer 5 smittes først.\n5 smitter så knuderne 3 og 6. Og 5 er derefter immun. (Knude 9 smittes ikke – der slås med en terning for at se, om man smittes).\n3 smitter 2 og 4, 6 smitter 8 og 9. De er derefter immune.\nHvordan udbredes sygdommen?\nFår alle den?\nEr det samme resultat hver gang?\nHvad er betydningen af valg af den første knude?\nHvad betyder reglen med terningkastet?\nSe på knude 7 i sidste figur. Den kan ikke smittes, fordi 6 er immun. Hvilke knuder skal være immune (vaccineres) for mest effektivt at forhindre sygdommen i at sprede sig?\nEksperimentér med andre netværk på Complexity explorables\nEksempel: Spil Counter Plague\nMan skal bruge en terning og 20-30 brikker pr. gruppe, der spiller. Hver gruppe vælger en farvet terning som i figuren og følger de regler, der er angivet. Tallene ud for terningerne siger, hvor mange nye smittede, der er, hver gang man slår.\nLæg en brik på bordet – den første smittede - trin 0.\nSlå en gang med terningen\nLæg det antal brikker op, der passer til terningkastet. (Slår man 6 og har den blå terning, lægges 2 brikker. Slår man 6 og har den røde, lægges 3). De lægges til højre for den første brik. Det er Trin 1 i sygdommen.\nSlå nu en gang med terningen for hver smittet fra Trin 1, og læg de næste smittede til højre for den, der har smittet dem\nGentag 4. Bliv ved, til epidemien dør ud, eller I løber tør for brikker.\nFørst med den blå terning:\nDerefter med den røde terning:\nPrøv selv med andre terningregler – fx den grønne og den gule.\nHvor mange smitter en smittet i gennemsnit (det er kontakttallet)?\nHvad skal det gennemsnit være, hvis epidemien skal dø ud?\nHvordan kan man beskrive superspredere?\nI Counter Plague?\nPrøv flere online spil uden terninger på NCTM's websitet\n60291 / i29


Hjælp til ny pc 0\nStabell 12. januar 2014, 15.35\nHej jeg skal ud og erhverve mig en ny pc og eftersom jeg er idiot til sådanne ting må jeg jo søge hjælp herinde hos pc-genier! Jeg har ikke de store krav til den udover, at den skal være til at ...\nCSGO "holdt op med at fungere" løsning? 0\nDunse 11. januar 2014, 17.15\nHej folkens, Jeg har et af de mere kedelige problemer. Når jeg spiller CSGO, eksempelvis en competive match ryger jeg ofte ud af kampen som følge af, at mit spil simpelthen lukker ned og sige...\nLaptop og 144 hz skærm 0\nfacebook_rG72mB 9. januar 2014, 20.51\nHej. Jeg har en MSI GT60 ( http://www.msi.com/product/nb/GT60-0NC.html ) og har så for nyligt købt denne skærm ( https://www.asus.com/Monitors_Projectors/VG248QE/ ) Mit spørgsmål er så: Jeg ha...\nDisk problem 0\nTjoms 7. januar 2014, 15.19\nHej allesammen. Min computer har udemærket specs (i7-3630m, 8 gb ddr3 ram, 500 gb hdd og geforce 640 le 2 gb dedikeret. Dog er disk trafikken altid på 100% hvilket sløver den kraftigt ned og får...\ncloz 6. januar 2014, 21.20\nHey gdk! Jeg er rimelig i tvivl om hvordan man sætter skalering på, så håbede lige der var nogle gEEks her inde, her er mine 2 grafik kort :D AMD Radeon 7900 series Intel(R) HD Graphics 3...\nNogen som kan hjælpe? 0\nMicroxR 6. januar 2014, 08.41\nhttp://www.youtube.com/watch?v=u92vAX6nUes - Den er dog filmet med mobil, da jeg ikke lige havde andre muligheder. Som i kan se i filmen er der flimre " grafik fejl, " oppe i venstre hjørne af min...\nHjælp: Køb af mikrofon til live-stream. 0\nfuglsang 4. januar 2014, 15.44\nHej I forbindelse med et nært forestående LAN, er vi på udkig efter en ordentlig mikrofon til vores live-stream. Vores krav er, at det er robust, og at det er en løsning vi kan bruge i mange år...\nKøb af Gamer bærbar - budget 10.000 0\nSuperRune 3. januar 2014, 18.57\nHej alle sammen, og JA. Jeg har kigget forum lidt igennem for tråde. Budget er på omkring de 10.000 (+/- 1500 kr. hvis nødvendigt.) Jeg har kigget på modeller fra MSI, XMG, Alienware & diverse ...\nROCCAT Valo - Taste-delay på 0.5 sek 0\nmyst1fyz 31. december 2013, 01.15\nJeg har i nogle år haft et ROCCAT Valo keyboard liggende, fordi at de siden at det blev brugt for første gang, ikke har været "ordentligt". Går jeg f. eks ind i CS:S/CS:GO og vil tage et game, så r...\nStabil lorte fps 0\npreten 28. december 2013, 15.30\nHejsan gdk. Står i den situation at jeg ska spille lidt source med nogle gamle mates. Og jeg får så installeret og det hele ser fint ud. indtil.. Jeg så åbner mit spil og ser. at min fps Knap og...\nOpgradering af PC 0\ntap 19. december 2013, 13.07\nHej GDK Jeg har ikke den store viden indenfor hardware, så vil gerne have noget hjælp.. Jeg skal have opgraderet min computer en smule, så jeg ikke får fps drops in-game i csgo mere. Det jeg...\nHvilken mus minder mest om MS IE 3.0? 0\nbatez 16. december 2013, 21.35\nHej, Jeg har ikke rørt cs i flere år, men jeg har altid brugt Microsofts IntelliMouse Explorer 3.0 (MS IE 3.0). Nu vil jeg gerne have en mus der minder mest muligt om den, hvad angår formen på m...\nVurdering af nuværende PC og hjælp til ny. 0\nfuntz 15. december 2013, 19.11\nHejsa! Jeg har denne maskine som jeg kraftigt overveje at sælge, men har ikke nogen idé om hvad den er værd :) Specs: Intel Core i5 2500 3.30GHz Gigabyte H67M-D2-B3 8GB DDR3 1333 500gb ...\n120 hz til syncmaster 900nf 0\nfacebook_rG72mB 10. december 2013, 17.47\nHey Jeg mener man skal hente et program til en syncmaster 900nf. Er der nogen der kan be/afkræfte den teori, og såfremt bekræfte sende mig et link? MvH\nHvilken comp er bedst? 0\nrasmusiBOI 5. december 2013, 20.19\nHvilken comp er bedst til gaming? http://www.sharkgaming.dk/shark-brutality-haswell.html eller http://topdata.dk/product.asp?product=9194 Kunne være lækkert med et hurtigt svar. :)\nFPS halveret i alle spil efter installation af Windows 8?!:S 0\nKrilleY 2. december 2013, 19.03\nHej GDK! Efter jeg er skifter over til Windows 8 for et par uger siden, da jeg har hørt det skulle give bedre FPS i spil end Windows 7 gjorde, i de fleste tilfælde, så er min FPS i alle spil nær...\n670 VS 760 0\nFlaversism 2. december 2013, 15.58\nHey peeps! Sidder og skal til at bestille et nyt grafikkort, jeg er en "casual" gamer altså alle vil jo selvfølgelig have bedst grafik som muligt, men jeg behøver ikke køre højt grafik, bare min fr...\nCSGO won't laucnh 0\njesperK 30. november 2013, 12.42\nHello fellas! I just bought my new pc and i can't launch CSGO. I have tried - Reinstall the game - Update all my drivers - Verify steam cache - launch as an administrator - Launch via fold...\nKan ike snakke på mumble 0\ncloz 29. november 2013, 22.55\nHej gaming jeg sidder med nogle mates på mumble, men kan ikke snakke, har prøvet at reboot pc, prøve lidt forskelligt med min headset. Hjælp!!!!! hvis det evt er nødvendting add skater11344\nKøb af brugt PC til spille ? 0\nfacebook_jqGztq 29. november 2013, 01.48\nHej folked Jeg håber nogen her kan hjælpe mig lidt med noget info. Jeg er fotograf og har altid pgr af mit arbejde været Mac mand og er det stadig. Og lad os blive enig om. mac er IKKE en rigt...\nIsolerende Gaming headset med solid lyd 0\n-tmL 29. november 2013, 01.10\nHey derude. Nogen som ved hvilket headset man skal købe hvis man ønsker en god solid lyd og voldsom isolation. Med voldsom isolation mener jeg at når det sidder på hovedet skal jeg intet kunne høre...\nHjælp - Til at købe en ny mus. Har forslået 4 jeg håber i kan give feedback på 0\nzemo 29. november 2013, 00.41\nHej Gaming.dk Jeg har spillet med en Razer Deathadder siden 2011. Og er blevet pænt træt af at holde og spille med den. Så ville gerne udfordre mig selv med at prøve en ny mus. Har overvejet diss...\nHvad skal jeg vælge? 0\nZetah 25. november 2013, 23.25\nSandstrøm SANDAIR 2.1 højttalersystem Trust GXT 38 2.1 højttalere 60W Håber nogen herinde ved lidt om højtalere ;)\nMSI GTX 770 0\nGrandlund 22. november 2013, 13.08\nHej! Jeg havde tænkt mig at ønske MSI GTX 770 til jul. Jeg ville dog lige være sikker på, om min PSU overhovedet kan trække det. Lige nu har jeg en Coolermaster 550W og min nuværende GPU er et MSI...\nBilligste 120hz skærm? 0\nxW10_o 21. november 2013, 20.42\nHej gdk, Kort og enkelt: hvad er den billigste 120hz skærm? Har søgt lidt omkring, men tydelig vis de forkerte steder, for har ikke fået resultat. Skal bruges til GO :) på forhånd tak,\nπ Rendered for 3.215.182.81 (unknown generic generic0 other) at 2020-04-10 06:14:35 UTC running v857 (5b72b49d5132b021f3004384c6f5845b07f30443)