Slovenien: Melania Trumps hjemland er blevet et feriehit | Rejser | fyens.dk\nSlovenien: Melania Trumps hjemland er blevet et feriehit\nAF: AF KRISTOFFER FLAKSTAD KULTUR@BERLINGSKE.DK\nPubliceret 22. marts 2019 kl. 20:37\nFolk i Ljubljana elsker byens hundredvis af caféer og barer. På Petkovskovo nabrezje sidder man langs floden med udsigt til St. Niccholas-kirken ? og man er ikke alene. Foto: Kristoffer Flakstad\nSloveniens hovedstad Ljubljana har oplevet et sandt turistboom de seneste år. Folk har fået øjnene op for den hyggelige by med gamle caféer og smuk arkitektur. USA's præsidentfrue Melania Trump har en stor del af æren.\nMelania Trump har delt vandene i USA - og i store dele af den vestlige verden, men i ét land er de overvejende begejstrede for den amerikanske førstedame, nemlig hjemlandet Slovenien. I mange år var den lille nation, der ligger klemt inde mellem Østrig, Italien, Ungarn og Balkan, et land, de fleste blot kørte igennem for at nå videre til Kroatiens indbydende strande og øer. Det ændrede sig med et trylleslag, da Donald Trumps valgsejr gjorde den slovenskfødte Melania Trump til "First lady". Melanija Knavs, som hun oprindeligt hed, voksede op i provinsbyen Sevnica, mens Slovenien endnu var en del af den kommunistiske føderation Jugoslavien. Sevnica ligger smukt ud til floden Sava godt 50 kilometer øst for hovedstaden Ljubljana, som hun senere flyttede til. Førstedamen har aldrig lagt skjul på, hvor hun kommer fra og har derfor været med til at sætte Slovenien så meget på verdenskortet, at landet oplevede et sandt turistboom allerede i månederne op til det amerikanske præsidentvalg i 2016. Besøgende fra både andre europæiske lande og oversøiske nationer, ikke mindst USA, har fået øjnene op for Sloveniens imponerende og meget alsidige natur - samt ikke mindst skønheden i Ljubljana. New York Times og andre amerikanske medier var hurtige til at aflægge byen et visit efter Donald Trumps valgsejr - hvilket faldt sammen med, at Ljubljana var grøn hovedstad i Europa. Siden er det kun gået i én retning for turismen i Slovenien, der alene sidste år steg med 17 procent til 3,4 millioner besøgende fra udlandet. Man kan levende forestille sig, at ikke så få ansatte i hotel- og restaurationsbranchen har Melania Trump med i deres aftenbøn. En bedre goodwill-ambassadør kunne turistbranchen ikke have ønsket sig.\nRejsetidspunkt: Bedst fra april til oktober. I december afholdes et kæmpe julemarked, og hele byen dekoreres.Transport: Mange kører selv til Slovenien. Vejene er gode i landet. Man kan flyve til Ljubljana eller til Zagreb i Kroatien, der kun ligger et par timers kørsel væk. Der er heller ikke langt til byer som Wien og Venedig. Kroatien er uden for Schengen, så beregn ekstra tid i lufthavnen, hvis man går efter denne løsning. Mad og drikke: Sloveniens menukort er i høj grad præget af både Italiens, Østrigs og det nordlige Balkans køkkener. Der dyrkes god vin i landet, og man bør prøve den lokale øl Lasko. Mange caféer serverer også æblekagen strudel, der smager himmelsk. Priserne er et godt stykke under de danske.\nOvernatning: Der findes hoteller og airbnb i alle prisklasser i byen. Er man på et kort besøg, og vil man sikre sig hurtig adgang til de centrale strøg, er det mondæne Grand Hotel et godt bud.\nOppe fra borghøjen er der et raffineret kig til kirkespir, tegltage ? og længst ude Sloveniens bjerge. Foto: Kristoffer Flakstad\nOpfandt slovenerne hjulet?\nLjubljana, der blev Sloveniens hovedstad efter uafhængigheden i 1991, er en gammel by. Forskere mener, at her boede mennesker for over 9000 år siden, og i 2002 gjorde man et enestående arkæologisk fund i sumpområderne syd for byen, nemlig et træhjul, der menes at være 5000 år gammelt. Det er dermed det ældste træhjul i verden, og historikere verden rundt har lige siden funderet over, om det var slovenerne, der simpelthen opfandt træhjulet? I dag findes der ikke synlige spor af stenalderens Ljubljana, dårligt nok af middelalderens. Byen blev ramt af kraftige jordskælv i først 1511 og derefter i 1895. Begge gange måtte store dele af byen genopføres. Ljubljanas indre er derfor et sammensurium af renæssancegader og huse i jugendstil, der sammen med enkelte middelalderbygninger udgør et snirklet mønster af gader og hyggelige pladser. For den 18-årige arkitekturstuderende Melania Trump har byrummet utvivlsomt været et slaraffenland af historiske stilarter og spidsfindige, arkitektoniske løsninger, der har betaget og inspireret både hende og medstuderende. Prikken over i'et er borgen Ljubljanski grad, der knejser på en stejl klippe over byen. Den tegner sammen med de røde tegltage og mange sirlige kirkespir byens poetiske skyline. Midt gennem byen strømmer Ljublanica-floden med imponerende broer og romantiske passager, hvor grædepile kysser den spejlblanke overflade, og kærestepar promenerer hånd i hånd.\nMarkedskulturen blomstrer i Ljubljana, hvor bønder kommer ind hver eneste dag og sælger ud af årstidens lækre grøntsager og frugter. Foto: Kristoffer Flakstad\nTidageskrigen taler vi ikke om\nDet var romerne, der anlagde Ljubljana, og byen var i mange hundrede år en strategisk vigtig stad, som forskellige magthavere fra Napoleon til habsburgerne gjorde, hvad de kunne for at holde på. Slovenerne var i århundreder en del af det østrig-ungarske rige og har altid været kulturelt orienteret mod Østrig og Italien - ikke det Jugoslavien, som man ufrivilligt blev en del af efter anden verdenskrig. Af samme grund var slovenerne hurtige til at erklære sig selvstændige efter murens fald. I Beograd valgte man at sende tropper til den slovenske grænse, hvor den ultrakorte uafhængighedskrig blev udkæmpet fra 26. juni til 6. juli 1991. Det lykkedes de slovenske styrker at kontrollere landets grænser mod det nuværende Kroatien, og magthaverne i Serbien indså, at Slovenien var tabt. Melania Trump havde i øvrigt forladt sit hjemland kort forinden og levede under den jugoslaviske opløsningstid et sødt liv langt væk fra de raslende sabler, nemlig i Milano og Paris, hvor modelkarrieren nåede nye højder. Hjemme i Slovenien blev 18 soldater og 12 civile dræbt under tidageskrigen. Spørger man folk i Ljubljana i dag, var lynkrigen nærmest kun et komma i landets historie. De er for længst rykket mentalt videre, og man vil langt hellere tale om den økonomiske opblomstring, Slovenien oplevede i tiden efter uafhængigheden, og som i 2004 førte til et EU-medlemskab. Man fornemmer en national stolthed over det lille lands formåen trods hårde odds efter krigene på Balkan - og Ljubljana er i dag en smilende by, hvor selvtilliden og glæden ved livet viser sit ansigt gang på gang.\nDer er serveringssteder overalt i den indre by ? og man må tage alternative metoder i brug for at skabe plads til flere caféborde. Foto: Kristoffer Flakstad\nI Melanias fodspor\nRammer man den slovenske hovedstad på en lun dag i sommerhalvåret, kan man være sikker på, at enhver stol på fortovsbeværtningerne langs floden Ljubljanica er optaget. Der er latter og snak i luften, kaffekopperne klirrer, og vinglassene funkler i solen, mens cyklister og fodgængere myldrer forbi. Og man vil hurtigt opleve, at her er mange unge mennesker, og at de elsker at gå på café. Mange unge kommer hertil for at studere på Sloveniens største og ældste universitet. Det samme gjorde Melania Trump, der som ung søgte ind på universitetets studier for arkitektur og design. Hun gennemførte dog aldrig studierne, da hun i stedet tog til Milano for at leve af at være fotomodel. Hendes skønhed var allerede blevet spottet flere år forinden, og hun finansierede sine arkitekturstudier ved at arbejde som model - et job, der til sidst blev så omfattende og lukrativt, at hun besluttede at forlade hjemlandet for aldrig at komme til at bo her fast igen. Det var også modelkarrieren, der bragte hende til New York, hvor hun i 1998 mødte Donald Trump, der jo siden sensationelt blev USA's præsident. Det møde endte med at komme hjemlandet til gavn. Turistbranchen arrangerer ture til hjembyen Sevnica og guidede gåture rundt i "Melanias Ljubljana", hvor hippe cafeer og byens smarteste handelsgader naturligvis frekventeres. Slovenien er blevet førstevalg for førstedamefans.\nLjubljana er fuld af unge mennesker, der kommer her for at arbejde og studere ? ligesom i sin tid Melania Trump, der læste arkitektur på universitetet før modelkarrieren tog fart. Foto: Kristoffer Flakstad\nVed sin mands side. Melania og Donald Trump. Foto: Mandel Ngan\nMelania Trump er tidligere model og flyttede til USA i 1996. Foto: Stringer/Scanpix 2016


Gør det selv legehus | Møbler til terrassen og haven Gør det selv legehus – Møbler til terrassen og haven\nHus Plus Have Gør Det Selv Guides Byg selv dit legehus – Gode råd til perfekt . Hent gratis byggevejledning og tegninger her. Giv dit barn et lille legehus fra XL-BYG. Bestil legehuse i træ online og få fuld fortrydelsesret!\nDrop at gøre det selv – køb et legehus fra XL-BYG. Træet leveres uafkortet, men der medfølger en meget nem og udførlig samlevejledning. Vinduer til legehus – Lav-det-selvindlæg26. Legehus spørgsmål – Lav-det-selvindlæg6.\nUploadet af Jakob DallSådan bygger man et legehus på sek. Et legehus kan være et familieprojekt både at bygge og bruge. Hav mod på at gøre det selv – men vær realistisk omkring egne byggeevner.\nPræcis som sidste år kigger vi efter et stort legehus, og vi vil ikke give. Min venindes mand laver faktisk tegninger til gør-det-selv-legehuse!\nBergen hegn xl byg →


Young Gun Academy | https://surfcenter.dk\nYoung Gun Academy 2020\nKitesurfing camp for young guns i alderen 10-17 år!\nYGA er for dig mellem 10 og 17 år som vil blive bedre til kitesurfing – vi har hyret eliten af dansk kitesurfing: Emil Høj Christensen og Jesper Fjord, til at lære dig de sejeste tricks! Udover at blive bedre til at kitesurfe, bliver du også undervist i hvordan du kan blive professionel kitesurfer, tage fede billeder og lave GoPro film!\nCampen adskiller sig fra vores andre camps (Junior- og Day Camp) på den måde, at denne camp udelukkende er for unge der interesserer sig for kitesurfing. Der er ikke noget krav om at du skal stå fejlfrit, men du skal som minimum kunne det basale inden for kitesurfing 1 ellers bedes du gøre os opmærksomme på det. Du skal også medbringe dit eget kitegear.\nVi har oprettet et lille eksklusivt begynderhold, som bliver undervist helt fra bunden med vores udstyr. Holdet er en del af campen, så det er kun undervisningen der bliver separat. Holdet bookes som ”wildcard” holdet og der er kun 12 pladser - det er først til mølle.\nEr du nysgerrig og vil du se med fra de forrige år, så meld dig ind i fores lille gruppe på Facebook\nPÅ CAMP HOS LYNÆS SURFCENTER\nHar du endnu ikke kitesurfet i Lynæs, så glæd dig! Med en lavvands tange som strækker sig over en kilometer ud i fjorden, er der et kæmpe område, med både lavt og fladt vand. Derudover virker Lynæs i stort set alle vindretninger, på nær NØ og Ø.\nSker det at der kommer dage uden vind, har vi lavet et solidt ”no-wind” aktivitetsprogram; Ud over at man kan nyde solen i vores fatboys, bade ved stranden eller bare lytte til lidt lækker musik på vores store græsareal, så har vi SUP’s, kajakker, båd, tube, banan, wakeboard, vandski, longboards, volleyball, fodbold, basketball og bordtennis til rådighed. Hvis den remse ikke tog vejret fra dig, så er der også lagt op til massere hold konkurrencer og individuel træning i løbet af ugen\nJesper Fjord har længe været et kendt ansigt på den danske kitescene, først og fremmest igennem adskillige podieplaceringer i danmarksmesterskaberne og ikke mindst et danmarksmesterskab i 2017.\n"Jeg glæder mig ekstremt meget til at give ungdommen et indblik i alt det som kitesurfing står for. Kitesurfing har givet mig selv et hav af gode oplevelser både igennem konkurrencer, rejser, undervisning og ikke mindst det unikke sociale fællesskab som gør vores sport så fantastisk.\nJeg håber at kunne inspirere nye samt erfarne kitesurfere i at lære lige præcis det trick de går og drømmer om, tage det perfekte billede og vigtigst af alt have en masse sjove timer med nye venner på tværs af landet."\nSe lidt tricks fra jesper HER\nEmil Høj Christensen\nEmil er en af de dygtigste kitesurfere i Danmark, og har deltaget i DM i mere end 7 år! Han har teknikken på plads og kender detaljerne for stort set alle tricks. Der ud over har han rejst verden tynd med en kite på ryggen, så der er masser af rejsetips!\nDet er mit 3. år på YGA og det fede ved campen er, at de som tidligere har deltaget, men nu er på andre eventyr, tager ud og rejser sammen, finder nye kitespots eller også ser jeg dem på kitetouren rundt i danmark. Det er det hele værd!\nLæs mere om Emil HER\nSideløbende med den mere avanceret undervisning, har vi et hold som bliver oplært helt fra bunden. Det er vores Wildcard hold som får begynderundervisning alle dage, samt alt udstyret som er nødvendigt for at kitesurfe.\nHvert år bestræber vi os på at bruge så mange økologiske råvarer som muligt. Størstedelen af de grøntsager og mælkeprodukter som vi serverer er økologiske. Vi bruger naturen som platform til vores camps og derfor skal naturen selvfølgelig behandles ordentligt.\nSovs og kartofler?\nNej, ikke ligefrem... Vi er ikke fanatiske når det kommer til mad, men vi kan godt lide god og sund mad. Forvent at der altid vil være salater og retter uden alt for meget ”krudt” i.\nVi har som regel altid et par stykker som er vegetar eller veganer med på camp. Da vi har vores egen kok, søger vi altid for at der bliver lavet et lækkert alternativ til kød. Husk at kryds det af når du tilmelder dig. Hvis du ønsker at spise vegetarmenuen under campen, er du også meget velkommen, så længe du husker at krydse det af.\nHar du allergi eller intolerance for fx gluten, er vi også meget hjælpsomme! Så længe du gør os opmærksom på det, bliver der taget hensyn til det i salater mv.\nTjek pakkelisten inden afgang\nAlt dit kitegrej! (Er du på wildcard, så tag med hvis det haves)\nGo pro og andet godt!\nTelt og sovepose (vi prøver at slå lidt teltene sammen, så hvis i ikke har et telt, må i gerne give en melding)\nNatgrej, håndklæde, tandbørste mv\nSkateboard/longboard (Vi har mini rampe!)\nRegntøj og varmt tøj, hvis det bliver koldt\nDu skal være mellem 10 og 17 år, men forældre er også velkomne!\nDu skal kunne svømme midst 200 meter.\nHvis du deltager som nybegynder(Wildcard), skal du ikke have erfaring med kitesurfing, men er du allerede kitesurfer, skal du læse kitesurfer 1 diplomet igennem og vurdere ”Det kan jeg”.\nDu skal åben for nye og sjove oplevelser!\nHusk at hvis du tilmelder dig som wildcard, er kitesurferdiplomet ikke et krav, men læs det igennem, så du ved hvad du kan forvente at lære i løbet af dagene.\nMan kan deltage på YGA på lidt forskellige måder. Vi har grundpakken til dem der kan og har eget grej. Så har vi wildcardpakken for dem der skal lære det hele og ikke har udstyr. Sidst men ikke mindst har vi også far-pakken!\nYGA 2020 - 28. juni til 2. juli\nLodtrækning af fede præmier\n5 fede dage med masser nye venner\n+ Alt gear (Våddragt, sko, trapez, hjelm, vest, kite, board, bar)\n+ Begynderundervisning (Flere instruktører pr. elev)\n+DS 1 & 2 diplom såfremt niveau opnås\nMasser surfstemning sammen med verdens sødste unger og sejeste fædre (og mødre)!\nLukket - Vi åbner igen i 2020 <3\nCaféen åbner fra påske til efterårsferie\nKurser og camps kører fra april til oktober.


Effektiv godstransport i byerne. Oktober PDF\nEffektiv godstransport i byerne. Oktober 2010\nDownload "Effektiv godstransport i byerne. Oktober 2010"\n1 Effektiv godstransport i byerne Oktober 2010\n3 Effektiv godstransport i byerne\n4 Effektiv godstransport i byerne Udgivet af: Transportministeriet Frederiksholms Kanal København K Udarbejdet af: Transportministeriet ISBN, trykt version: ISBN, netdokument: Forsideill.: Transportministeriet Tryk: Glumsø A/S Oplag: 500\n5 Baggrund 5. Forord En by kan ikke fungere uden godstransport. Butikker, restauranter og kulturliv er afhængige af at få leveret varer, og det er derfor afgørende at sikre effektive godstransporter til byerne. Øget trængsel samt større fokus på miljø og trafiksikkerhed har sat godstransport til byerne på dagsordenen. Aktuelt er der eksempler fra danske byer, senest i Køge, hvor et forbud mod tunge køretøjer ikke havde de ønskede positive effekter snarere tværtimod! Det er en misforståelse at tro, at udfordringerne med de tunge transporter til byerne kan løses ved blot at forbyde dem. Når godset alligevel skal frem, så risikerer firkantede forbud at have den modsatte effekt og faktisk øge trafikken med et øget CO2-udslip og flere ulykker som konsekvens. Der er et behov for at skabe bedre beslutningsgrundlag og øget dialog, samarbejde og erfaringsudveksling blandt interessenterne på området. Erfaringerne viser, at de bedste løsninger opnås i et tæt samarbejde mellem alle interessenter på området offentlige såvel som private. Det er hensigten med dette oplæg at videregive nogle af de positive erfaringer, der er gjort på området både i Danmark og i udlandet. Jeg håber ligeledes med oplægget at give en værktøjskasse, der indeholder både konkrete eksempler på løsningsmuligheder og idéer til, hvordan man skaber en god beslutningsproces lokalt. Som transportminister er det mit håb, at dette oplæg kan medvirke til, at der fremadrettet skabes holdbare og effektive løsninger for godstransport til byerne. Jeg vil også være villig til at se på regulering på området, hvis det viser sig, at det er det, der er behov for.\n6 6. Effektiv godstransport i byerne\n7 Baggrund 7. Indhold 1. Baggrund Udfordringer for godstransport i byerne Lastbilernes andel af trafikken i byerne Trafiksikkerhed Godstransport varer til detailhandelen Den selvstændige butik Butikskæder og indkøbssamarbejde Distribution til supermarkeder og dagligvarebutikker Godstransport i byerne et statusbillede Rammerne for reguleringen af godstransport i byerne Fysisk planlægning Planlægning og indretning af vejnettet Danske erfaringer Aalborg Kommune Århus Kommune Odense Kommune Københavns Kommune Kolding Kommune Europæiske erfaringer CIVITAS EU Kommissionens handlingsplan for bytrafik Konkrete løsningsmuligheder og værktøjer Initiativer til øget koordination og samarbejde mellem kommunerne Distribution uden for myldretiderne Nye teknologiske muligheder El- og hybridlastbiler ITS og godstransport til byerne Godsterminaler Regulering og planlægning af godstransport til byerne Incitamenter til effektiv distribution Belønning af effektive transportvirksomheder Effektivisering af øvrige godstransporter Planlægning af effektiv godstransport... 43\n8 8. Effektiv godstransport i byerne\n9 Baggrund Baggrund Levering af varer er helt afgørende for et godt og levende bymiljø. Uden en mangfoldighed af butikker, restauranter, caféer og kultur bliver bykernerne mindre attraktive. Et bycentrum med høj attraktionsværdi, hvor butikker og forretningsliv kan udvikle sig, er afhængig af leverancer af eksempelvis tøj, bøger, ITudstyr og fødevarer. Tilsvarende er byerne afhængige af transporter ud af byen af eksempelvis affald i ganske store mængder hver dag. Der en tendens til, at vi tager godstransporten i byerne for givet. Vi tænker eksempelvis ikke over, at den mælk, som vi tager fra supermarkedets køledisk først har været ude på en længere rejse fra landmanden til mejeriet og herfra videre ind til butikken. Det er således vigtigt, at vi forstår og accepterer godstransporten som en grundlæggende præmis for byernes eksistens. Ud over varetransport udgør såkaldte servicetransporter også en stor del af lastbiltransporterne i byerne. Dette omfatter eksempelvis kran- og løfteopgaver, flytninger, renovationskørsel mv. Også transport af byggematerialer udgør en væsentlig del af den tunge trafik i byerne. Undersøgelser gennemført i Aalborg Kommune har vist, at det sandsynligvis er muligt at effektivisere ca. 41 pct. af de eksisterende godstransporter til byerne. Undersøgelsen i Aalborg viste, at 13 pct. af transporterne ikke kan effektiviseres, da der er tale om blandt andet ekspresvarer og farligt gods. 28 pct. af transporten er allerede effektiv eller kan med enkle midler effektiviseres i transportørernes eget regi. Yderligere 18 pct. af godset vurderes af transportørerne som værende vanskeligt at effektivisere. Dette efterlader et potentiale for effektivisering på ca. 41 pct.\n10 10. Effektiv godstransport i byerne Figur 1.1 Muligheder for effektivisering af godstransporter 41% 28% 13% Effektiv godstransport Ekspres- og farligt gods Vanskelig at effektivisere Muligt at effektivisere 18% Kilde: Aalborg kommune Behovet for godstransport til byerne er åbenbart, men transport af varer til byerne er også forbundet med en række udfordringer. Det drejer sig især om gener fra partikler, trængsel på vejnettet, trafiksikkerhed, støj samt fysisk belastning af trafikfølsomme gader med bløde trafikanter. Der er med andre ord tale om en balance, hvor der på den ene side er et betydeligt ønske om fleksibel godstransport til bykernerne og på den anden side et ønske om at begrænse generne fra lastbilerne. Markante indgreb i forhold til lastbilerne vil ofte kunne få stor bevågenhed i offentligheden, mens de negative effekter af forbud umiddelbart er mindre synlige. En uhensigtsmæssig regulering af den tunge trafik kan medføre øgede omkostninger, hvis lastbilerne eksempelvis tvinges ad længere ruter eller hvis store lastbiler skal erstattes af flere små som følge af etableringen af en forbudszone. Øget omvejskørsel medfører desuden en potentielt større risiko for en forværring af trafiksikkerhed og miljø. Dette understreger, at der er behov for en nuanceret tilgang og grundig forberedelse, når man lokalt træffer beslutninger på dette område. Det handler også om arbejdsvilkårene for chaufførerne på lastbilerne.\n11 Baggrund 11. Formålet med dette oplæg er at inspirere kommuner, transportører, transportkøbere og varemodtagere til at arbejde for et hensigtsmæssigt samspil mellem hensynet til et effektivt og fleksibelt distributionssystem til byerne og ønsket om at begrænse generne fra lastbiltransporterne. På den måde vil man fremover kunne undgå den uhensigtsmæssige regulering, som vi desværre har set eksempler på i praksis. Analysen af godstransport til byerne peger klart på, at der er tre centrale fokusområder for en succesfuld regulering på området: Det er vigtigt, at der etableres en god dialog, at der er et gennemarbejdet beslutningsgrundlag og at der skabes målrettede løsninger, som er tilpasset de lokale forhold og behov i de enkelte byer. Et andet vigtigt aspekt er som tidligere nævnt vigtigheden af at varetage overordnede samfundsmæssige interesser i forbindelse med den lokale regulering. Lokale tiltag kan i mange tilfælde have konsekvenser, som rækker ud over kommunegrænsen. Det er væsentligt at understrege, at der bør være tale om en dynamisk proces. Det kan eksempelvis være, at løsningen i første omgang skal være en forsøgsordning, hvor effekter og reaktioner kan afprøves. Neden for er skitseret de tre centrale fokusområder i planlægningen af en mere effektiv godstransport i byerne. Boks 1.1 Planlægning af godstransport til byerne 1. Sørg for en god dialog og tidlig inddragelse af interessenterne Det er helt centralt at have en tæt dialog med de forskellige interessenter, inden man ændrer rammerne for lastbiltransporten. Erfaringerne viser, at de mest holdbare resultater opnås på baggrund af et tæt samarbejde mellem alle relevante interessenter, dvs. borgere, myndigheder, transportvirksomheder, transportkøbere, varemodtagerne og chaufførerne. Hvis man glemmer at få interessenterne med i processen, er der stor risiko for, at man enten ikke opnår den tilsigtede effekt, eller at man omvendt opnår utilsigtede effekter. 2. Udarbejd et solidt beslutningsgrundlag Der bør være et solidt og afbalanceret beslutningsgrundlag, før man træffer beslutning om en ændret regulering. Det er væsentligt at belyse omkostninger for såvel erhvervet som den kommunale myndighed, konkrete gevinster ved reguleringen samt eventuelle utilsigtede effekter som miljømæssige og sikkerhedsmæssige konsekvenser af en anden sammensætning af transportmid-\n12 12. Effektiv godstransport i byerne ler, omvejskørsel, mv. Endvidere bør der tages stilling til hvordan en evaluering af ordningen skal foregå. 3. Gennemfør fokuserede løsninger De konkrete løsningsforslag bør være klart fokuseret i forhold til det problem, man rent faktisk ønsker at løse, herunder i forhold til de lokale forhold og behov. Specifikke problemer på bestemte strækninger løses ikke nødvendigvis gennem generelle forbud. Hvad der virker i én by, virker ikke nødvendigvis i en anden. Endvidere skal håndhævelse af regler og regulering være klar, gennemsigtig og administrerbar - bl.a. skal rollefordelingen mellem kommunen og politiet være entydig Udfordringer for godstransport i byerne Godstransport medfører i snævre byrum med mange bløde trafikanter også en større risiko for ulykker ikke mindst i forhold fodgængere og cyklister. To trafikantgrupper, som de fleste kommuner arbejder målrettet på at få skabt bedre forhold for. Der sker en koncentration af lastbilernes udledning af partikler, hvor der bor mange mennesker, ligesom støj udgør et problem i forhold til beboere i de centrale dele af byen. Godstransport til byerne finder i dag i mange tilfælde sted på de tidspunkter, hvor vejnettet er belastet. I myldretiderne er der flest biler, cykler og fodgængere, og godstransporterne bidrager til den trængsel, der er en udfordring mange steder. Godstransport i myldretiden vanskeliggør desuden kørslen for transportørerne, ligesom generne i samspillet med persontransporten også er størst her. For godstransporterne kan det være meget vanskeligt at manøvrere i byernes smalle gader, når der skal tages de helt nødvendige hensyn til andre trafikanter. Ofte er der ikke afsat plads til parkering og aflæsning. Det indebærer, at godstransporterne ofte uforskyldt er med til at forværre trængslen i myldretiderne, herunder i forbindelse med på- og aflæsning, der kan indebære langsom fremkommelighed for andre trafikanter. En succesfuld regulering af godstransporten forudsætter, at alle disse hensyn inddrages ved udarbejdelse af nye løsninger. Der findes en lang række aktører,\n13 Baggrund 13. der berøres af problemstillingen eller som kan være relevante at inddrage i udviklingen af løsninger. Neden for er listet nogle af de væsentligste aktører. Oversigten illustrerer, at der er mange parter, som er involveret i godstransport til byerne eller er berørt af de afledte effekter. Samspillet mellem aktører kan være ganske komplekst. Boks 1.2 Aktører Byernes brugere Beboere i bycentrum Beboere i byen Ansatte i bycentrum Andre brugere som f.eks. turister Varemodtagere Butikker Handelsstandsforeninger Interesseorganisationer Restaurationer Kulturvirksomheder Hoteller Private og offentlige institutioner Offentlige aktører Kommune Region Stat, herunder politiet Lokale erhvervsråd Transportører af varer Vognmænd og speditører Butikskæder med egne lastbiler Chaufførerne Interesseorganisationer Anden transport Renovation Byggeri Kollektiv transport Lastbilernes andel af trafikken i byerne Lastbiltransporternes andel af den samlede trafik i byområderne er forholdsvis beskeden. Opgørelser for perioden fra Københavns Kommune viser, at antallet af lastbiler på kommunens vejnet udgjorde ca. 3,4 pct. af den samlede trafik på kommunens vejnet i tidsrummet fra kl Heraf var de 2,7 pct. sololastbiler og 0,7 pct. var større lastbiler typisk med anhænger. Det er en lidt lavere andel end lastbilernes trafikarbejde på det samlede danske vejnet, hvor lastbilandelen udgør ca. 4-5 pct. af det samlede trafikarbejde.\n14 14. Effektiv godstransport i byerne Figur 1.2 Køretøjernes fordeling i København Kommune kl (2007) 1% 13% 1% 3% 3% Personbiler Motorcykler Varevogne Sololastbiler Større lastbiler Busser 79% Kilde: København Kommune De ca. 3,4 pct., som lastbiltrafikken udgør i København, er et gennemsnitstal, hvilket betyder, at andelen af lastbiltrafikken er højere på nogle strækninger og tilsvarende lavere på andre. I gennemsnit er ca. hvert 27. køretøj en lastbil i Københavns Kommune, mens ca. 21. køretøj er en lastbil på det samlede danske vejnet Trafiksikkerhed Antallet af trafikulykker med lastbil er faldende, mens antallet af højresvingsulykker svinger meget fra år til år.\n15 Baggrund 15. Tabel 1.1 Dræbte og tilskadekomne ved trafikulykker med lastbiler over 3,5 ton. ( hele landet) Alvorligt tilskadekomne Dræbte Kilde: VIS, Vejdirektoratet Udviklingen fra viser en tydelig faldende tendens i antallet af dræbte og tilskadekomne med lastbiler over 3,5 ton. Hvis man sammenligner perioden med er der tale om et fald på ca. 45 pct. i antallet af alvorligt tilskadekomne samtidig med, at antallet af trafikdræbte reduceret med ca. 29 pct. Ulykker, hvor lastbiler er involveret, er de farligste for de implicerede personer jf. figur 1.2. I 2009 udgjorde antallet af personskadeuheld med lastbil ca. 4,6 pct. af samtlige uheld, men antallet af trafikdræbte med lastbil udgjorde ca. 12,2 pct. Figur 1.3 Trafikulykker og trafikdræbte 2009 Trafikulykker 2009 Lastbilulykker Andre ulykker Trafikdræbte 2009 I lastbilulykker Trafikdræbte Kilde: Vejdirektoratet Blandt trafikuheld med lastbiler, har der de seneste år især været stor fokus på at få reduceret antallet af de såkaldte højresvingsuheld, der typisk sker i byområder. Transportministeriet, Rigspolitiet og transportorganisationerne har gen-\n16 16. Effektiv godstransport i byerne nemført en række initiativer for at nedbringe antallet af højresvingsulykker. Herunder er der gennemført kampagner rettet mod lastbilschauffører for at anbefale orienteringsstop ved krydsning af cykelsti, kampagner henvendt til cyklister samt øget fokus på og kontrol med spejle. Som det frem går af nedenstående tabel svinger antallet af højresvingsulykker meget fra år til år. Der er dog sket et fald fra i alt 27 dræbte i årene til i alt 14 dræbte i årene , hvilket tyder på, at de igangsatte kampagner har haft en effekt. Tabel 1.2 Udviklingen i højresvingsulykker ( ) År Dræbte Kilde: Havarikommissionen for Vejtrafikulykker I forhold til luftforureningen fra lastbilerne er der sket et betydeligt fald i såvel antallet af partikler som NOx er gennem de seneste mange år. Faldet er sket som en konsekvens af EU s krav til reduktion af lastbilernes miljøbelastning gennem de såkaldte Euro-normer, der gradvist skærper kravene til, hvor meget der må udledes af forskellige skadelige stoffer. Kravet til partikeludledning er skærpet med 94 pct. fra Euro 1 til Euro 4 og 5, mens kravet til NOX-udledningen er skærpet med 56 pct. og 75 pct. for henholdsvis Euro 4 og Euro 5. Det betyder, at luftforureningen fra lastbilerne er betydelig mindre i dag end i starten af 1990 erne. Samtidig udgør luftforurening fra lastbiler kun en lille del af den samlede luftforurening. Der er i EU fastsat grænseværdier for luftens indhold af en række stoffer. Danmark overholder langt de fleste grænseværdier, herunder grænseværdierne for partikler (PM10). Fsva. kvælstofdioxid (NO2) vurderes der dog fortsat at være behov for en indsats for at indfri bindende mål i 2011 og 2015, hvilket regeringen undersøger. En række byer i Europa har i de senere år indført miljøzoner. Det samme er sket herhjemme i nogle af de større byer. I den sammenhæng er det uhensigtsmæssigt, at der er mange forskellige typer miljøzoner, så eksempelvis en lastbil, der er\n17 Baggrund 17. godkendt i miljøzoner i Tyskland ikke nødvendigvis er det i Danmark. Der ligger derfor en relevant opgave for EU i at harmonisere området ikke ift. hvornår man indfører miljøzoner, men ift. hvilke krav der stilles, når beslutningen om at indføre en miljøzone er truffet Godstransport varer til detailhandelen Godstransport til detailhandelen er optimeret ud fra butikkernes ønsker og ud fra, hvad der er økonomisk mest optimalt for leverandørerne. Som det fremgår af nedenstående eksempler, gælder der særlige hensyn for de forskellige varegrupper. Særligt i forhold til fødevarer gælder der strenge regler og procedurer af hensyn til fødevaresikkerheden. Dette mindsker fleksibiliteten i forhold til, hvornår og hvordan varerne leveres. De konkrete forsyningskæder, som detailhandelen indgår i, har betydning for, hvor mange og hvor store transporter den enkelte butik modtager Den selvstændige butik Den selvstændige butik, dvs. butikker, der ikke er en del af et indkøbssamarbejde eller konceptkæde, har typisk mange vareleverancer, idet der ikke sker en konsolidering af varerne. Varerne konsolideres i dag i nogen grad af transportøren, men konsolideringen sker ofte i forhold til længere logistikkæder, der omfatter flere byer, hvorfor en lastbil ikke nødvendigvis kører fuldt lastet ind til den enkelte by. I disse tilfælde er det effektiviteten i den samlede kæde, der er interessant, og ikke den enkelte tur ind til en konkret by. Afhængigt af varesortiment kan butikkerne have op mod 30 forskellige leverandører. Når der ikke sker en konsolidering af varerne, vil der som oftest være tale om mange leverancer med forholdsvist få varer. For butiksejeren og ansatte kan det betyde, at der bruges mange ressourcer på at modtage og håndtere varer og emballage. For butikker med værdifulde varer kan der også være et sikkerhedsaspekt, idet mange forskellige chauffører færdes i baglokaler, på lageret, osv.\n18 18. Effektiv godstransport i byerne Figur 1.4 Eksempel på den uafhængige butiks forsyningskæde LEVERANDØR LEVERANDØR LEVERANDØR BUTIK Butikskæder og indkøbssamarbejde Omkring halvdelen af butikkerne i Danmark er organiseret i forskellige former for kædesamarbejder. Her vil den enkelte butik typisk bestille varer centralt, og dermed opnå fordele i forhold til priser og markedsføring. Forsyningskæderne varierer, men som oftest bliver varerne leveret direkte til den enkelte butik fra leverandører eller konsolideres i et af Danmarks 8 transportcentre eller i et centrallager. Når varerne konsolideres, giver det færre transporter, blandt andet i byerne. Figur 1.4 Eksempel på forsyningskæde for butikskæde LEVERANDØR LEVERANDØR LEVERANDØR TRANSPORTCENTER/ CENTRALLAGER BUTIK\n19 Baggrund Distribution til supermarkeder og dagligvarebutikker Supermarkederne er karakteriseret ved at have stor vareomsætning, der kræver daglige leverancer af varer med forskellige temperaturkrav. I praksis kan der ofte være behov for flere leverancer pr. dag. I varedistributionen til supermarkederne skelnes mellem forskellige typer af varer. Der findes frost ( grader), fersk kød, herunder hakket kød (0-2 grader), alm. Ferskvarer (4-5 grader), brød (12-15 grader), tørvarer/kolonialvarer (15-25 grader) samt nonfoodprodukter (ingen temperaturkrav). Kravene til kølevarernes sikkerhed umuliggør i praksis evt. omlastning fra en lastbil til en anden. Hensynet til fødevaresikkerheden betyder f.eks., at mælk ofte distribueres direkte fra mejerierne til butikskæderne. For kolonialvarerne til supermarkederne gælder, at krav om rettidighed i leverancerne næsten er ligeså vigtigt som for kølevarerne. Supermarkedernes store omsætning betyder, at selv mindre uregelmæssigheder i leverancerne vil have konsekvenser for supermarkedets forsyningssikkerhed. Transporter til supermarkederne er karakteriseret ved en høj kapacitetsudnyttelse, hvor lastbilerne typisk også medtager returgods fra supermarkederne i form af emballage, affald mv. Desuden bør det også bemærkes, at vægten pr. palle har en væsentlig indflydelse på varedistributionen. En palle med vin eller sukker vejer eksempelvis ca. 1 ton. Den lokale regulering af godstransporterne til byerne bør så vidt mulig tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for butikkerne, herunder supermarkederne. Krav om eksempelvis mindre lastbiler vil ofte kunne betyde store omkostninger for supermarkederne, og vil i praksis være meget vanskelige at indfri. Desuden vil det betyde en ekstra udledning af CO2 som følge af ekstratransporter.\n20 20. Effektiv godstransport i byerne 2. Godstransport i byerne et statusbillede Udfordringen i forhold til godstransport til byerne er naturligvis ikke noget nyt fænomen. Det er spørgsmål, som mange kommuner har rejst og arbejdet med gennem tiderne, men der er nok i særlig grad kommet fokus på emnet i de senere år. Udfordringen gør sig også gældende på europæisk plan, hvilket er baggrunden for, at EU har sat fokus på området Rammerne for reguleringen af godstransport i byerne Reguleringen af godstransporten i byerne sker på flere forskellige områder. Et område er spørgsmålet om den fysiske planlægning og kommunernes udlægning og anvendelse af arealer til forskellige formål. Et andet område vedrører planlægning og indretning af vejnettet i byerne. Herudover har de forskellige regler om køretøjers indretning og udstyr også betydning for reguleringen Fysisk planlægning For så vidt angår den fysiske planlægning reguleres dette af planlovgivningens regler om udarbejdelse af forskellige typer af planer herunder blandt andet kommuneplaner og lokalplaner. I kommuneplanerne reguleres de mere overordnede rammer for arealanvendelsen eksempelvis om erhvervsområders placering og anvendelse. Det skal sikres, at der her er den tilstrækkelig adgang til infrastrukturen, ligesom der ikke må opstå konflikter mellem erhvervs- og boligområder ikke mindst i forhold til spørgsmålet om støj. Kommuneplanerne danner grundlaget for kommunernes mere detaljerede planlægning som varetages gennem lokalplaner.\n21 Godstransport i byerne et statusbillede Planlægning og indretning af vejnettet Det er kommunerne, som står for den overordnede og detaljerede planlægning af vejnettet i byerne. Rammerne for reguleringen fastsættes i eksempelvis lokale trafikplaner. Reguleringen foregår i samarbejde med politiet. Kommunerne kan i samarbejde med politiet eksempelvis: Lave tvangsruter eller anbefalede rutenet Forbyde kørsel med bestemte køretøjstyper på bestemte veje eller områder - eksempelvis indkørselsforbud for lastbiler over en vis grænse Indføre parkeringsforbud eller reservere arealer til bestemte køretøjstyper - eksempelvis læssezoner Det overordnede grundlag for kommunernes (vejbestyrelsernes) planlægning fremgår af vejloven. Loven indeholder foruden bestemmelser om vejplanlægning også bestemmelser om vejbyggelinier, ekspropriation, klagemuligheder mv. Herudover indeholder færdselsloven også regler af betydning for trafikreguleringen. Som eksempel kan nævnes færdselslovens 92, hvorefter kommunen når det er tilstrækkeligt begrundet - efter samtykke fra politiet eksempelvis kan indføre forbud mod kørsel med bestemte køretøjtøjstyper i bestemte områder (kørselsforbudszoner). Etablering af miljøzoner er reguleret i lov om miljøzoner, der blev vedtaget i Loven vedrørte oprindeligt kun visse kommuner (Frederiksberg, København, Århus, Odense samt Aalborg), men er senere blevet udvidet til at omfatte flere byer, såfremt disse kan dokumentere, at grænseværdierne for luftforurening overskrides. Også øvrige love og regler spiller indirekte ind på reguleringen. Dette gælder eksempelvis EU-regler, som på visse områder indskrænker kommunernes kompetence. Et eksempel er det køretøjstekniske område, som sætter en grænse for kommunernes adgang til at fastsætte bestemte krav til køretøjers udformning og udstyr.\n22 22. Effektiv godstransport i byerne 2.2. Danske erfaringer De fire største kommuner, Aalborg, Århus, Odense og København har alle haft forskellige tilgange til problemstillingen og derved også forskellige erfaringer og udfordringer. De fire byers forskellige tilgange benyttes her til at give en beskrivelse af de konkrete erfaringer med godstransport i byerne i Danmark. Problemstillingen gør sig imidlertid ikke alene gældende i disse byer. Også i de mellemstore byer er problemstillingen nærværende. Kolding Kommune er derfor med som et eksempel på, hvordan problemstillingen håndteres i en mellemstor kommune. Erfaringerne viser, at de kommuner, hvor der er sket en tidlig inddragelse af interessenterne og et konkret samarbejde i forbindelse med nye reguleringstiltag, tilsyneladende også har nået de bedste resultater Aalborg Kommune Aalborg kommune har igennem en årrække arbejdet systematisk med effektive godstransporter. Arbejdet er sket i et meget tæt samarbejde med interessenterne på området, herunder særligt transportørerne, de handelsdrivende og politiet. Blandt andet gennem afholdelse af chaufførmøder og løbende drøftelser med transportører, butikker og politiet er der skabt et samarbejde, der gør det muligt at implementere nye tiltag hurtigt og effektivt. Blandt de konkrete reguleringstiltag, der er gennemført kan nævnes: Indførelse af adgangsforbud for motorkøretøjer i gå-gaderne efter kl. 11. Gennemførelse af projektet Effektiv godstransport i Aalborg. Projektet blev gennemført i tæt samarbejde med interessenterne på området, herunder transportører, varemodtagere samt deres organisationer. Desuden deltog også politiet i arbejdet. Beslutning om indførelse af miljøzone Århus Kommune Århus Kommune har i forbindelse med restriktioner for tung trafik i City lagt vægt på hensynet til bymiljøet, let trafik samt byinventar og belægninger. Ikke\n23 Godstransport i byerne et statusbillede 23. mindst sidstnævnte spiller en rolle i forbindelse med indførelse af restriktioner i gågade-områder. Af konkrete reguleringstiltag kan blandt andet nævnes: Indførelse af standsningsforbud for køretøjer over 6 tons i gågade-områder i City. Et særligt problem er leverancer til værtshuse og cafeér beliggende ved Århus Å, der går gennem byen. Etablering af særlige læssepladser i tilknytning til gå-gadeområderne. Indførelsen er sket i et samarbejde med transportørerne. Beslutning om indførelse af miljøzone i det centrale byområde Odense Kommune Odense Kommune har i 2009 vedtaget en Trafik og Mobilitetsplan, der også sætter fokus på godstransporten. Kommunen har som målsætning at begrænse den tunge trafik i byområdet og reducere omfanget af den gennemkørende trafik i området mest muligt. Desuden skal varetilkørslen og anden ærindekørsel effektiviseres, hvor det er muligt. Af de konkrete initiativer, der arbejdes med kan nævnes følgende: Etablering af et transportcenter i Tietgenbyen (et erhvervsområde ved motorvejen sydøst for byen) med faciliteter for transporterhvervet. Etableringen sker som et led i en generel strategi om at udflytte erhvervsvirksomheder fra de centrale bydele til erhvervsarealer ved motorvejen med det formål at skabe miljømæssige forbedringer på vejnettet i de ældre bydele nær bymidten. Indførelse af zoneinddeling i midtbyen, så gennemkørende trafik umuliggøres. Desuden overvejes det at udarbejde forslag til distribution af varer i midtbyen. Lukning af den store gennemkørende trafikvej Thomas B. Thrigesgade. Indførelse af miljøzone fra 1. juli 2010 Udvidelse af modulvogntogsforsøget\n24 24. Effektiv godstransport i byerne Københavns Kommune Københavns Kommune besluttede i sommeren 2008 at indføre en generel kørselsforbudszone for lastbiler over 18 tons i den indre del af byen. Forslaget mødte kritik fra erhvervets organisationer som følge af de betydelige erhvervsøkonomiske konsekvenser, det ville få for vognmændene at skulle udskifte køretøjer og ændre logistiksystemer. Forslaget blev opgivet efter en trafiksikkerhedsvurdering, der ikke kunne konkludere, at forslaget ville medføre et fald i antallet af ulykker. Tværtimod konkluderede analysen, at en forbudszone samlet set ville medføre godt ekstra kørte kilometer og omkring ekstra højresving. På den baggrund vurderede kommunen ikke, at det var hensigtsmæssigt at indføre forbudszonen. I efteråret 2009 præsenterede kommunen et samlet oplæg til regulering af den tunge trafik i byen, hvori der lægges op til en bred vifte af tiltag og en meget dialogorienteret proces i forhold til transporterhvervet, der i høj grad flugter med anbefalingerne i denne analyse. Blandt planens forskellige forslag kan blandt andet nævnes: Initiativer vedrørende ITS, herunder bedre navigation for lastbiler, optimering af signalanlæg, mv. Zoneregulering, herunder blandt andet zone med tidsrestriktioner. Pilotprojekter vedrørende citylogistik og grønne vareleverancer. Københavns Kommune har desuden indført miljøzone pr. 1. september Kolding Kommune I de senere år er der sket en kraftig vækst i trafikken i Kolding Kommune, og udviklingen fortsætter. I Kolding ventes trafikken at stige med en-tre procent årligt. Der er i kommunen et politisk ønske om at reducere den tunge trafik i Kolding bymidte. Kolding by har et betydeligt gågadesystem i den indre by. Man har allerede lagt vægtrestriktioner på flere af gågaderne. Den udvikling skal fortsætte, så forureningen og trafikpresset mindskes. Godstransport med halvtomme lastvogne skal undgås, og varekørsel skal i øget grad foregå med mindre og nyere køretøjer.\nForsøg med energieffektive transportløsninger Spred trafikken - varekørsel i aften-, nat- og morgentimerne\nForsøg med energieffektive transportløsninger Spred trafikken - varekørsel i aften-, nat- og Trængsel og CO 2 Bedre udnyttelse af infrastruktur og køretøjer kræver medspil fra myndigheder og transportkunder\nCitydistribution i ydertimerne. Finn Zoëga, sektionsleder, logistik\nCitydistribution i ydertimerne Finn Zoëga, sektionsleder, logistik Transport og Logistik Citydistribution i ydertimerne København, Aarhus, Odense og Aalborg Et projekt, delvis finansieret af Center for\nRestriktioner i byerne øger co2-udslippet\nOrganisation for erhvervslivet Maj 2010 Restriktioner i byerne øger co2-udslippet AF ERHVERVSPOLITISK KONSULENT RUNE NOACK, RUN@DI.DK En række af de største kommuner har indført restriktioner på levering\nCitylogistik baseret på dialog\n1 1 Citylogistik Citylogistik er transport- og logistikservice i byområder, som er specielt rettet mod at øge effektiviteten af den bynødvendige gods- og servicetransport, samtidig med at de miljømæssige\nGODS I BYER: CITYLOGISTIK-KBH - fra idé til virkelighed\nFremtidens Transport V Mandag d. 21. januar 2013 GODS I YER: CITYLOGISTIK-KH - fra idé til virkelighed Tanja allhorn Provstgaard Center for Trafik Københavns Kommune Citylogistik - Hvorfor? København Kommunes\nEffektivisering af godstransport i byer Ved Henrik Køster & Erling Hvid, COWI Baggrund Der har i de seneste år været stigende opmærksomhed om godstransport i centrale byområder og den deraf følgende miljøbelastning.\nGodstransport til byerne. Trafikdage Aalborg Universitet tirsdag den 25. august\nGodstransport til byerne Trafikdage Aalborg Universitet tirsdag den 25. august Baggrund Kompleks problemstilling med en række forskelligt rettede hensyn, som det er nødvendigt at forene på en afbalanceret\nVaredistribuering i Århus City\nVaredistribuering i Århus City Civilingeniør, Mikkel H. Frandsen, Vejkontoret, Århus Kommune Civilingeniør, Henrik Køster, COWI Baggrund De trafikskabte problemer i danske byområder bliver stadig større\nTemadag nr. 74. Citylogistik Godstransport og trængsel i byerne. 27. maj 2010\nTemadag nr. 74 Citylogistik Godstransport og trængsel i byerne 27. maj 2010 Arrangør: Forum for Logistik og E-handel i samarbejde med Citylogistik - Godstransport og trængsel i byerne Introduktion Alle\nTemadag nr. 74. Citylogistik Godstransport og trængsel i byerne\n24T Transport 5 4 3 2 1 Z Z Z 24T Transport 7 Trafikdage på AAU 2012 24T Transport - forsøg med varedistribution til byerne udenfor myldretid - Baggrund Trafik i vækst stigende pres på infrastrukturen,\nBilag 3A: Spørgeskemaundersøgelse fra Dansk Cyklist\nVejdirektoratet Side 1 Forsøg med modulvogntog Slutrapport Bilag 3A: Spørgeskemaundersøgelse fra Dansk Cyklist Forbund Bilag 3A: Spørgeskemaundersøgelse fra Dansk Cyklist Forbund På Dansk Cyklist Forbunds\nBilag 5 Til TMU/BR. Citylogistik-projekt: Grøn varelevering Sagsnr Dokumentnr\nBilag 5 Til TMU/BR Citylogistik-projekt: Grøn varelevering Forvaltningen foreslog i Strategi for tung trafik at Københavns Kommune opstillede et demonstrationsprojekt vedrørende etablering af en omlastningsterminal.\nOplæg v. Søren Kjærsgaard, Københavns Kommune\nReferat af WORKSHOP Effektiv og bæredygtig citylogistik Mødeledere: Kurt Markworth, Forum for Citylogistik Ove Holm, Dansk Transport og Logistik Referent: Malene Kofod Nielsen, Aalborg Kommune Referatet\nProjektleder Tanja Ballhorn Provstgaard KØBENHAVNS KOMMUNE Teknik og Miljøforvaltningen Center for Trafik Islands Brygge 37 2300 København\nProjektleder Tanja Ballhorn Provstgaard KØBENHAVNS KOMMUNE Teknik og Miljøforvaltningen Center for Trafik Islands Brygge 37 2300 København 15. maj 2012 Angående forretningsmodel for projektet Citylogistik\nTrafikudvalget (2. samling) TRU alm. del - Bilag 66 Offentligt. Trafiksikkerhed. v/ kontorchef Flemming Schiller\nTrafikudvalget (2. samling) TRU alm. del - Bilag 66 Offentligt Trafiksikkerhed v/ kontorchef Flemming Schiller Udvikling i ulykkestallene (1950-2006) Trafikarbejde (blå kurve, venstre akse). Antal dræbte\nDELEBILER ØSTERBRO NYHEDSBREV 1. JANUAR 2011. Udbetaling/baggrund\nDELEBILER ØSTERBRO NYHEDSBREV 1. JANUAR 2011 Udbetaling/baggrund Move About ApS modtog tilsagn om tilskud fra Energistyrelsens støtteordning for elbiler d. 8. marts 2010 på i alt 439.556 kroner. Heraf


mit liv med justin bieber - justin ringer - Movellas\n2. justin ringer\njeg kunne høre min mobil i jakken. jeg løb hen til den og så det var justin som ringede. hallo det er lotte"\nhej lotte hvad så?" kunne jeg høre ham sige jeg kunne ikke lade vær med at smile. "ikke så meget hvad med dig søde?" "jeg er lige blivet færdig med nogle lydprøver" "okey gik det godt?" "ja det gik okey shawty er du hjemme på næste lørdag?" sagde han og jeg blev helt stille "hallo lotte er du der?" "ja og ja det er jeg søde hvorfor?" "så kan vi ses hvis du har lyst?" "ja så ses vi" vi lagde på.\nyes!ville skulle være sammen på næste lørdag jeg kunne bare ikke vente. hvad skulle jeg have på af tøj. jeg satte mig ned i sengen igen og ringede til maria som være en af mine venner. " hej maria så er det shopping time" "okey hvorfor?" " justin kommer på næste lørdag" skreg jeg ind i mobilen "okey er der om 2" sagde hun og lagde på. jeg tog sko og make-up på. maria var kommet da jeg skulle til at tage make-up på. "kommer du eller hvad?" "ja jeg kommer nu" smilte jeg til hende. hun gav mig et kram og vi tog af sted.\nda vi kom ind til byen gik maria med mig og keder sig (hun hader og shppe). "ej maria er den kjole ikke sød?" jeg stod og smilte med kjolen i hånden. "jo jo det er den" sagde hun. jeg gik ind og betalte for kjole mens maria vente udenfor. "kan vi så gå ind og få noget og spise?" "okey det kan vi godt" sagde jeg og vi gik ind på en cafe. maria var hvis glad for vi ikke skulle shoppe mere for nu kunne hun smile til mig igen. "nå glæder du dig til justin kommer?" "ja som en lille pige" smilte jeg. maria grinte bare men jeg synes ikke det var sjovt. da vi fandt ud af hvad vi ville have kom en tjener hen til os. "hvad kan jeg gøre for jer?" " vi vil gerne have to colaer og to Blandet salat med kylling"\nsagde maria og tjener gik igen og kom lidt senere med vores cola og salat. vi spiste og tog hjem.


Nyhedsbreve er den mest effektive kontaktform — MarketingPlatform\nNyhedsbreve er den mest effektive kontaktform\nNyhedsbreve er den mest effektive kontaktform målt på investering kontra udbytte. Et korrekt udsendt nyhedsbrev giver pengene hele 40 gange igen. Det er langt foran andre online marketing metoder, hvor søgemaskineoptimering giver pengene 22 gange igen – efterfulgt af søgemaskinemarketing, f.eks. Google Adwords med en 19 gange forventet tilbagebetaling. Det fortæller de nyeste amerikanske undersøgelser fra RSW.\nTrods det faktum at udsendelse af nyhedsbreve, også kaldet email marketing, er den mest effektive kommunikationsform, mangler hovedparten af de danske virksomheder stadig at tage kommunikationsformen seriøst.\nDer findes ingen officielle danske tal for området, men sammenlignelige amerikanske undersøgelser viser, at kun 4% af de mindste virksomheder anvender email marketing som kommunikationsform. Et tal der stiger til ca. 20% for de mellemstore og større virksomheder. Kun de største amerikanske, og danske virksomheder, anvender nyhedsbreve som en seriøs og integreret del af deres kommunikation. For de største virksomheder er anvendelsesgraden på 75% – et tal der ikke overrasker email marketing expert Kim Østergaard fra virksomheden eMailPlatform.dk : ”Vore største kunder tager email meget seriøst i deres samlede kommunikations mix, og planlægger aktiviteterne på linie med deres øvrige markedsføring”.\nVirksomhederne mangler viden\nMange mindre og mellemstore virksomheder mangler viden omkring mediet. Samtidigt ser de en ubegrundet stor teknisk barriere. Et faktum der i sidste ende kan koste Danmark konkurrenceevne. Et korrekt udsendt nyhedsbrev giver pengene 40 gange igen, hvilket er næsten dobbelt så effektivt, i forhold til de øvrige online marketing metoder som søgemaskineoptimering og betalte søgeord.\nHos børsnoterede BoConcept A/S, er marketingdirektør Palle Larsen bevidst omkring styrkerne ved email marketing. ”Vi har flere fuldtidsressourcer, der arbejder med vores online kommunikation. Og ser en klar cross-channel effekt (her online kanalens evne til at trække kunder til butikkerne, red.) – ved at udsende nyhedsbreve på vore mere end 50 markeder”.\nDanmark har flere specialiserede rådgivningsvirksomheder, der arbejder med email marketing. Faktisk er den dårlige udnyttelsesgrad, blandt de mellemstore- og mindre virksomheder, paradoksal i et land hvor rådgiver markedet er så modent.\nHos eMailPlatform.dk er de ikke i tvivl om en af årsagerne, til den dårlige penetration af markedet. De seriøse løsninger har simpelthen været for dyre for de lidt mindre virksomheder. Noget virksomheden har ændret på. ”Vores mindste løsning koster kun 200 kr. i måneden – selv der tager vi os tid til at hjælpe kunden godt i gang”, fortæller Kim Østergaard. Han tror på at tilført viden og løbende sparring er vejen til kundernes succes – og til et langvarigt kundeforhold.


Endnu en fejl i kvælstof-beregningerne kan have ført til højere udledning | Ingeniøren\nEndnu en fejl i kvælstof-beregningerne kan have ført til højere udledning\nEn 10 år gammel modernisering af metoden til at måle nedbør kan have medført et underestimat af Danmarks kvælstofudledning. Det bekymrer miljøministeren.\nAf Hjalte Josefsen 17. aug 2020 kl. 11:23 8\nEndnu en gang ser det ud til, at der er rod i Danmarks kvælstof-beregninger. Aarhus Universitet gør i hvert fald opmærksom på, at en del af datagrundlaget for beregningerne kan være fejlbehæftet. Det kan betyde, at den reelle udledningen af kvælstof gennem næsten 10 år har været højere end beregningerne viste.\nBeregningerne bliver lavet af GEUS og Aarhus Universitet, og indgår i de nationale programmer for overvågning af miljøet (NOVANA). Derfor bekymrer det Miljøminister Lea Wermelin, at der endnu en gang kan være sket fejl.\nLæs også: Dansk svineri af Øresund kommer fra spildevand - ikke landbrug\n»Der er ingen tvivl om, at vi skal skrue op for indsatsen for at passe på vores vandmiljø. I det arbejde stoler vi på de tal, vi får fra universiteterne og forskningsinstitutioner. Derfor er det meget problematisk, hvis der er fejl i tallene. De ligger til grund for meget af den miljøpolitik vi fører i forhold til vandløb og vandmiljø,« siger hun i en pressemeddelelse fra miljøministeriet.\n10 år gammel opdatering\nDe mulige fejl, skyldes at DMI for 10 år siden moderniserede deres målemetode til nedbør. Nedbørstallene fra DMI bliver brugt i kvælstof-beregningerne, og derfor kan moderniseringen af målemetoden ifølge Aarhus Universitet have ført til en underestimering af kvælstofudledningen fra 2011 og frem.\n»Aarhus Universitet vurderer, at det kan have konsekvenser for flere produkter, der leveres til Miljø- og Fødevareministeriet, eksempelvis stoftilførsler til havet, rapporteringer til EU og havkonventioner samt input til næste generation af vandområdeplaner,« skriver Aarhus Universitet i en orientering til Folketinget.\nLæs også: Nye beregninger afslører: Gylle er en uventet stor klimasynder\nDet er ikke første gang, at der er rod med beregninger om landbrugets påvirkning af klima og miljø. Kort før sidste jul, kom det nemlig frem, at Aarhus Universitet havde lavet udregninger om landbrugets klimabelastning ud fra en antagelse om, at der var 108.000 hektar lavbundsjorde i Danmark. I virkeligheden var der imidlertid 171.000 hektar, og derfor skulle det reelle tal for klimabelastningen have været en del højere.\nEn måneds tid efter, var den gal igen. Forskere bag beregningerne opdagede, at en gammel målemetode var upræcis. Målemetoden blev brugt til at udregne kvælstof beregningen fra 1990-2018, og forskerne opdagede at den sandsynligvis overvurderede kvælstofsudledningen. Det betød, at der gennemsnitligt var udledt kvælstofudledningen i perioden var 1.000 ton mindre om året end man beregningerne viste.\nLæs også: Ordkrig efter kvælstofbrøler: Universitet afviser regnefejl\nDenne gang ser det ud til, at fejlen har medført et underestimat af kvælstofudledningen, men det er endnu uklart, præcist, hvad konsekvenserne af fejlen er.\n»Usikkerhed om så væsentlige dele af vores miljødata skal vi tage meget alvorligt. Derfor har jeg orienteret Folketinget, selvom der fortsat er mange ubesvarede spørgsmål. Samtidig forventer jeg, at institutionerne hurtigt kommer til bunds i det her,« siger miljøminister Lea Wermelin i pressemeddelelsen.\nDMI, GEUS og Aarhus Universitet er gået i gang, med en faglig udredning om den mulige fejl.\nEmner : LandbrugForureningRegnefejl\n#1 Lars Jensen 17. august 2020 - 13:17\nNu det er et ingeniørsite, så\nNu det er et ingeniørsite, så ville det være rart med lidt fakta om målemetoden - både den "moderne" fejlagtige og den tidligere tilsyneladende mere korrekte.\n#2 Jan C Damgaard 17. august 2020 - 14:19\nRe: Nu det er et ingeniørsite, så\nEr der tale om usikkerhed eller fejl? Når vi er i gang, hvordan med spildevand? Betyder fosfor og organisk materiale ikke mere for det lokale vandmiljø i fjorde? Det er jo kommet frem at mange byers spildevand kan løbe urenset til vore reciepienter jo mere det regner.\nSå taler vi slet ikke om kontrolmålinger, så modellerne kan korrigeres. Der er vi vel et par årtier for sent ude?\n#3 Jørgen Dahlgaard 17. august 2020 - 16:09\nEn pinlig sag for DMI?\nEn pinlig sag for DMI? Det her handler om en af DMIs kerneydelser - nemlig måling af nedbørsmængde. DMI tager da også sagen yderst alvorlig. Se evt. https://www.dmi.dk/?id=1768\n#4 Børge Jørgensen 17. august 2020 - 20:29\nJa, et ingeniørsite.\nJa, et ingeniørsite. Har DMI overhovedet - efter ændringen til færre målesteder - tænkt på muligheden for at få disse færre målesteder 'kalibrerede' med måledata over nedbør fra f. eks. de kommunalt ejede renseanlæg, - som jo moniterer nedbør for bedre at kunne styre vandmængderne fra de fælleskloakerede områder - for at undgå overløb af spildevand til recipienterne - uanset at 'prisen' derved bliver at de tilsluttede forbrugere ender med at betale det mere i skat/afgift til staten for større udløbsmængder af BI-5, Kvælstof og Fosfor? DMI kunne eventuelt få adgang til at bruge disse oplysninger for at få et mere retvisende billede af nedbøren.\n#5 Lasse Frøding 17. august 2020 - 20:42\nDet er PÅFALDENDE at hvergang vi hører om fejl, er det til den forkerte side. Så naive er vi nok heller ikke!\n#6 Kim Madsen 17. august 2020 - 23:21\nLige så påfaldende at "simple\nLige så påfaldende at "simple" målinger kan være så fejlbehæftede at det (igen) tæller til alarmisternes fordel. Men sådanne fejl kan ikke forefindes i klima debatten (eller mangel på samme). Ironi kan forekomme.\n#7 Michael Jørgensen 18. august 2020 - 10:43\nData fra Spildevandskomiteens regnmålere ....\nHar DMI overhovedet - efter ændringen til færre målesteder - tænkt på muligheden for at få disse færre målesteder 'kalibrerede' med måledata over nedbør fra f. eks. de kommunalt ejede renseanlæg,\nData fra Spildevandskomiteens regnmålere indgår i de nedbørdata, DMI beregner. Læs DMI's notat til Folketinget her:\nPå figur 1.1 i notatet ses med blå prikker stationerne i det nuværende målernetværk. (Det gamle netværk ses med røde prikker på samme figur)\nOg så er jeg i øvrigt helt enig med Lars Jensen ovenfor:\nDet ville have klædt artiklen at gå i dybden med, hvad problemet egentlig er, og hvor man tror, årsagen sandsynligvis skal findes.\nI bund og grund ser det ud til, at det er det sædvanlige "Riget fattes penge", der i sidste ende er den reelle forklaring.\nDMI har de sidste tyve år skulle skære ned med de faste 2% om året. Da det gamle manuelle nedbørsmålernet fornuftigt nok skulle moderniseres og opdateres med fuldautomatiske målere, blev det for dyrt med lige så mange målere som førhen, så målenettet blev mere grovmasket end tidligere, og selv om den tidslige opløsning i data blev meget større (fra døgn til minut), og selve målepålideligheden nok også blev bedre, gav man altså køb på en geografisk detaljeringsgrad, som måske er den, der nu viser sig at have betydning for de hydrologiske modeller, som anvender disse data.\nUdredningsarbejdet foregår netop nu, så det er dog stadig for tidligt at konkludere, hvor fejlen rent faktisk ligger.\n#8 Jan C Damgaard 18. august 2020 - 15:44\nRe: Data fra Spildevandskomiteens regnmålere ....\nAt modellerne er afhængig af inddata fra DMI? Det er for dyrt for myndighedsbetjenere selv at lave fysiske og kemiske målinger, så der sættes al lid til en model. At der er problemer med modellen, fører til at der så skal findes en (ekstern) syndebuk?\nEr der gået jura i skidtet? Det løser aldrig problemet.


Indendørs Snowboard - Kom indenfor og sus ned ad bakkerne\nIndendørs Snowboarding i Amsterdam\n2 timer på ‘pisterne’\nVerdensklasse område med rigtig sne\nUdstyr – Jakke, skibukser, hjelm, ski/snowboard, sko/støvler\nIndoor Snowboarding in Amsterdam – experience the thrill of snowboarding without having to to leave the city!\nIndendørs snowboarding er som en skiferie indenfor. Tænk ikke på de standard tørre glatte baner, man har set før, næ næ her er det ægte sne! Pisterne plejes dagligt, så I kommer så tæt på en ægte snowboard oplevelse som muligt. Der er to løjper – en på 230 meter og en på 100 meter. Selvfølgelig også med hop, hvis du er prof. snowboarder.\nI får instruktioner fra en erfaren snowboarder, så man kan altså også være med, hvis man ikke har prøvet det før.\nVi har sørget for alt udstyr, tøj, boards, hjelm osv. Man må ikke indtage noget alkohol før denne aktivitet, fordi man kan ikke stå på snowboard, når man er fuld. Og sådan er det.\nPissup Rejser > Amsterdam > Indendørs Snowboarding


Aabenraa skal ud at gå | Aabenraa Kommune\n28.8.2018 08:00:00 CEST | Aabenraa Kommune\n- Jeg arrangerer gåture i min fritid og har stor glæde af det og kan se, at det skaber glæde hos andre. For mig er gåturene med til at skabe en samhørighed om at få bevægelse på en hyggelig og god måde, fortæller Heidi Tychsen, som er en af de frivillige gå-værter.\n- Vores kultur- og fritidspolitik bakker op om Det Gode Liv. Gå-værterne er et spændende og frisk initiativ, som støtter op om, at borgerne tager et ansvar og hjælper hinanden til bevægelse og social samvær, siger formand for Kultur- og Fritidsudvalget, Lars Kristensen.\n- Vi er i Aabenraa Kommune meget begejstret for projektet, da netop gang viser sig at være en populær og overskuelig aktivitet for dem, som har rundet de 55 år og ellers ikke er fysisk aktive.\n- Dertil er både det sociale element, og det at kunne nyde den friske luft og naturen, en bonus ved disse gåture. Vi håber, at dette initiativ vil medføre gode oplevelser, sociale netværk og ikke mindst mod på at komme i gang – en gåtur kan de fleste være med på, siger Signe Juler Bøgesvang.\nFormand Kultur- og Fritidsudvalget, Lars Kristensen, tlf.: 21 47 49 54; e-mail: lkri@aabenraa.dk\nFritidskonsulent Aabenraa Kommune, Henriette Schak Barsøe, tlf.: 24 59 74 61; e-mail: hsb@aabenraa.dk\nProjektleder Bevæg dig for livet Senior Aabenraa Kommune, Signe Juler Bøgesvang, tlf.: 24 25 56 84; e-mail: sjb@aabenraa.dk


Høy OlrikPosted by Christina Mon, November 29, 2010 10:20:36\nJa selvom vi endnu ikke skriver december, så må vi konstatere, at det er blevet vinter med stort V. Her vælter det ned med sne og har gjort det lidt fra tirsdag til torsdag i sidste uge, men natten til lørdag gik det helt amok og det er endnu ikke stoppet.\nSøren skovlede sne til kl 00.30 i nat og jeg har været igang her til morgen, suk - men smukt er det og sjovt, ikke mindst for Emil.\nEmil og naboens pige Cecilie lavede en snemand i torsdag, lidt svært men det gik.\nOg sådan her så det ud søndag formiddag udenfor vores hus.\nJa man kan drømme sig lidt tilbage til sommerens varme og så alligevel, det er jo rart at der er sne i julemåneden. Tiden går og alt går med eller som Emil siger "Jeg bliver stor med tiden, Mor" hvilket jeg må give ham ret i. Han er langt om længe kommet i en juniorseng, ikke fordi han ikke har været klar længe, nææ det er mere forældrene der lige synes han skulle blive i tremmesengen lidt tid endnu!!\nDet går fint med at sove i den og han synes virkelig han er en stor dreng nu. Han mener han snart skal i børnehave (ja det skal han også om 4 måneder) men i går var vi hos Lene og Stephan og da vi kørte hjem lød det fra bagsædet "Mor, jeg skal snart i skole - i Victors skole ikk?" Så jo han er stor men ikke så stor endnu, heldigvis.\nHer kommer lige nogele billeder fra de sidste par måneder, så er I lidt mere opdateret:\nPå skovtur, 5 mødre og 9 børn i efterårsferien.\nSå blev det tid til projekt Græskar med lys, synes nu det mest var mig der lavede noget, Emil ville helst ikke have fingrene i det !!\nSå gik bilen i stykker, men den klarer Far og Emil, næsten selv :-)\nNyt projekt - byg et tårn med alle legoklodserne.....det tog lang tid, men det var sjovt, også for Mor.\nEmil elsker at cykle og kan blive rigtig sur og tvær hvis han ikke må cykle eller løbe rundt udenfor hele tiden. en dag kom han med sin cykelhjelm på og ville ud. Jeg bad ham tage huen på også og det gjorde han så!!!\nEmil synes lyset er meget skarpt om morgenen og holder derfor tit hænderne op for øjnene, men Far fik en ide og Emil nød det, for så sov han bare videre - så spdan kan man også bruge sine bukser.\nI sommerhus til Onkel Mads´fødselsdag, Emil har fået noget der smager rigtig godt. "Mig vil gerne ha mere, Mor"\nPå besøg hos Farmor og Bedstefar, var de små kusiner og fætre samlet og det lykkedes at få et nogenlunde samlet billede af dem alle.\nOg sidst men bestemt ikke mindst, så er vennekredsen blevet beriget med endnu et lille vidunder. Vi siger velkommen til Sille, født d 10 nov og tillykke til Søren og Katrine med hende.


Søgningen gav 333 resultater\n13 mar 2015 09:11 am\nEmne: ND1000X Misfarvning\nRe: ND1000X Misfarvning\nJeg tænker bare om der ikke er en nem måde at gøre det på i photoshop. Hvis man kan udløse en farve profil fra det første billede og juster det andet efter det.\n13 mar 2015 00:00 am\nHej har længe døjet med der her problem med at farverne bliver for røde når jeg bruger mit B+W 1000X filter. Jeg søger en nem måde at fjerne det på. Hvidbalancen er den samme på begge billeder, står til skarp sollys, tror jeg det hedder. Her er et eksempel. Normalt HDR lavet af 2 billeder: http://bu...\n05 apr 2014 09:49 am\nEmne: Kamerastativ igen igen.\nRe: Kamerastativ igen igen.\nHvad hedder det så mere end cullmann? Og du svarede hller ikke på mit andet spørgsmål. Hvor længe var du om at slide de andre to stativer? Mvh Det hedder cullman primax 190. Det er svært at sige nøjagtigt, men vil skyde på det første stativ jeg havde ha jeg haft i ca 6 år og det sidste HAMA i 2-3 å...\n04 apr 2014 21:17 pm\nJeg gav 599,- for det.\n04 apr 2014 17:19 pm\nJeg var lige forbi den lokale PhotoCare, der fandt jeg et kraftig cullmann stativ, som jeg endte med at købe, kvalitetsmæssigt er det meget bedre end mit tidligere Hama og prisen var til at overkomme.\n04 apr 2014 14:45 pm\nMan kan vel også sige at hvis du slider dine stativer op meget hurtigt, hvorfor så købe et dyrt stativ. Jeg mener at det er dette jeg har, som jeg har købt til brug af. http://vefafoto.dk/product.asp?product=5335 Jeg bruger det til mit Sony a3000 og vil sige at det er mindst lige så stabilt som mit...\n03 apr 2014 19:19 pm\nSynes de ser lidt for dyre ud til mit budget de stativer der. Glemte lige at tilføje at budgettet ligger på maks 500kr og kuglehoved ikke er nødvendigt.\n03 apr 2014 18:17 pm\nKamerastativ igen igen.\nDa jeg nu har slidt mit 2. stativ op skal jeg have fat på et nyt. Har godt set der er nogle gamle tråde angående køb at stativ, men dem jeg lige klikkede ind på havde nogle gamle links. Så ville lige høre hvad i kan anbefale, det jeg skal buge det til er kun udendørs brug og har ikke brug for at man...\n02 apr 2014 21:28 pm\nEmne: Fynsk natur\nRe: Fynsk natur\nRigtigt fint billede, den lave vinkel fungere super godt.\n15 mar 2014 17:49 pm\nEmne: FotoStart v7 - status\nRe: FotoStart v7 - status\nJeg synes det en skam hvis nye emner i snapsshots fjernes fra forsiden, jeg bruger den i hvertflad meget, det er noget nemmere, end at skulle klikke ind på forum først.\n21 feb 2014 13:35 pm\nVar lige forbi Grøndlanshavnen ved Aalborg, i sidste uge og se denne gigant.\nIkke HDR, prøvede godtnok men kranen var i arbjede og det hele gyngede lidt, så billederne blev ikke så gode.\n21 feb 2014 12:18 pm\nTak for kommentaren, ja det ville give en god kontrast\n21 feb 2014 12:04 pm\nEmne: Testbilleder med Elinchrom RX One\nRe: Testbilleder med Elinchrom RX One\nLækkert lys på lego modellerne.\n21 feb 2014 12:01 pm\nHer er lidt billeder fra da der var sne, alle billederne er HDR lavet af 3 billeder, for at få lidt mere detaljer/struktur i sneen.\n21 feb 2014 11:59 am\nEmne: Imponeret over ISO 3200.\nRe: Imponeret over ISO 3200.\nTak for kommentarerne, som jeg selv skriver, så skyldes det gode resultat at blitzen er så kraftig at den overeksponerer lidt. Og der vil være støj i de mørke områder. Men stadig imponerende.


Her bor Danmarks tre nye lottomillionærer - Newsbreak.dk\n11. november 2019 12:46 | Af: Uffe Dahl, newsbreak.dk - mail: redaktion@newsbreak.dk\nDen heldigste af de nyslåede millionærer vandt næsten seks millioner kroner.\nPuljerne fortsætter med at vokse. På fredag er der 570 millioner kroner i førstepræmiepuljen ved Eurojackpot. Arkivfoto: Scanpix.\nDanmark har fået tre nye lottomillionærer – og det endda uden at nogle af de store millionpuljer, der ligger som førstepræmier, er blevet udløst.\nPå fredag er der 570 millioner kroner i første-præmiepuljen i Eurojackpot. Det stod klart, da det ikke lykkedes nogen at få de fem rigtig tal og to stjernetal, der skulle til for at vinde den i forvejen voldsomme pulje på 501 millioner kroner fredag aften.\nTil gengæld fik en heldig dansker ram på andenpræmiepuljen. Den heldige har købt sin vinderkupon i Spar på Langegade i Kertemine på Fyn. Vedkommende kan se frem til, at der ruller 5.936.559 kroner ind på kontoen.\nSamtidig blev der fundet to millionærer i Millionærgaranti ved lørdagens lottotrækning. Den ene har købt sin kupon hos Shell i Råsted ved Randers, og den anden heldige vinder har købt sin kupon i Ekstra på Bøgevej i Tune sydøst for Roskilde.\nDet lykkedes heller ikke nogen spillere at få ram på førstepræmiepuljen ved lørdagens lottotrækning. Den er dermed oppe på 10 millioner kroner til på lørdag.\nLotto: Fire er millionærer - to af dem savnes


IL755-2, Vishay / Semiconductor - Opto Division IL755-2 på lager tilgængelig. Køb IL755-2 med den bedste pris hos Components-Mart.com\nHjem > Produkter > isolatorer > Optoisolatorer - Transistor, Photovoltaic Output > IL755-2\nKøb IL755-2 med tillid fra Components-Mart.com, 1 års garanti\nComponents-Mart.com er en pålidelig strømforsyningsdistributør af elektroniske komponenter. Vi specialiserer os i alle Vishay / Semiconductor - Opto Division serie elektroniske komponenter. Vi har 123964 stykker Vishay / Semiconductor - Opto Division IL755-2 på lager nu tilgængelig. Anmod om et tilbud fra distributør af elektronikkomponenter på Components-Mart.com, vores salgsteam kontakter dig inden for 24 timer.\nBeskrivelse:OPTOISO 3.75KV TRANS 6-SO 4 LEAD\nBeskrivelse:OPTOISO 3.75KV TRANSISTOR 5MFP\nBeskrivelse:OPTOISO 5.3KV PHVOLT 8SMD\nEn del#:TPC816D C9G\nBeskrivelse:OPTOISO 5KV TRANS 4DIP\nBeskrivelse:OPTOISOLATOR 5KV TRANS SOP-6L4\nBeskrivelse:OPTOISO 5KV 2CH TRANSISTOR 8SMD\nRelaterede nyheder til IL755-2\nRelaterede søgeord til IL755-2\nVishay / Semiconductor - Opto Division IL755-2IL755-2 distributørIL755-2 leverandørIL755-2 prisIL755-2 download databladIL755-2 databladIL755-2 lagerkøb IL755-2Vishay / Semiconductor - Opto Division IL755-2


Cand.it. i It-design og applikationsudvikling er skræddersyet til dig, der ikke har en teknisk it-orienteret bachelor. Med uddannelsen bliver du i stand til at designe og udvikle it-systemer med udgangspunkt i din baggrund, så de skaber værdi for virksomheder, brugere, kunder og borgere.\nEr du fascineret af computerens muligheder og udfordringer, og vil du være med til at udvikle fremtidens software? Som studerende i software er du med til at skabe fremtiden og designe fremtidens produkter og løsninger.\nEr du fascineret af computerens muligheder og udfordringer, og vil du være med til at designe og udvikle fremtidens it-løsninger?\nGiv borgere - unge som ældre - et bedre liv ved hjælp af intelligent teknologi og højteknologiske løsninger.\nSom civilingeniør i Robotteknologi arbejder du med computere og robotter. Robotter gør landbruget grønnere, robotter får racerbilen til at køre hurtigere, og robotter gør os sundere.\nDu beskæftiger dig med algoritmer, programmering og konstruktiv problemløsning gennem analyse og matematisk tankegang. Du har fremragende karrieremuligheder i Danmark og resten af verden.\nDatalogi handler om computere, programmer og data, men fordi computeren i dag er et helt centralt element i vores samfund, handler faget i høj grad også om, hvordan computere påvirker mennesket og samfundet, og omvendt.\nPå denne kandidatuddannelse kan du lære om alle aspekter af den samlede It- og kommunikationsverden og være med til at forme fremtiden for alle.\nHvis du har interesse og flair for matematik og ønsker en modelleringsvinkel på din uddannelse, så skal du vælge kandidatuddannelsen Matematisk modellering og computing.\nInformationsteknologi omhandler design og brug af både software og hardware til effektiv og konkurrencedygtig løsning af tekniske problemer.\nBehersk matematikkens universelle sprog for natur og teknik og vær med til at forbedre det globale samfund, miljø og erhvervsliv.\nUddannelsen for dig, der gerne vil gå i dybden med det teoretiske og begrebsmæssige grundlag for udvikling af sikre og pålidelige it-systemer.\nPå bachelorlinjen i Netværksteknologi og it lærer du om de teknologier, vi i dag benytter til kommunikation, f.eks. internettet og mobiltelefoner, med fokus på nye og spændende anvendelsesmuligheder i fremtiden.\nVær med til at udvikle, modellere og optimere fremtidens it-løsninger.\nPå civilingeniøruddannelsen i Signal Processing and Acoustics bliver du professionel inden for videnskaben om signaler og lyd, og du specialiserer dig i enten Signal Processing and Computing eller Acoustics and Audio Technology.\nPå uddannelsen arbejder du med større sammenhængende systemer, der er forbundet i netværk. Det kan f.eks. være satellitter eller samarbejdende robotter, biler, der kommunikerer med hinanden, sikkerhedssystemer i tog eller fremtidens bredbåndsnetværk.\nDu lærer, hvordan man laver intelligent regulering af vindmøller, kølesystemer, robotter, produktionssystemer, kraftværker. Uddannelsen er i tæt samarbejde med industrien.\nDu bliver en af dem, der skaber de nye muligheder med fremtidens software som f. eks. de kommende generationer af Google, Skype, smartphones og diverse app’s. Du lærer at undersøge behovet for softwaren, beskrive og analysere kravene samt designe, programmere og teste softwaren.\nDu arbejder med at designe og udvikle it-produkter, det kunne f. eks. være blodtryksmålere og touchskærme, og du lærer at anvende teorien til at løse problemstillinger fra den virkelige verden i samarbejde med andre.\nInteresserer du dig for selvstyrende robotter, satellitter eller andre elektroniske systemer, og brænder du for at arbejde med fremtidens mobiltelefoner og GPS? Uddannelsen i Elektronik giver dig spændende jobmuligheder.\nEn civilingeniøruddannelse i Intelligent Reliable Systems fra Aalborg Universitet Esbjerg giver dig optimale muligheder for at påvirke den teknologiske udvikling både regionalt, nationalt og internationalt. Du kommer til at realisere visioner og løse tekniske problemer til nytte for mennesker og vores omgivelser.\nDu arbejder med at designe og udvikle elektroniske produkter som blodtryksmålere, industristyringer eller andet isenkram. Du lærer at anvende teorien til at løse problemstillinger fra den virkelige verden i samarbejde med andre.\nEffektelektronik, elektriske maskiner, instrumentering, automation og robotter spiller store og afgørende roller i vores samfund i dag. Med en uddannelse i Applied Industrial Electronics (anvendt industriel elektronik) i Esbjerg kan du være med til at præge udviklingen inden for disse områder.\nComputer Science (IT) er en international datalogiuddannelse rettet mod bachelorer i Informationsteknologi (teknologisporet, Aalborg Universitet) samt internationale studerende med en bachelor i datalogi eller elektronik. Uddannelsen er således anderledes end den traditionelle datalogiuddannelse.\nUddannelsen har fokus på industrielt design, informationsteknologi, ingeniørvidenskab og ledelse.\nDigitalt liv (cand.it.)\nCand.it.-uddannelsen i Informationsvidenskab, linjen i Digitalt Liv har fokus på digitale teknologier og medier og deres betydning for vores sociale liv. Hvad betyder sociale og mobile medier for vore relationer? Hvordan kan vi selv være med til at forme digitale medier til brug privat, i virksomheder eller til forskning?\nRobotteknologi / Robotics\nUddannelsen i Robotteknologi kombinerer en række fagområder: elektronik, mekanik, computervision, medie- og sundhedsteknologi. Du vil lære om bl.a. robotprogrammering, reguleringssystemer, software og, biomekanik.\nStudieretningen IT-elektronik befinder sig i krydsfeltet mellem it og elektronik. Værditilvæksten ligger både i hardwareplatform og i software, og i løbet af studiet bliver du fortrolig med både software og hardware.\nThe master programme Computer Science + Informatics at Roskilde University will qualify you to work in software development and broader system development.\nKandidat i Datalogi (KU)\nKandidatuddannelsen i datalogi giver det højeste tekniske niveau inden for faget. Du kan vælge mellem syv forskellige faglige profiler: Algoritmer og datastrukturer, programmeringssprog, billedbehandling, Data Science, interaktionsdesign, softwareudvikling eller computerspil. Du kan også sammensætte din egen faglige profil.\nBachelor i Datalogi (KU)\nSom datalog lærer du at skabe fremtidens teknologier. Du kan vælge mellem en generel profil, der giver et bredt datalogisk fundament i programmering, matematik, algoritmer og it-systemer, eller en specialisering i Data Science, der fokuserer på maskinlæring og analyse af data.\nStudiet fokuserer blandt andet på design og programmering af f.eks. robotter, satellitter, netværk og netværksbaserede systemer, hvor computere arbejder sammen, samt på sammenhængen mellem teknologiske og samfundsmæssige problemstillinger\nFor dig, der vil designe, udvikle og implementere software og hardware til fremtidens computersystemer.\nCivilingeniøruddannelsen i Elektroteknologi giver dig en solid teoretisk og ingeniørfaglig baggrund, så du kan designe avancerede elektroniske produkter som f.eks. robotter, satellitter, kunstig intelligens, it- og kommunikationsnetværk, droner og medicinsk udstyr.\nElektroteknologi spiller en vigtig rolle i det moderne samfund: Sundhedsvæsen, produktion og miljøovervågning kan ikke fungere uden elektroniske måleinstrumenter. Som elektroingeniør kan du sætte dit præg på den digitale fremtid.\nVil du være med til at virkeliggøre næste generation af elektroniske produkter fra idéfasen til levering af det færdige produkt til kunden?\nDiplomingeniør i Softwareteknologi (SDU)\nSom softwareingeniør skaber du it, der understøtter en virksomheds forretning og binder ledelse og produktion sammen. DU kan være med til at gøre produktion smartere gennem udvikling af automation og robotteknologi. Du kan også udvikle software til smartphones, overvågningsudstyr og web-løsninger.


Hjemmehjælp til elektronik\nHjemmehjælp til elektronik hjælper dig med diverse tekniske problemer du måtte have!\nKONTAKT MIG NU LÆS MERE\nComputer problemer kan evt. være et program man ikke ved hvordan virker, fejlmeddelelser der kommer frem, virus på computeren, at den er blevet langsom eller rådgivning om den er værd at beholde, eller den skal opgraderes.\nHar igennem lang tid interesseret mig meget for spilkonsoller, min viden ligger mest i PlayStation 3, PlayStation Portable (PSP), samt xbox 360. Så hvis du har en konsol der skal renses, reperares (YLOD, RROD) eller jailbreakes, unlockes, så kontakt mig så finder vi ud af noget.\nHvis at du lige har anskaffet dig en ny mobil telefon, er det også muligt for mig at hjælpe dig med den, hvor at vi kan få overført gamle kontakter samt billeder. Derudover kan du også få vist, hvordan at mobilen fungerer og lagt diverse ting ind såsom netbank, e-boks, mobilepay og meget mere (kræver en smartphone).\nHar du andet elektronisk udstyr, så vil jeg stadigvæk med glæde kigge på det. Dette kan være printer der ikke vil virke, kamera overvågning, modems, routere faktisk stort set alt der kører på strøm og har noget med computer at gøre.\nFuld liste over alle udbyddelser.\nReperation af computere eller spillekonsoller (Playstation, Xbox eller Wii)\nOpsætning af servere (Backup, Filserver, SSH, FTP, SRCDS – Spilserver, Minecraft m.m.)\nOpsætning af printere, netværk eller andet.\nInstallation af programmer og styresystemer.\nFormatering eller fjernelse af virus\nForklaring til brug af computer\nHjælp til opsætning af diverse elektroniske systemer (kamera overvågning)\nGenerel rådgivning til alt elektronisk\nFeedback fra andre kunder\n"Der var lidt problemer med mit Linux styresystem og store problemer med mit Windows XP styresystem. Begge systemer fungere nu upåklageligt. Kan varmt anbefales"\n"Når han har hjulpet dig er det bagefter næsten som om du har købt helt nye apparater"\n"Johan var åben og villig. Efter reparationen (af bærebaren) var der lidt opfølgning, som også blev leveret hurtigt og præcis. Jeg han anbefale ham til andre, som heller ikke har helt kontrol over Pc’ens lyksaligheder."\n"Johan var punktlig, akkurat og koncentreret - og hyggelig. Jeg kan til enhver tid anbefale Hjemmehjælp til elektronik på det varmeste, og vender selv tilbage ved behov."\nJytte Brahe Andersen\nJeg går på gymnasiet Teknisk Gymnasium Viby, hvor jeg læser matematik og fysik. Jeg har flere års erfaring med computere, og har altid haft dem omkring mig. De seneste 5 år har jeg beskæftiget mig meget med opsætning af spilservere, hjemmesider, betalingssystemer (PayPal), automatisering af mindre ting og meget andet.\nGennem disse år har jeg fået megen information omkring diverse ting, og der er næsten ikke nogen elektroniske problemer jeg ikke vil kunne løse for dig. Jeg har erfaring med både Windows styresystemet, og forskellige Linux distros (Ubuntu, Fedora, CentOS, m.m).\nUdover at være meget teknisk i min fritid, er jeg os meget engageret i TGV LAN. Hos TGV LAN er jeg “Server- og Netværks Ansvarlig”, hvilket giver mig nye udfordringer, og en god mulighed for at erfare mig mere viden om teknik. (TGV LANs Facebook side kan ses her: https://www.facebook.com/TGVLAN.dk)\nAndre kontakt detaljer\nHvis du er interesseret eller har spørgsmål, så send mig en besked. Så vender jeg tilbage til dig hurtigst muligt.\n+45 30 96 51 95\nCopyright © 2015 elektronik-hjemmehjaelp.dk - All Rights Reserved. Hjemmeside af Christian H. Bohlbro.


Calp Rooster til det nye år: 10 måder at lave en rooting med dine egne hænder + foto på billedet – Dolche Vita Yar\nCalp Rooster til det nye år: 10 måder at lave en rooting med dine egne hænder + foto på billedet\nCalp Haner til det nye år: 10 måder at lave en rooting med dine egne hænder + billeder i billeder.\n2017-symbolet er en hane, og det skal være i hvert hjem. Han vil ikke kun dekorere rummet, men vil desuden tjene som en god gave til slægtninge og kære. Dette er et vanskeligt symbol, han elsker komfort og tolererer ikke den grå hverdag. Det er muligt at gøre det hjemme eller have tiltrådt ved hjælp af dine børn. Fællesarbejde med dit barn vil give dig mulighed for at blive endnu tættere på hinanden og vil hjælpe dig med at udvikle hurtigere. Lad os finde ud af, hvordan roosterfartøjet er færdig med dine egne hænder fra en række sunde materialer - for dig selv til det nye års indretning hjemme eller med børn til skole eller børnehave.\nLayouts med billedet af en rooting kan findes en meget stor mængde på internettet. Men hvis du kan tegne, kan billedet af dette symbol tegnes uafhængigt. Hvis det er en gave til det nye år, så passer en blå baggrund. Du kan tegne snefnug på den.\nDu skal bruge to flere figurer Cockerel. Du kan mere - postkortet vil vise sig mere voluminøst. På den modsatte side af hvert postkort skal du holde tovejs tape og lim postkortet til midten. Under billedet skal du lave en indskrift med tillykke, for eksempel "Tillykke", "Godt nytår" eller "Glædelig jul.\nDu kan strikke separat dele eller fuldt ud producere en cockerel helt. Fyld legetøjet med syntheps, bomuldsuld eller stykker af stof, som du skal fint klippe. Skud symbol 2017 knapper i stedet for øjne. Du kan erstatte knapper af perler fra den gamle halskæde. Håndværk klar.\nEn anden meget nem måde at gøre 2017-symbolet på er at lave en cockerel fra bolden og trådene. Alt du behøver er en eller to balloner, lyse gule, orange eller røde tråde, PVA lim, samt knapper og patchwork stoffer eller farvet papir til at dekorere legetøj og give det en komplet visning.\nAlt er husket, at 2017-året for ildstigningen kommer, og hvis du gør en figur, skal du navigere nøjagtigt på disse lyse farver. Det kan være en rød hane, appelsin, gul, eller du kan kombinere alle disse nuancer i et legetøj. Du kan lave sådanne håndværk af roosters fra forskellige materialer - fra filt og patchwork, fra stof og papir, fra plastflasker, kopper og andre disponible retter. Også den brændende hane på det nye år kan laves af bånd, tinsel og juletræ bolde til at dekorere juletræet med sådanne figurer eller brug som et håndværk til børnehave.\n: Tegn på et ark papir cockerel - det kan godt gøre forældre, og hvis det er svært at tegne dig selv, kan du altid downloade den færdige stencil, udskrive og bruge til indretningen. Derefter anvender kvastet lim til hele overfladen, som du vil udfylde med naturligt materiale. Det forbliver at hælde en lejr og give lim til at tørre. Derefter skal du blot ryste de ekstra tæver og få et færdigt håndværk. : Hvis du bruger flere forskellige croup, så de ikke blandes, er det bedre at anvende lag igen, "farve" lim kun tegningens sektioner. Men panelet fra bønnerne eller ærterne er allerede sværere - der bliver nødt til at sætte bønnerne med glatte rækker til hinanden, hvilket indledende anvender lim på papir. Det er det, du kan få:\nHvad mere kan en cockerel gøre? Ja, fra alt, fra knapper eller plastflasker (et sådant håndværk kan indrettes med have på hytten). Det kan være træ eller fra tråde, fra gamle ting eller nogle andre teknikker, såsom engangsplader. Billede i en quilling teknik med et pik - symbol på 2017 - kan også være en fremragende gave. Fra Satin Ribbons, Feathers og Perler kan du lave dekorationer til en pakke eller et stof hane.\nOversigt Cartoon Rooster til det nye år: 10 måder at lave en rooting med dine egne hænder + foto.\nKnit Roasts Hochet.\nMiniature beaded cockerels kan blive en nøglekæde eller suspension til telefonen.\nDel! "Kors" Dårligt vil ikke rådgive! :) Cockerel gør det selv\nHåndværk fra Cones.\nHvordan man laver, arrangere og dekorere Falsimine\nLagner med egne hænder\n2017 Den kinesiske kalender vil være År af Red Rooster. Og han vil begynde den 28. januar. Dette er ikke en abe og ikke en drage, Petushkov. Og vi har nok! Se, hvad Master klasser Til fremstilling af symbolet på det år, vi har. På dem kan du gøre Håndværk og gaver gør det selv . Afsnittet vil blive genopfyldt 🙂\nCockerel fra Clay.\nIlina Elena Sergeevna, 5 år gammel, By Volgodonsk. Cirkel "Brilliant Kid", lærer Personova Irina Leonidovna.\nNaked Cockerel, Rød - kammusling. Om morgenen stiger en lille lys, Langt synger en sang. Han har så mange ting Tidligt rejste op og alt lykkedes!\n1. Let fra Clay Rooster.\n2.krasim i hvid.\n3. Farve hane og dække med lak.\n4. Vi kan godt lide rebet.\nCockerel - Applique fra Ribbons\nCockerel fra Felt.\nPetushki syet fra stof\nDuftende legetøj "cockerel"\nCockerels fra perle\nBead Cockerel (Scheme)\nCockerels fra tråd.\nCockerel fra Thread.\nCockerel fra tråde og lim\nCockerel fra garn.\nPetushki - Børnehåndværk fra papir\nApplikationer - Petoshok fra Podoshek og bølgepap\n4 mere cockerel fra Lydia Dirlin:\n"Rooster Vasyuna" fra støbt materiale\n"Nytårs cockerel" fra stof\nLeader: Arbejdet blev udført ved hjælp af en voksen.\nI første omgang blev kroppens krop og roosterens vinger skåret ud for denne håndværk af den infernoble. Derefter syntes benene og en tilslutning af vingerne med en torso med hjælp fra elektrodioder. Og så er processen med transfiguration af cockerel påbegyndt ved hjælp af skraldespand og servietter. Servietter var nødvendige for næb, skæg og kammusling. For kammusling og skæg servietter rullet og snoet i bolde mellem palmerne. Dernæst blev kuglerne limet til PVA lim. Alle torso og hoved dækket med skraldespand. Til dette skåret skraldespandene i en strimmel på ca. 4 cm bred og absorberede derefter disse strimler på firkanterne, derefter 4 tynde firkanter af krøllet og i midten gennembøjet med en nål med en tørring, og kun derefter denne shaggy square fast i helbredelsen af fastgøreren. Og så var hele cockerel dækket. Dimensioner Cockerel er imponerende!\nAndre håndværk "Cockerel" Fra deltagere i vores konkurrencer:\nPetushki sendt til Konkurrence "vinter magi ":\nFra plastflaske, palser, fjer, hårgummi, lyspærer fra Garlands.\nOg denne cockerel jeg fandt min mor :). Når alt kommer til alt, holder alle moms børns håndværk :). Jeg ved ikke, hvor gammel han er, denne kartonfigur, jeg sejlede en farvet folie fra slik (han var stadig et underskud!)\nSuit "Cockerel - 2017"\nJuletræer gør det selv\nGrandfathers Frost gør det selv\nEn anden interessant:\nSend dine billeder.\nGør du også smukke håndværk? Send billeder af dit arbejde. Vi vil offentliggøre de bedste billeder og sende dig et eksamensbevis.\n(Besøgte 7 871 gange, 8 besøg i dag)\nTrin 8. Hurray! Næsten klar, det forbliver kun at anvende et lag af voks på panelet og polere det. Husk på, at en mørk voks vil give dit panel til dine paneler endnu mere "hoppet over" og gennemsigtigt - bare beskytter.\nPrevious Previous post: FAVN - Romersk Gud af Skove og Animal Defender


K: Universitetslærere skal til engelskprøve | Information\nK: Universitetslærere skal til engelskprøve\nDe Konservative udsender i dag en 'redningsplan' for brugen af engelsk og dansk på universiteterne. Blandt andet skal underviserne certificeres, før de må undervise på engelsk. Unødig detailstyring mener både Venstre, SF og rektorer\nForskere på landets universiteter skal have en godkendelse for at få lov til at undervise i et andet sprog end deres modersmål. Det er en af de centrale anbefalinger i en såkaldt 'redningsplan' for brugen af dansk og engelsk på universiteterne, som de konservative i dag lancerer.\nFormålet er dels at sikre, at dansk fortsat er et sprog, der bruges i videnskabelig sammenhæng, dels at sikre, at det engelsk, der bruges på universiteterne, er på et ordentligt niveau:\n"Når man skal certificeres, så er det for at undgå situationer, hvor en dansk underviser kun præsterer 70 procent af, hvad han egentlig kan, fordi det foregår på et fremmedsprog," siger de konservatives videnskabspolitiske ordfører, Charlotte Dyremose, som har lavet udspillet.\nDet er udarbejdet på baggrund af den rapport, som regeringens sprogudvalg udgav i foråret - og som blandt andet satte fokus på, at sproget dansk er presset på landets universiteter, hvor stadig flere uddannelser kun udbydes på engelsk:\n"Derfor mener vi også, at universiteterne skal udarbejde en forpligtende sprogstrategi, hvor man gør rede for hvorfor og hvornår, de bruger engelsk. Så det ikke bare bliver en automatpilot, men man reflekterer over, hvornår man bruger det ene og det andet. Og samtidig kan man sikre kvaliteten af engelsk de steder, hvor man fortsat bruger det," siger Charlotte Dyremose.\nInitiativet bliver modtaget køligt af formanden for rektorkollegiet og rektor på Syddansk Universitet, Jens Oddershede:\n"Skal forskerne certificeres? Af hvem? Skal vi så oprette et statskontrolleret certificeringsorgan med kommissærer, der går rundt og tjekker, om vi taler godt nok engelsk? Det lyder som meget gammeldags," lyder Jens Oddershedes reaktion.\nHan mener desuden, at forslaget vil medføre øget bureaukrati: "Det her bidrager til at gøre vores hverdag endnu mere kompliceret. De konservative plejer at sige, vi skal have mere frihed, men det her er stik modsat," siger Jens Oddershede, som desuden mener, at det vil sætte de danske universiteter bagud i kampen om udenlandske studerende, hvis der skal reguleres på området.\nHeller ikke fra regeringsmakkeren Venstre, får Charlotte Dyremose opbakning til sit forslag:\n"Jeg er mere liberalt indstillet på den måde, at jeg har tiltro til, at universiteterne selv kan klare problemstillingen. De ved, at der er fokus på området, og jeg mener i hvert fald, at de selv skal have mulighed at vise, at de magter opgaven, inden vi går ind og kræver certifikater og indfører øget kontrol," siger Malou Aamund.\nSF er enig i, at der er et problem i brugen af dansk og engelsk på universiteterne, men partiet er ikke enige i de konservatives løsningsforslag:\n"Det lyder som et voldsomt bureaukrati, hvis alle lektorer skal certificeres. Og selv om det er fornuftigt at tænke over, hvornår og hvordan, man bruger hvilke sprog, så er jeg ikke tilhænger af, at man kræver 'forpligtende strategier'. Det tror jeg godt universiteterne selv kan løse."\nHeller ikke i Dansk Magisterforening, som har været blandt de største kritikere af brugen af den øgede brug af engelsk på universiteterne, er man glade for forslaget:\n"Vi er enige i, at der er et problem - men den her måde at løse det på er præget af mistillid til, at universiteterne selv kan finde ud af det. Jeg tror, at test og ekstern evaluering vil virke stik modsat. Det vil bare gøre de i forvejen hårdt pressede universitetsansatte endnu mere frustrerede," siger formanden for magistrene, Ingrid Stage.\nCharlotte Dyremose medgiver, at forslagene vil medføre mere administration:\n"Sådan er det jo. Men det er så samfundsmæssigt væsentligt, at dansk fortsat er et forskningssprog, og at vi ikke sænker niveauet på grund af sprogbarrierer, at vi må sige - den chance tør vi ikke at tage," siger Charlotte Dyremose.\nHun får opbakning fra formanden for regeringens sprogudvalg, Jørn Lund:\n"Forslaget fra de konservative ligger helt i forlængelse af mange af de forslag, vi er kommet med i vores rapport. Og de er alle meget nødvendige, for der er virkelig et problem på de videregående uddannelser."\nCharlotte DyremoseJens OddershedeJørn LundMalou Aamund\nDansk MagisterforeningDet Konservative FolkepartiSyddansk UniversitetVenstre\n25. august, 2008 - 08:27\nI det aktuelle stillingsopslag fra Copenhagen Business School efter en ny rektor er det formuleret som et krav, at vedkommende skal beherske flydende dansk.\nDet er et godt eksempel på én måde at lave sprogpolitiske reguleringer på.


Wefood tredobler salget i kampen mod madspild. Overskuddet bekæmper sult | GreenUpdate.dk\nForside Øvrige sektioner Mad og drikke Wefood tredobler salget i kampen mod madspild. Overskuddet bekæmper sult\nMADSPILD – Mindsk madspild i Danmark, og bekæmp sult i verdens fattigste lande. Det er filosofien bag Folkekirkens Nødhjælps madspildsbutikker Wefood. Og den filosofi fik et kæmpe skub i den rigtige retning tirsdag den 29. september.\nPå Danmarks første Nationale Madspildsdag mere end tredoblede Wefood nemlig salget af overskudsvarer, der ellers var endt på i skraldespanden. På en normal hverdag sælger de fem Wefood-butikker i Danmark for 40.000 kroner. Tirsdag skød omsætningen i vejret til hele 130.000 kroner.\n»Jeg er imponeret over, hvordan danskerne har taget imod vores koncept, hvor vi sælger overskudsmad til en god pris. På bare fire år har vi åbnet fem butikker – og med den efterspørgsel vi oplever og med økonomisk støtte fra Salling Fondene, så er der flere butikker på vej. Allerede senere på året åbner vi endnu en Wefood-butik i Vejle«, siger Birgitte Qvist-Sørensen, generalsekretær i Folkekirkens Nødhjælp.\nHalv pris på alle varer\n»Det her er en tredobbelt god nyhed. Danskerne får gode tilbud på hverdagsvarer og bekæmper madspild, mens overskuddet går til at bekæmpe sult i verdens fattigste lande«, siger Birgitte Qvist-Sørensen.\nKOMMENTAR Af Kjeld Hansen, gårdejer og journalist


Stronglight onlinebutik på Bikeinn\nAlle ( Stronglight )\nStronglight E-Bike Bosch 2 Generation Chainring\nStronglight E-Bike Bosch 2nd Generation Pinion\nStronglight HT3 Interior 4B Shimano XTR M980 104 BCD Chainring\nStronglight HT3 EXTerior 4B 104 Shimano XTR M980 Chainring\nStronglight CT2 EXTerior 4B 120 Sram Chainring\nStronglight CT2 Interior 4B Shimano XT M785 64 BCD Chainring\nSørg for at tjekke det bedste udvalg af udstyr fra Stronglight. Det kunne ikke være nemmere at søge og købe online og dine valgte varer bliver endda leveret direkte til din dør. De fleste af vores produkter afsendes inden for 24 timer fra bestilling. Som autoriseret forhandler af Stronglight har vi en omfattende viden og indsigt i vores produkter og vi kan give dig den nødvendige uddannelse omkring brugen af vores produkter. Du får den bedst mulige service når du har brug for den. Vi mener at en stor del af at sørge for din tilfredstillelse har at gøre med at du kan stole på at dine informationer forbliver fortrolige og sikre. Vi ønsker at du skal være 100% tilfreds med dit køb. Og som om det ikke var nok i sig selv kan du endda sende enhver vare tilbage indenfor 30 dage hvis du ikke er tilfreds med købet. Køb cykel til konkurrencedygtige priser hos bikeinn. Hurtig levering og sikker betaling hos bikeinn. Hvis du har spørgsmål kan du kontakte vores venlige kundeserviceteam som med glæde vil hjælpe.