Sommerhusidyl: Diamanten i Skibelund | viborg-folkeblad.dk\nSommerhusidyl: Diamanten i Skibelund\nDe seneste ti år har Søren og Benthe Padkjær boet permanent i deres sommerhus i Skibelund. Foto: Hanne Bliksted\nI 10 år har Benthe og Søren Padkjær boet fast i sommerhuset med 5000 kvadrameter grund.\n18 jul. 2020 kl. 19:40\nBjerringbro: Når man siger sommerhus, tænker man ofte på strand og vand, men sådan er det ikke i sommerhusområdet i Skibelund. Den lille Tyrebækken er det eneste vand, og stranden er næsten en times kørsel væk. Men alligevel nyder Benthe og Søren Padkjær deres sommerhus.\nEller rettere deres hus, for siden de gik på efterløn for omkring ti år siden har de boet permanent i det grønne træhus på Skovagervej. Men oprindeligt var det slet ikke planlagt, at de skulle købe sommerhus.\n- Vi havde solgt vores ejendom i Lille Vildmose, og hele vores indbo var pakket ned. Vi boede midlertidigt i sommerhus i Truust, fordi vi sammen med vores teenagedøtre var på vej afsted på et års rundrejse i USA. Kort før afgang i juni 1997 kørte jeg forbi heroppe for at mindes mine drengeår, hvor vi blandt andet skød med bue og pil her i skovområdet. Og så så jeg, at huset var til salg. Da jeg kom hjem, fortalte Benthe, at hun i avisen havde set, at der var et sommerhus til salg heroppe. Og det var ikke noget, vi havde talt om inden, men ja vi købte huset før afrejsen, fortæller Søren Padkjær.\nDet var helt tilfældigt, at Benthe og Søren Padkjær for godt 20 år siden opdagede, at der var et sommerhus til salg i Skibelund. Foto: Hanne Bliksted\nEfter turen rundt i USA købte familien en lejlighed på Brogade midt i Bjerringbro, men de fleste weekender og ferier tilbragte familien i sommerhuset.\nNu godt 20 år efter, at de købte huset, er havestuen det eneste, der er tilbage af det oprindelige hus, som var på cirka 40 kvadratmeter. Nu er huset på 130 kvadratmeter.\n- Da huset blev bygget i starten af 1960'ene, var byggematerialerne af den spartanske slags, blandt andet var der en del Grundfos-paller, hvor navnet stadig kunne ses. Efterhånden fik vi huset bygget om og udvidet efter vores ønsker, eller rettere det fik Benthe, for hun er ferm med hammer og sav, fortæller Søren Padkjær.\nDa huset blev bygget i starten af 1960'ene, var byggematerialerne af den spartanske slags, blandt andet var der en del Grundfos-paller, hvor navnet stadig kunne ses. Efterhånden fik vi huset bygget om og udvidet efter vores ønsker, eller rettere det fik Benthe, for hun er ferm med hammer og sav.\nSøren Padkjær. sommerhusejer\n- Ja jeg har altid interesseret mig for træ, og jeg har gået på flere aftenskolekurser for at dygtiggøre mig, fortæller hun, som nyder at arbejde i sit veludstyrede værksted, hvor hun også fremstiller knive og træskærerarbejde og tryller store sten om til fuglebade.\n- Vi synes, at det er en perle eller rettere en diamant. Vi nyder at være her, og ikke mindst at grunden er så stor - 5.000 kvadratmeter, og her er masser af fugle, råvildt og egern, siger hun.\n- Det bedste ved stedet er skoven, at være med til at hugge brænde og fuglene, lyder det fra barnebarnet 11-årige Luka, som ofte kommer på besøg.\nMed tiden er de gamle nåletræer væltet eller fældet, og Søren Padkjær har selv samlet agern og bog og drevet dem frem, så der rundt på grunden er mange ege- og bøgetræer i forskellig størrelser. Foruden mange hyggekroge, fodboldbane til børnebørnene er der helt i tidens ånd flere områder, som får lov til at passe sig selv uden græsslåmaskinens hærgen.\nHavestuen er det eneste, som er tilbage af det oprindelige hus. Benthe og Søren Padkjær har ofte besøg af deres tre børnebørn, og Luka var på besøg samtidig med avisen. Foto: Hanne Bliksted\nSommerhuset er ikke ren afslapning, som ved andre huse er der ting, som skal holdes ved lige, males og repareres. Begge er aktive i flere foreninger, og Benthe Padkjær sidder også i bestyrelsen for Skibelund Grundejerforening med i alt 64 grunde. Der er flere par som bor fast i deres huse.\n- Vi nyder virkelig at bo her, fordi man kan følge årstiderne lige uden for vinduet. Vi har et godt naboskab og er gode til at hjælpe hinanden, og der er et godt sammenhold med blandt andet sankthansfest og generalforsamling med efterfølgende grillfest, så vi bliver boende så længe vi kan, siger Benthe Padkjær.


Hvorfor tør ingen gå efter Juncker i skattely-sagen? - politiken.dk\nDebat 1. dec. 2014 kl. 21.27\nGribes der ikke ind mod de multinationales skatteunddragelser, vil velfærdssamfundet næppe kunne opretholdes.\nVore samfund er blevet drastisk forandret gennem de seneste 30-40 år. Ikke ved pludselige ændringer, men meget gradvist. Vor tilknytning til de samfund, vi er født og opvokset i, er blevet mindre i takt med den stigende globalisering.


Festbutikken.dk alternativer ⇒ 8 netshops du også bør kende\nEn masse online forhandlere som Festbutikken.dk giver efterhånden diverse leveringsmåder. En sikker vinder er nu om dage pakkeshoppen, og så kan du blot hente de nyindkøbte produkter fra Festbutikken når du har lyst. Fragtformen er nemlig særdeles ligetil, og tit endvidere den prisbilligste leveringsmodel.\nDu kan alternativt tænke over at få leveret til dit hus eller ud på dit arbejde. Fragtløsningen er desværre en kende mindre prisbillig, men lige så vel rigtig bekvem. Den mest betalelige form for fragt er utvivlsomt selv at hente pakken, men dette står og falder med at du fysisk befinder dig i kort afstand af Festbutikken.dks bopæl.\nFragtperioden kan i nogle tilfælde være ret central i tilfælde af at du mangler dine nye varer fluks, så herved er det tydeligvis meningsfuldt at du ser den anslåede leveringstid på den aktuelle vare.\nEn stor portion online firmaer giver levering på næstkommende hverdag på en række af deres produkter, som afhænger af at ordren lægges forinden et fastsat klokkeslæt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få ordren afsted forud for at Festbutikken holder fyraften.\nNogle webshops præsterer levering uden gebyr, men i mange tilfælde er det så præmissen at der erhverves for en bestemt sum. Som alternativ burde du gribe den billigste leveringsversion, hvilket mange gange – uden hensyn til om du bor nær Odense, Lillerød eller Svenstrup – er at få fragtfirmaet til at køre din bestilling fra Festbutikken.dk til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden virkelig let for enhver at finde de bedste priser hos flere internet webshops, og med det motiv har masser af internet forretninger i Danmark set sig tvunget til at mindske salgsværdien på mange af deres varer – til børn og babyer, og ligeledes også til kvinder og mænd – markant, og endda nogle gange love gratis levering.\nDog kan det imidlertid være nyttigt at undersøge diverse internet foretagender udover Festbutikken.dk efter udsalg inden du shopper, så du er på den sikre side med at indhente den mest betalelige pris.\nDu bør dog ikke glemme, at i tilfælde af at en online webshop udbyder deres varer til salg for en udsalgspris der virker uendeligt attraktiv, burde det mange gange være et tegn på en snydagtig online virksomhed. Kortbestillinger er ikke desto mindre dækket ind under en anordning, hvilket beskytter dig som køber imod fup e-firmaer.\nGenerelt tilråder vi køb med betalingskort eller MobilePay. Som et alternativ burde du drage fordel af en afbetalingsløsning hos Festbutikken.dk som fx ViaBill, i tilfælde af at du har til hensigt at dække prisen i flere bidder.\nForud for at nogen handler hos en online forretning bør man på en vis måde se på forhandlerens handelsbetingelser, men det er almindeligvis ikke særlig morsomt.\nEn nem løsning kunne måske være at kontrollere hvorvidt Festbutikken er medlem af e-mærke ordningen, siden det typisk er en tilkendegivelse af at internet webshoppen overholder de opstillede regler, tillige med at online forhandleren fra tid til anden revideres af fagmænd som er meget bekendte med de gældende love. Desuden får du genvej til bistand, ifald du udsættes for udfordringer som følge af din handel.\nDerudover kan det anbefales at køber er opmærksom på de mest betydningsfulde retningslinjer der kan spille ind i forbindelse med handlen, for eksempel den byttepolitik Festbutikken.dk benytter. I den relation er det tilmed afgørende, at man stadigvæk opbevarer ens kvittering, så man i fremtiden kan bevise handlen, hvad end man søger produkter til en voksen eller et barn.\nTrustpilot forærer dig i højeste grad fornemme muligheder for at gennemgå adskillige tidligere kunders anmeldelser og herved er det klogt, at du beser Festbutikkens kritik før du bestiller.\nFacebook genererer desuden nogle stabile chancer for at få en idé om Festbutikken.dks troværdighed. Tilmed er der en del webshops som gør det muligt at frembringe en anmeldelse af købsoplevelsen, som tilmed må tages i brug til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nWebsitet er finansieret af annoncer. Vi har faste samarbejder med forskellige internet forretninger når vi formidler forretningernes varer, og tjener betaling hvis de besøgende vi sender videre realiserer et indkøb.\nOplysninger vedrørende produkter og internet webshops understøttes jævnligt, men der gives ikke garantier imod reguleringer der er udført siden vi senest opdaterede de viste oplysninger.


MasterBed Standard - Boks - 90x210 cm med PrisGaranti\nMasterBed Standard – Boks – 90×210 cm\nEnkeltseng boksmadras med god affjedring i flot og enkelt design. Inkl. allergivenlig latex topmadras og ben. … læs mere her\nMasterBed Standard - Boks - 90x210 cm fakta\nVare: MasterBed Standard - Boks - 90x210 cm\nPris: Kr. 6849.00\nMasterBed Standard - Boks - 90x210 cm fra MASTERBED med prisgaranti\nNår du gerne vil sove godt , er tiden givet godt ud, når du undersøger markedet først, for ikke at falde i fælden med bare at købe det første og bedste, når den gode søvn jages. MasterBed Standard - Boks - 90x210 cm anbefales som en af de varer, som indgår i en bedre søvn. Uanset om du leder efter ny seng eller lagen, er der her samlet alt til din søvn. Det som kan spille en rolle, er ikke overraskende din drøjde, og du skal sørge for at de produkter du køber, matcher dig.\nGratis Fragt på MasterBed Standard - Boks - 90x210 cm\nMasterBed Standard - Boks - 90x210 cm er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i varegruppen Boksmadrasser 90x210. Det er ren luksus at få 14 dages fortrydelsesret og på løse madrasser er der 60 dages komfortgaranti der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres MasterBed Standard - Boks - 90x210 cm ved den velkendte shop Drømmeland, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Her i online shoppens kæmpe udvalg går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på det produkt på denne side. Køber du varer online kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nMasterBed Standard - Boks - 90x210 cm - se online fordele her\nVidste du, at hver gang du køber noget i en af de danske webshops, får du nogle bedre betingelser, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når produkterne er købt online, og nogle webshops har valgt at give mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og prissammenlignen er let at foretage, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og du kan faktisk sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\nVær den første til at anmelde “MasterBed Standard – Boks – 90×210 cm” Annuller svar


Leder af fotojournalistuddannelsen Søren Pagter kalder det »en god og nødvendig løsning« at forkorte praktiktiden. Mikkel Berg Pedersen / Polfoto\nEn ny bekendtgørelse lægger op til at reducere praktiktiden for fotojournalister og tv- og medietilrettelæggere fra 18 til 12 måneder pga. praktikmangel. »Det er gået meget skidt meget hurtigt,« siger Pia Færing. Fotoleder: »Jeg tror på, vi kan lave en næsten lige så god uddannelse«\nAllerede fra årsskiftet kan det være slut med halvandet års praktik for nye studerende, der skal læse fotojournalistik eller tv- og medietilrettelæggelse på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole, DMJX.\nEt udkast til en ny bekendtgørelse for de to uddannelser lægger nemlig op til at reducere de studerendes praktikperiode fra de nuværende 18 måneder til 12 måneder. Det sker ifølge Styrelsen for Videregående Uddannelser for at dæmme op for manglen på praktikpladser på de to uddannelser.\nDet bakkes op af uddannelseslederne begge steder.\n»Det er faktisk vores eget forslag. Vi mangler praktikpladser på fotojournalistuddannelsen, og hvis vi vil fremtidssikre uddannelsen og fastholde praktikken, er det her en god og nødvendig løsning,« siger fotojournalistuddannelsens leder, Søren Pagter.\nHans kollega Nikolaj Christensen, der er leder af uddannelsen i tv- og medietilrettelæggelse, er enig:\n”Praktiksystemet er under pres og har været det længe. Så vi går ind for en forkortelse for at sikre fremtidige studerende de bedste muligheder for at kunne indgå i et praktikforløb, hvor der både er pladser nok og mulighed for kvalitetssikring,” skriver han i en mail til Journalisten.\nPia Færing: Rettidig omhu\nEfter sidste efterårs praktikrunde stod 20 tv- og medietilrettelæggerstuderende uden praktikplads, fortæller praktikkoordinator på DMJX Pia Færing. Det samme gjaldt ved seneste runde for fire af de otte fotojournaliststuderende.\n»Det er gået meget skidt meget hurtigt for fotojournalisterne. På nær Politiken har alle de store mediehuse, der i årevis har været seriøse leverandører af praktikpladser til fotojournalisterne, skåret deres antal af pladser. Og vi har simpelthen ikke et nyt marked til at overtage efter dem,« siger Pia Færing.\nHun fortæller, at praktikmanglen på tv- og medietilrettelægger-området især skyldes, at markedet for produktionsselskaber, der aftager det største antal praktikanter, er meget ustabilt.\nDer er i dag behov for 60 pladser årligt på uddannelsen i tv- og medietilrettelæggelse, mens der på uddannelsen i fotojournalistik er et behov på 24 pladser. Med en justering af praktikperiodens længde vil behovet blive reduceret til henholdsvis 40 og 16 pladser.\n»Med en lidt slidt frase er det rettidig omhu,« siger Pia Færing.\nMan arbejder som færdiguddannet til sidst\nBliver den nye bekendtgørelse vedtaget, kommer den allerede til at gælde for de studerende, der starter i februar 2017. De vil i så fald blive færdiguddannet på tre et halvt år i stedet for de nuværende fire år.\n»Vi har selvfølgelig spurgt, om vi ikke kan få lov at beholde dem på skolen et halvt år længere. Men det får vi ikke lov til. Ingen får lov at lave en uddannelse, der koster flere penge,« siger fotoleder Søren Pagter.\nKan I fastholde samme kvalitet i uddannelsen, når de studerende har et halvt år mindre til at lære det, de skal?\n»Det mener jeg faktisk godt, vi kan. Selvfølgelig er der forskel på at være i praktik i 12 og 18 måneder, men forskellen er ikke væsentlig. Det er jo i de første måneder af praktikken, at man lærer mest, hvorimod man arbejder 100 procent som en færdiguddannet det sidste halve år. Det lærer man selvfølgelig også af, men det er ikke et stort tab at undvære sidste del. Jeg tror på, vi kan lave en næsten lige så god uddannelse.«\nSøren Pagter fortæller desuden, at vurderingen også er lavet ved at skele til udlandet, hvor ingen andre uddannelser i fotojournalistik har lige så lang praktiktid som den danske.\n»Alligevel laver de altså også super dygtige fotojournalister på uddannelsen i Norge, på den i Hannover og et par steder i USA. Så det kan altså godt lade sig gøre,« siger han.\nRUC’ere og SDU’ere klarer sig med 12 måneder\nNikolaj Christensen, uddannelsesleder for tv- og medietilrettelæggelse, skriver i en mail til Journalisten, at han heller ikke frygter for kvaliteten af uddannelsen.\n”Selv om praktikken skæres ned til 12 måneder, er det fortsat en af de længste, der findes (både i og uden for DK), og vi er helt sikre på, at det vil være muligt på den tid at få den praktiske erfaring med både professionen og det at indgå i et arbejdsforhold,” skriver han.\nStiller det ikke TVM’erne dårligere i kampen om at få praktikpladser i forhold til journalistpraktikanterne fra DMJX, der jo stadig har 18 måneders praktik?\n”Jo, det kan man godt sige. Men på den anden side bliver der flere pladser, der passer til TVM’ernes kompetencer, og reelt bliver de jo nu sidestillet med RUC’erne og SDU’erne, som trods alt har klaret sig ok.”\nUddannelseslederne og Pia Færing er enige om, at en forkortelse af praktiktiden ikke i sig selv løser problemet med praktikmangel. Men det er et skridt på vejen.\nDer mangler jo også pladser til journalistpraktikanterne. Bør deres praktiktid også forkortes?\n»Hvis jeg kigger rent på mangel af pladser, er det klart, at vi kommer til også at skulle gøre noget der. Men det er ikke lige så simpelt at lave den her øvelse for journalisterne. Så den ligger ikke helt til højrebenet,« siger Pia Færing.


2016 Januar Landsholdet møder Island i Herning\nÅge Hareide tiltræder som landstræner den 1. marts, og allerede få uger efter skal han udtage sin første landsholdstrup.\nDen kommende landstræner skal bruge foråret til at finde det hold, der skal sparke Danmark til VM, når kvalifikationen starter til september.\nFørste samling med landsholdet starter den 21. marts, hvor landstræneren og landsholdet deltager ved Dansk Fodbold Award.\nTorsdag den 24. marts spiller landsholdet den første kamp med Åge Hareide som landstræner mod en modstander, der imponerede i EM-kvalifikationen og kvalificerede sig direkte til slutrunden i Frankrig.\n”Island har stor sportslig succes i øjeblikket både på deres U-landshold og på A-landsholdet. De har leveret flotte resultater i EM-kvalifikationen, og derfor er det en meget spændende modstander at måle os med,” udtaler Kim Hallberg, elitechef hos DBU.\n”Det er altid specielt med nordiske opgør, og da det islandske U21-landshold spillede EM i Danmark i 2011, var der stor opbakning både fra herboende islændinge, men også fra islændinge der rejste herned for at følge holdet. Det håber vi naturligvis også, at vi vil opleve til denne kamp, så vi får skabt en god kulisse,” siger Kim Hallberg.\nLandsholdet spillede senest i Herning i november 2013, hvor modstanderen også var nordisk - nemlig Norge, som blev sendt hjem med et 2-1 nederlag, da Nicolai Boilesen sikrede den danske sejr i det 90. minut.\n”Vi glæder os meget til at spille i Herning, hvor vi har haft mange gode landskampoplevelser. De arbejder topprofessionelt i Herning og har stor erfaring med internationale kampe - og står også over for en stor kamp mod Manchester United,” udtaler Kim Hallberg.\nInfo om billetsalg og priser offentliggøres snarest.\nAf: Eva Hindby - 21. januar 2016, 17:04\nAaaaaa......Herning.....det bor ju ikke nogle Islendinger I Herning....flyt kampen til Parken og vi møder op minimum 6000 islendinger.... ;)))


Rekorddeltagelse på Nordstranden | Kerteminde | fyens.dk\nRekorddeltagelse på Nordstranden\nBEACHVOLLEY: Volleyball-klub får omkring 30.000 kroner i overskud fra weekendens stævne\nKERTEMINDE: - Det er en fornøjelse at være arrangør en dag som i dag, lød det i går fra Helge Jeppesen, formand for Kerteminde Volleyball Klub, som i weekenden stod for afviklingen af DM-semifinalerne i beachvolley på Nord-stranden.\nDet gode vejr havde lokket rigtig mange mennesker til stranden, men også på banerne var der rekorddeltagelse med ikke færre end 210 hold fra hele landet.\n- Her er sort af mennesker lige nu. Jeg tør slet ikke gætte på, hvor mange der er her, men i alt har der vel været 5000-6000 mennesker forbi, lød det fra Helge Jeppesen, da finalerne blev afviklet i går eftermiddag.\nHan vurderer, at klubben får omkring 25.000-30.000 kroner i overskud fra arrangementet, som går til klubarbejdet.\nIndtægten kommer først og fremmest fra de 210 deltagende holds betaling på 400 kroner, hvoraf den lokale klub får omkring halvdelen.\nKlubben stillede ikke selv med hold i stævnet, da det ikke er tilladt for den arrangerende klub at deltage.\nVejrguderne holdt i øvrigt hånden over stævnet, der ikke blev synderlig generet af regnvejret lørdag.\n- Vi havde en lille smule regn, men vi undgik det værste. Et hold fra Silkeborg fortalte, at det havde regnet hele vejen til Kerteminde, men da de kom til byskiltet, stoppede det, fortæller Helge Jeppesen, der anslår, at der i løbet af stævnet blev afviklet omkring 500 kampe i strandsandet.\nDM-semifinalestævnet var det 12. af slagsen, som den lokale volleyballklub har arrangeret på Nordstranden.


The Havre de Grace Maritime Museum (MD) - anmeldelser\nAlle restauranter i Havre de Grace Restauranter i nærheden af The Havre de Grace Maritime Museum\nAlle aktiviteter i Havre de Grace Aktiviteter i nærheden af The Havre de Grace Maritime Museum\nUSA Maryland (MD) Havre de Grace Forslag til aktiviteter i Havre de Grace The Havre de Grace Maritime Museum\n38 anmeldelser Nr. 7 af 18 aktiviteter i Havre de Grace Specialmuseer, Museer 100 Lafayette St, Havre de Grace, MD 21078-3542+1 410-939-4800Website\nTak for din vurdering. Anmeldt 14 maj 2017 fulgulite, Lancaster, Pennsylvania\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 38 anmeldelserFremragende47 %Rigtig god31 %Gennemsnitlig15 %Dårlig2 %Frygtelig5 %8. august 2016“Good Location”7. august 2016“Interesting”Lukket nusø1:00 pm - 5:00 pmon - lø10:00 am - 5:00 pmAlle åbningstider Åbningstid i dag: 1:00 PM - 5:00 PMPLACERING 100 Lafayette St, Havre de Grace, MD 21078-3542\nKONTAKT Website +1 410-939-4800Forbedr denne registreringKan man komme til denne seværdighed via offentlig transport?Ja Nej Ved ikke Er denne aktivitet tilgængelig uden planlægning eller booking?Ja Nej Ved ikke Giver denne seværdighed besøgende et indblik i den lokale kultur?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed god til små grupper (færre end fire)?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed egnet til alle aldre?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til solskinsdage?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til varme dage?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til kolde dage?Ja Nej Ved ikke Anbefales drikkepenge for denne seværdighed?Ja Nej Ved ikke Kan der købes mad ved denne seværdighed?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Lignende aktiviteter i Havre de Grace\nSe alle Museer i Havre de Grace\nMedlemsvurdering Fremragende17Rigtig god12Gennemsnitlig6Dårlig1Frygtelig2Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (15)Engelsk (38)Sprog Dansk (15)Engelsk (38)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejfulguliteLancaster, Pennsylvania9532Anmeldt 14 maj 2017 fra mobile enheder En sjov og lærerig tur venterHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\ninterceptpubsColumbus, Indiana20965Anmeldt 8 maj 2017 Small museum featuring Chesapeake Maritime HeritageGoogle Oversæt MereTak, interceptpubs Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejross hHavre de Grace, Maryland3917Anmeldt 21 februar 2017 Interessant at lære af vores maritime fortid..Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJudy ZSpring City, Pennsylvania7715Anmeldt 9 august 2016 God beliggenhedMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHELJANManchester, PA8228Anmeldt 7 august 2016 InteressantHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLazypineSpring Grove, Pennsylvania185Anmeldt 26 juli 2016 Masser af gode ting i et lille områdeMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDavid WHarker Heights329154Anmeldt 1 maj 2016 Interessante maritime historieHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nJohnBCowgillWashington DC, Columbia29863Anmeldt 3 marts 2016 Little Short on MaritimeGoogle Oversæt Mere2 Tak, JohnBCowgill 31792HutchThomasville, Georgien3934Anmeldt 20 februar 2016 Uck! Just bad, BAD experience!Google Oversæt Mere1 Tak, 31792Hutch erikasealingAnnapolis, Maryland306Anmeldt 8 juni 2015 ducks!Google Oversæt Tak, erikasealing Forrige\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenThe Vineyard Wine Bar213 anmeldelser 0,98 km væk Bomboy's Home Made Ice Cream139 anmeldelser 0,51 km væk Tidewater Grille524 anmeldelser 1,18 km væk Laurrapin363 anmeldelser 1,02 km væk Seværdigheder i nærhedenHavre de Grace Promenade242 anmeldelser 0,08 km væk Concord Point Lighthouse135 anmeldelser 0,04 km væk Havre de Grace Decoy Museum58 anmeldelser 0,19 km væk Millard Tydings Memorial Park33 anmeldelser 0,42 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på The Havre de Grace Maritime Museum.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Bedre information. Bedre booking. Bedre rejse. © 2017 TripAdvisor LLC Alle rettigheder forbeholdes. Brugsbetingelser | Politik om beskyttelse af personlige oplysninger | Cookiepolitik | Accept af cookies | Oversigt over website* TripAdvisor LLC er ikke en rejseagent og opkræver ikke nogen gebyrer fra brugerne af vores website ... (mere) TripAdvisor LLC er ikke ansvarlig for indhold på eksterne websites. Skatter og afgifter er ikke inkluderet i tilbud. UDFORSKOm osSupportcenterVALUTA/LAND$USDDanmark


Oplevet retssikkerhed i mødet med SKAT\nMindLab brugte kunstværker til at få borgerne til at sætte ord på deres oplevelse af retssikkerhed. Det gav ny viden hos SKAT.\nBorgernes oplevelse af retssikkerhed er højt prioriteret i Skatteministeriets arbejde. SKAT har derfor løbende spurgt borgerne om deres oplevelse af retssikkerhed igennem spørgeskemaundersøgelser. Når SKAT sammenligner borgernes svar på tværs af de forskellige spørgsmål, er der imidlertid en hel del inkonsistens, og der er mange borgere, der svarer ”ved ikke”. Det har fået SKAT til at overveje, om målingerne kan siges at være udtryk for borgernes reelle oplevelse af retssikkerhed. MindLab fik derfor til opgave at anvende nye metoder til at kvalificere Skatteministeriets forståelse af, hvad borgernes oplevelse af retssikkerhed er. En af vejene blev tre kunstværker, som blev udgangspunktet for en gruppe udvalgte borgeres diskussioner og tanker om deres oplevelse af mødet med SKAT.\n"Vi er i trygge hænder. Vi får en top behandling. Og samtidig er der noget uhyggeligt."\nBorger kommenterer på mødet med SKAT\n• En kunstkurator, som er ekspert i at bruge kunst i udviklingsarbejde.\n• Tre kunstnere.\n• 12 borgere.\n• Ny viden. Kunstværkerne gav borgerne mulighed for at sætte ord på et begreb, som ellers virker abstrakt og svært at forbinde med borgernes eget liv.\n• Research, udvikling og branding i én proces. Metoden gjorde SKAT klogere på borgernes oplevelser, samtidig med at borgerne har fået rykket ved deres oplevelse af SKAT som institution.\n• Intern debat blandt SKAT’s ansatte omkring oplevet restsikkerhed, som skabte større forståelse for borgernes situation. Kunstværkerne bliver blandt andet brugt til undervisning i borgerservice/kontakt og andet strategisk arbejde.\nMindLab etablerede et samarbejde med tre unge kunstnere, der hver kom med deres bud på begrebet oplevet retssikkerhed. Da de tre værker var producerede, inviterede vi borgere, som var udvalgt så de bredt repræsenterede forskellige fag, alder og køn til at deltage ved en workshop. Her blev borgerne spurgt til deres egne oplevelser af retssikkerhed ud fra mødet med kunstværkerne. Borgerne skulle altså ikke anmelde værkerne, men komme med deres egne observationer og fortælle om de erfaringer, fordomme og tanker, som kunstværkerne satte i gang. Borgernes inputs blev samlet i en rapport og præsenteret for Skatteministeriets direktion, som på baggrund af undersøgelsen fik et bedre grundlag for at tilrettelægge og anvende målinger af borgernes oplevelse af retssikkerhed.\n"De tre værker kan ses som et prisme, hvorigennem vi pludselig ser eller får formuleret noget, vi måske har følt eller tænkt, men ikke har kunnet formulere."\nMette Sandbye, kunstkritiker fra kataloget Erfaringer med kunst som metode.\n“Rundet af et Randområde”, video 10 min / Jette Ellgaard START 6:51-10:00:\nJette Ellgaard valgte at undersøge, hvad oplevet retssikkerhed betyder for en befolkningsgruppe, der lever langt væk fra hovedstaden, og som ofte føler sig glemt og overset af ”systemet”. Se videoværket om en vestjysk landmand og hans oplevelse af retssikkerhed i forbindelse med en personlig skattesag.\nC.I.N.A.M – foto, tekst og blog / Søren Thilo Funder og Stine Marie Jacobsen\nVed at indsamle viden om hjerneskanning og de nye videnskabelige muligheder for aflæsning af subjektive tanker og følelser har kunstnerne Søren Thilo Funder og Stine Marie Jacobsen skabt et fotoværk, som stiller spørgsmålene: Er det overhovedet muligt at måle en oplevelse, og i så fald hvordan vil det foregå? Hvad slags spørgsmål skulle, man stille borgerne, og hvilke maskiner skulle sættes i brug?\nFejl i SKAT – Fejl i SKAT – foldere, telefonlinje og performance/ Ulla Hvejsel\n1000 gange skulle kunstneren prøve at skrive ordet skat – uden at lave fejl og med forskellige forhindringer som at skrive meget hurtigt, have bind for øjnene eller holde vejret. De fejl, der uværligt opstår i sådan en øvelse sammenstilles med de fejl, der kan forekomme i SKAT’s egne procedurer, og som er med til at påvirke oplevelsen af retssikkerhed blandt borgerne.\n"Værket rammer fantastisk ind i den følelse af magtesløshed, man kan stå overfor. Selv små fejl kan få uoverskuelige konsekvenser"\nBorger om værket


Bachelorprojekt Sommeren 2009 Ida Johannessen VI HAR BARE LIGE SNAKKET OM AT VI SKU SNAK OM HVAD VI SKU SNAK OM - PDF\nBachelorprojekt Sommeren 2009 Ida Johannessen VI HAR BARE LIGE SNAKKET OM AT VI SKU SNAK OM HVAD VI SKU SNAK OM\nDownload "Bachelorprojekt Sommeren 2009 Ida Johannessen VI HAR BARE LIGE SNAKKET OM AT VI SKU SNAK OM HVAD VI SKU SNAK OM"\n1 Bachelorprojekt VI HAR BARE LIGE SNAKKET OM AT VI SKU SNAK OM HVAD VI SKU SNAK OM En CA-undersøgelse af fokus i en gruppes samtale Vejleder: Mie Femø Nielsen 29,5 ns. (heraf 7,36 ns. transskriptioner) Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab Det Humanistiske Fakultet Københavns Universitet 1\n2 Summary Bachelorprojekt In this bachelor paper I will be applying the method and theory of Conversation Analysis to demonstrate how a group of individuals keep focus in a meeting. I will make an account of how their professional identities are made relevant in a non-formal setting (there is no chairperson as well as there is no agenda), and how they switch from institutional talk to everyday talk and vice versa. The general terms I will be using are based on a definition of institutional talk (talk about institutional matters) and a definition of everyday talk (talk that makes everyday life and subject matters outside the institution relevant). This is different from another common segregation in CA-litterature on organizational interaction; formal versus nonformal. This is due to the fact that in this group the individuals are not only professionals and colleagues, they are also friends and confidents. I make the point that this group, in general, is efficient when it comes to negotiating focus, but at the same time it is a group which is very keen on maintaining focus when it is important for the individual having her turn. It must be emphasized that this is partially due to the high degree of sanctioning within the group. By that I mean that when neither the speaker(s) nor the matter(s) is in focus, this is responded to, in some of my examples, in quite a harsh tone. Nevertheless, this tone is not unison. It carries an irony and humour which is general for the jargon within the group. And in this blend of effective regulation of focus and a sense of care for both the professional and friend based side of the individual, the group members come to have this unique way of effectuating a meeting. 2\n3 Indholdsfortegnelse INDHOLDSFORTEGNELSE...3 PROBLEMFORMULERING...6 INDLEDNING...7 MØDET...8 FOKUS...9 CONVERSATION ANALYSIS...11 Kort om CA s historie...12 METODEDISKUSSION...13 Dataindsamling og fremgangsmåde...13 HVERDAGSSAMTALEN...14 TURTAGNING...14 FORKLARING AF TURTAGNINGSMODELLEN...15 Problemer med modellen...15 DEN INSTITUTIONELLE SAMTALE...17 Meeting talk...17 Talk at work...17 ANALYSE AF SAMTALEN...19 HVERDAGSSAMTALEN...19 Eks. 1: Jettes trøje...19 Multi-activity-setting DEN INSTITUTIONELLE SAMTALE Overgangssteder...22 Den udtalte efterspørgsel af fokus...22 Eks. 2: Enas forespørgsel...22 Spørgsmål og svar...25 Deltagernes tilstedeværelse...26 Skabelsen og bevarelsen af fokus...27 Forhandling af det vigtige...28 Diskussion...29 Sanktioner ved manglende fokus...30 Eks. 3: Hannes ulæste mails...30 Tilladelse til at fortælle sladder\n4 Eks. 4: Mia beder Ena om tilladelse til at fortælle sladder...33 DISKUSSION OG KONKLUSION...35 LITTERATUR...36 Sekundær litteratur...36 Værker...36 Afhandlinger og Artikler...36 Tertiær litteratur...37 Henvisninger...37 Software...37 BILAG TRANSSKRIPTIONER...38 Eks. 1: Jettes trøje...38 Eks. 2: Enas forespørgsel...38 Eks. 3: Hannes ulæste mails...40 Eks. 4: Mia beder Ena om tilladelse til at fortælle sladder...42 BILAG 2 TRANSSKRIPTIONSSYMBOLER\n5 Problemformulering Jeg vil, i dette BA-projekt, ved hjælp af konversationsanalysens (CA) 1 fremgangsmåde og teori, forsøge at afdække, hvordan deltagerne i et specifikt møde henholdsvis holder og ændrer fokus i samtalens forløb, og hvilke konsekvenser dette har lokalt for samtalen. Jeg vil især undersøge dette ved at kigge på de spørgsmål og dertil hørende svar, der præsenteres i samtalens forløb, og på deres betydning for fokusfastholdelse eller -forskydning. En nærmere bestemmelse af, hvad der her menes med fokus, samt en definition af forskellige typer spørgsmål og svar følger. Det særlige ved de originale data, der danner empirisk grundlag for dette casestudy, er, at det optagne møde ikke foregår inden for en virksomhed per se, men udfolder sig mellem en gruppe kvinder i en selvkonstitueret kunstnergruppe i et privat hjem, altså i en mindre organisation 2. Der er ikke tale om et møde med mange formelt fastsatte rammer (mødets længde er ikke planlagt på forhånd, ligesom der heller ikke er en egentlig skriftlig dagsorden). Derfor mener jeg, at man med fordel kan anskue mødet som én lang samtale (på cirka tre timer), da der ikke er en hoveddel med kun institutionel samtale og en anden kun med hverdagssamtale. Denne lange samtale skifter altså konstant mellem institutionelle/faglige emner og hverdagsagtige. Dog skal det tilføjes, at der er rene, lange sekvenser af enten den ene eller den anden slags samtale 3. Opgavens teori- og analysedel vil derfor være delt i to: en der behandler hverdagssamtalens karakter, og en der ser på den institutionelle samtale og de spørgsmål/svar, der gør sig gældende her. Denne opgave kan fortælle noget om en måde at holde møde på, der ellers ikke er blevet givet meget opmærksomhed i CA-litteraturen. 1 Af Conversation Analysis, nu oftere oversat: samtaleanalyse. Herefter forkortet CA. 2 En organisation er: et socialt system som er bevidst konstrueret med det formål at løse særlige opgaver og realisere bestemte mål. p.13 in Jacobsen et al: Data adskiller sig fra mange andre undersøgelsers, ved at denne organisation/gruppe ikke har en ledelse eller anden instans, der har pålagt dem (direkte eller indirekte) dette møde. 3 Jeg vælger ikke at referere til disse forskellige måder at tale på som diskurser, da en diskursanalyse netop har til formål at afdække, hvordan tekster formår at formidle viden som ikke direkte bliver udsagt i en dialog. (p.76 in Rasmussen (red.): 2005) Mit fokus her, der er baseret på CA s metode, er at analysere på det faktisk forekommende. 5\n6 Indledning Bachelorprojekt Denne opgave vil lægge sig i forlængelse af de mange CA-udgivelser om organisationers talk-ininteraction 4, der igennem 1990 erne og ind i det 21. årh. er blevet udgivet især i USA og England. Institutionens interaktionsmåder er blevet et yndet forskningsområde, idet den giver indsigt i en tilgang til samtalen, der er forvrænget i forhold til hverdagssamtalen/den konventionelle samtale 5 Grunden til netop dette områdes succes, skal måske findes i en grundlæggende kapitalistisk diskurs i den vestlige verden. Et er naturligvis forskeres og studerendes forskningsfrihed, noget andet er selskabers kapitalistiske interesse i at optimere arbejdsprocesser og arbejdsmiljø for effektivitet, corporate branding og dermed økonomisk vinding. Her spiller den forbedrede interne og eksterne kommunikation og interaktion, der kan opnås ved anvendt CA, en nu mere og mere anerkendt rolle 6. Denne opgave lægger sig i den blødere ende af dette felt. Der er, som før nævnt, ingen multinational virksomhed bag dette data, og vist heller intet ønske fra informanternes side om at optimere deres arbejdsgange eller få en værktøjskasse ud af dette projekt. Dette mener jeg dog ikke gør opgaven mindre vigtig eller spændende. Grupper opstår som følge af kommunikation af den ene eller den anden art, og kan kun bevares, hvis denne kommunikation er kontinuerlig i et eller andet omfang. Hvis man vil se på, hvordan disse grupper overlever eller nedbrydes, er det da min holdning, at man må se på kommunikationen og interaktionen, og gerne, som her: på samtalen i mødet. 4 Ibid. p.11 5 Jf. Femø Nielsen & Beck Nielsen 2005: p.133: de skelner mellem konventionel og institutionel opbygning af samtaler 6 Jf. Femø Nielsen & Beck Nielsen 2005: p\n7 Mødet Som udgangspunkt for en CA-undersøgelse af et møde er en sondring mellem et møde og det at møde på sin plads. Et møde er det at to eller flere personer er sammen for at diskutere en bestemt sag 7. Dette møde vil ofte være planlagt med et formål udover det rent sociale og have tilhørende negative konnotationer. Dette kan skyldes kvantiteten og kvaliteten af møder i et menneskes arbejdsliv. Et møde er sjældent en afsluttet enhed, men oftest endnu et møde i en lang række af møder, i en nogle gange næsten uendelig proces 8. Det at møde må betegnes som et subjekt, der træffer et andet subjekt. Det kan være tilfældigt eller efter aftale, og her er der, for de fleste, nok flere positive end negative medbetydninger knyttet til. Årsagen til dette må være det sociale menneskes glæde ved det frie valg. Helt magisk godt måtte det jo være, hvis man kunne koble disse to betydninger sammen til en. Ikke kun semantisk, men også i virkeligheden. Det er netop det, der sker i det møde, jeg her vil analysere. De mennesker der her mødes, både skal og vil nemlig på en og samme tid. Sådan virker det da. Der er tale om fem kvinder, der har bundet sig til hinanden i en kunstnersammenslutning. Det er tydeligt at høre, at de ikke kun er bundet sammen af deres professionelle interesse for hinanden, men også har et venskabeligt forhold. Skulle man sammenligne deres møde med en anden kendt form for møde, har læsegruppemødet 9 umiddelbart mange af de samme træk. Dog adskiller dette møde sig ved, at deltagerne ikke sidder med en tekst eller andet medium, de kan forholde sig til. Deres frembringelser og konklusioner på mødet er udelukkende betinget af deres egen viden, fantasi og ikke mindst engagement i projektet. Samt, naturligvis, det ansvar, de formodentligt føler for hinanden og deraf følgende lyst og behov til at bevare fokus på projektets tilblivelse. 7 Jf. Pallesen: Gamle, etablerede organisationer må uundgåeligt konstant befinde sig i denne beslutnings-møde-cyklus. 9 Jf. den uformelle ramme for mødet; et privat hjem, hvor der er mange andre aktiviteter end kun samtale. (Jf. Drew & Heritage: 1992: Her skelnes der mellem formal og non-formal-settings (p.25-29)) 7\n8 Fokus Bachelorprojekt Et gruppemøde er en øvelse i at bevare fokus. Som ved almindelige samtaler, hvor der er mere end to deltagere, er faren, teoretisk og praktisk set, for parallelsamtaler overhængende, og hvis fokus skal være på sagen, kræver det disciplin fra mødelederens og -deltagernes side. Hvad styrer så fokus i den rigtige retning, i en sprogligt og interaktionelt fokuseret sammenhæng? Bodens svar er den lokale kontekst, der opstår som følge af, at samtalen er sekventielt organiseret. Hun skriver: The interaction order, moreover, encapsulates time and space within its own logic, bracketing out other activities and other actors while it focuses the attention and activities of present people and present topics. ( these are Goffmans focussed encounters ) 10 Interaktionen bærer altså sin egen logik, en logik deltagerne også besidder, og som hjælper dem til at holde fokus på de mennesker og emner, der er nødvendige for mødets realisering. Fuldstændig ligesom det for det meste er tilfældet i hverdagens samtale. Goffman pointed out that in any focused encounter a particular definition of the situation comes to be shared by the participants 11 Deltagerne afgør derved, hvad der, for dem, er relevant og irrelevant, og denne definition af situationen bliver en ramme for deltagerne. Grunden, til at vi ikke kun selv forstår rammen, men også kender/forventer andres forståelse og forventninger, er, at mange af de sammenhænge, vi indgår i, er utroligt rutineprægede. Den leksikalske 12 definition på fokus lyder: centrum for stærk opmærksomhed, og det at fokusere på noget er at: samle opmærksomheden om en person el. et emne. Jeg vil med det samme tilslutte mig den første definition, det er i denne sammenhæng nemlig ikke emnet, der er i centrum for analysen: 10 p. 80 in Boden: p. 367 in Kendon: Jf. Pallesen:\n9 Megen tale kan lettere beskrives som tale der bruges til noget, tale der gør noget, end som tale der handler om noget, dvs. tale om noget 13 Men man kan vel, ret beset, ikke vide om folk er fokuserede. 14 Man kan finde tegn på, om fokus holdes. Gestik og mimik kan indikere uopmærksomhed. Åbne øjne, der er fikserede på et punkt over længere tid og er mistænkeligt glansfulde, er fx en kliche inden for tegn på manglende opmærksomhed. Men eftersom min undersøgelse udelukkende er baseret på det auditive, vil jeg lede efter de sproglige indikationer. Der må altså i samtalens strukturering, dens organisering og i dens indhold være indikatorer på, om alle de tilstedeværende rent faktisk er samlet om det samme projekt. Jeg er gået ud efter følgende kendetegn ved samtalen i lokaliseringen af fokus: Ingen parallelsamtaler Få eller ingen afbrydelser af taleturens indehaver, med evt. lange flerenhedsture Generel accept af kortere og længere pauser Dette skal ikke forstås som lovmæssigheder, men snarere som arbejdsteser eller pejlemærker, jeg har brugt i min lokalisering. I sidste ende er det mit overblik over den samlede samtale, der har ført til valget af de passager, jeg analyserer. 13 Jf. Schegloff: 1990 in Femø Nielsen & Beck Nielsen: Overordnet set er det mange sociale og kognitive indflydelser der gør sig gældende, når det drejer sig om evnen til at bevare fokus, og disse skal jeg ikke komme ind på her. 9\n10 Conversation Analysis Grundlæggende er CA en videnskabelig, induktiv metode og grounded 15, akkumulativ teori, der bygger på en interesse for verbal og nonverbal interaktion. Modsat fx talehandlingsteorien 16 er en forudsætning for at arbejde med CA, at man har et syn på talen som sekventielt organiseret og ikke arbitrær. Metoden lægger op til en nøjagtig transskription af det verbale, og med videooptageren også det nonverbale. Der er dog ikke fuldstændig enighed om en fælles transskriptionsmetode, men snarere et sæt af flere videnskabeligt anerkendte konventioner; transskriptionssymboler og noteringsmåder, og nationale og individuelle foretrukne fremgangsmåder. 17 CA s transskriptionskonventioner adskiller sig samlet set fra andre videnskabelige traditioners gengivelse af det talte sprog, og sprogsyn i det hele taget, idet også paraverbale aspekter som intonation og ud-/indånding og latter transskriperes så lydnært som muligt, og behandles på lige fod med leksikalske enheder. Dog er denne indstilling til sprog ikke så inkluderende, som den det integrerede sprogsyn står for. 18 Man kan påstå, at der i denne tilgang implicit ligger et positivistisk håb om objektivitet 19. Men i praksis er årsagen, at det er de efterfølgende analyser af data, der skal give det mest valide grundlag for de teser, der bygges op omkring det faktisk forekommende. En akkumulativ teori må i sit empiriske grundlag besidde en vis præcision. Det er kendetegnende for CA, at det er naturligt forekommende tale, der er det hovedsagelige interessefelt og ikke i samme grad tale, der er et resultat af et manuskript. Der er naturligvis grænsetilfælde, som fx en læge-patient-samtale, der også er analyseret i CA-litteraturen 20, som kan være ganske forberedt og have en patientjournal som skitsemanuskript for samtalen. 15 Grounded: Teorien er altså baseret på det, man er kommet frem til i analyserne af data. Induktiv: slutning fra det enkelte til det almene. Kollektioner af data vil medføre en mere deduktiv tilgang. 16 J. L. Austin og J. Searle er her nogle af de vigtigste navne. 17 Blandt disse konventioner kan Dansk Standard, CLAT samt de minimale og udvidede CA-konventioner nævnes. (Jf. Femø Nielsen & Beck Nielsen: 2005) 18 Denne sprogvidenskab står for en meget bred definition af hvad sprog er, og mener at en person integrerer alle de former for sprog, der er omkring personen. Det er især Roy Harris (f.1931), der står bag dette sprogsyn. 19 Det er da også den funktionalistiske skoles syn på CA. Man må dog sige, at den er mere objektiv end eksempelvis Erving Goffmans anekdotiske data, der består af genfortalte situationer og samtaler. 20 Jf. Beck Nielsen:\n11 Kort om CA s historie 21 Metoden Conversation Analysis er udviklet i USA for over 20 år siden, men har først for nylig fået sin egen grundbog på dansk 22. Dog er der op gennem 90 erne blevet opbygget et netværk af CAforskere i Danmark og det øvrig Norden - kaldet MOVIN 23. Samtaleanalysen, som vi kender den i dag, udvikles i 1960 erne, hvor Harvey Sacks af designtekniske årsager kan begynde at lave optagelser. 24 CA placerer sig i et net af forskellige ideologiske og sprogvidenskabelige traditioner, hvis tråde det vil være for omfattende at udrede her. Det er dog vigtigt at nævne, at metoden oprindeligt blev brugt til sociologiske undersøgelser, mens teorien deler socialkonstruktivismens indstilling til at sproget gør vores verden. Den overordnede målsætning for CA er lig etnometodologiens; at komme frem til hvordan interaktanternes praksisformer viser sig, når de udfører og koordinerer de handlinger der tilsammen gør deres verden. 25 En del af de analytiske fokusområder er overleveret fra den interaktionistiske tradition og begreber fra Irving Goffmans symbolske interaktionisme 26 tages til stadighed op i CA s interaktionsanalyser. Fra 1960 erne til nu er der sket meget inden for CA. Gail Jefferson udvikler det første transskriptionssystem, et der siden er blevet modereret på forskellig vis. De tekniske forudsætninger og bevæggrundene for at gennemføre CA-analyser ændres også. Fokus i dag er på andre kontekster og mekanismer end tidligere, og CA markerer sig nu også som et stærkt sprogvidenskabeligt felt. Her viser CA s socialkonstruktivistiske grundholdning sig også i de sidste årtiers nedslag: fra fokus på interaktion som mikrosociologi (med marxismens micro-macro-blik) over et kønskritisk (feministisk) blik til et nu mere praktisk fokus; med udviklingen af anvendt CA i institutionelle sammenhænge. 21 Jf. Femø Nielsen & Beck Nielsen: Femø Nielsen & Beck Nielsen: micro analysis of verbal interaction 24 Den transportable båndoptager kommer på markedet. 25 p. 112 in Femø Nielsen & Beck Nielsen: Den symbolske interaktionisme er en socialvidenskabelig teori, der ved kvalitative undersøgelser bl.a. afdækker menneskers praksisser i identitetsdannelse. 11\n12 Metodediskussion Bachelorprojekt Der er grundlæggende problemer ved at bruge CA s redskaber i en analyse som denne. I hermeneutikerens optik går tolkningsprocessen allerede i gang, idet man udvælger sine informanter, igen når man udvælger sine dataeksempler, og igen når man udskriver. Det er altså ikke en objektiv metode. Ydermere må man påregne endnu mere subjektivitet, når modtageren (jeg) går i gang med afkodningen af transskriptionspartituret. Da CA stræber efter at være så modtagervenlig som mulig, og af samme grund ikke bruger det fonetiske alfabet, men almindelige bogstaver, vil der uundgåeligt være mere end en måde at læse det på. Netop som et partitur med en række hoppende noder, hvor musikeren vil tolke kompositionen på sin egen måde. CA er optaget af ikke at inkludere informationer i analysen, der ikke kan findes i dataets sproglige kontekst. CA ønsker altså at holde analysen så kontekst-fri som mulig. Heraf følger den intersubjektive tilgang til data. Man må altså iagttage parternes lokale forståelser 27 ved at kigge på FPP og SPP 28 og derved kun kontekstualisere med de informationer, deltagerne selv gør relevante ved at orientere sig imod eller nævne. Denne orientering kan naturligvis diskuteres, fx i en opgave som denne, der vil omhandle medlemmernes brug af ironi. Ironi er sjældent et udtalt samtaleteknisk greb, og da bliver det en tolkningssag og en kontekstsag, om man analyserer noget som værende ironisk sagt. Selvom CA ikke bruger diskursbegrebet generelt, er det da klart, at jeg som tolker må være del af medlemmernes diskursfællesskab i en vis udstrækning for at kunne afkode denne ironi. Dette er en diskussion der kan føres langt videre, men som jeg stopper her grundet pladsmangel. Dataindsamling og fremgangsmåde Opgavens empiriske grundlag; data, er indsamlet på et møde i efteråret Der er brugt en mp3- mini-harddiskoptager der, efter min anvisning, er blevet placeret på midten af det bord, de fem mødedeltagere sad rundt om. Optagelsen blev startet, da informanten Ena ankom til mødet og stoppet, da det sluttede. Jeg har gjort det klart for informanterne, at de selv og de personer, de omtaler i samtalens forløb, har fået dæknavne. Dette er et etisk hensyn, man grundlæggende tager 27 p. 63 in Femø Nielsen & Beck Nielsen: Dette er forkortelser for first pair part (første pardel) og second pair part (anden pardel), der tilsammen udgør et turpar. 12\n13 inden for CA. Jeg har brugt softwareprogrammet Audacity 29 til håndtering af lydfilen og de minimale CA-konventioner 30, med enkelte tilføjelser, til udskriften. Min fremgangsmåde har holdt sig i traditionen inden for CA med unmotivated looking 31 og en analytisk forlommer til det almindelige, for derefter evt. at kunne lokalisere og karakterisere afvigelser og særtilfælde. Hverdagssamtalen Jeg benævner den type samtale, der typisk udfolder sig mellem mennesker, der kender hinanden, og som mødes hovedsageligt for at samtale, hverdagssamtale. Dette begrunder jeg med to ting, der ligger eksplicit i ordet: det er en samtale, der finder sted i hverdagen. Der behøver altså ikke være en særlig anledning for samtalen, af festlig eller anden art. Men samtalen drejer sig også ofte om den selvsamme hverdag. Naturligvis vil man også møde ganske ikke-hverdagsagtige emner i hverdagssamtaler, hvor emnet netop er det ekstraordinære. Den skal altså ikke nødvendigvis forstås som noget hverken uspændende eller ufarligt, men snarere ses i forhold til den institutionelle samtale, hvor der er flere, uskrevne (og i nogle organisationer; skrevne), regler for hvorom og hvordan man kan tillade sig at samtale. Turtagning Hverdagssamtalen har som udgangspunkt været CA s fornemste analyseobjekt. Grunden til dette skal findes i håbet om at optage og derefter nøjagtigt beskrive den naturlige tale. Turtagningsmodellen 32 fra 1974 skulle da vise sig at være en afgørende metodisk skabelon for beskrivelsen af denne type samtale Se bilag 2 31 Udgangspunktet for en undersøgelse er altså data og sjældnere en tese. 32 Gengivet fra p.35 in Femø Nielsen & Beck Nielsen:\n14 TCU TCU TCU PCP PCP PCP Forklaring af turtagningsmodellen Modellens forkortelser er alle gængse og etablerede udtryk i CA-terminologien. TCU er en forkortelse for turn constructional unit, på dansk; turenhed. Der er altså tale om enheder, i bredeste forstand, der tilsammen udgør en hel taletur som det engelske ord også siger: det er konstruktionsenheder. PCP er en forkortelse for possible completion points, altså mulige færdiggørelsespunkter. Her kan taleturen, populært sagt, stoppe, uden at det virker underligt. Oftest er det let for talere at fornemme, hvornår en sådan mulighed opstår. Det vil da være her, at en eventuel talelysten samtalepartner skal være opmærksom (og måske hurtig), da den kan efterfølges af en TRP, som vil give vedkommende mulighed for at påbegynde en ny taletur selv. TRP er en forkortelse for transition relevance places: overgangsrelevante steder, og det er altså her en eventuel ny taler kan komme på banen, eller taleturens indehaver kan påbegynde samtale på ny/tage en ny tur. Turtagningsmodellen er altså i høj grad kontekst-sensitiv, enhederne i samtalen er afhængige og påvirkelige. Af praktiske årsager benytter jeg mig i analysen af de engelske forkortelser. Problemer med modellen Det er blevet hævdet om modellen, at den er kontekst-fri, og det er for så vidt også rigtigt, dog med den afgørende undtagelse at den fungerer bedst på den type samtale, der udfolder sig mellem to mennesker, og ikke tager højde for samtaler der har flere samtaledeltagere. Et større antal vil nemlig medføre en vis forvrængning af denne basis-fremgangsmåde Jf. p.52 in Femø Nielsen & Beck Nielsen:\n15 I det data præsenteret i denne opgave, er der dog ingen eksempler på hverken parallelsamtaler 34 eller overdrevne mængder overlap. Det er dog vigtigt at pointere, at det ikke giver et fuldt ud dækkende billede på deres interaktion gennem de tre timer. Der er fem samtaledeltagere, og dette relativt høje antal gør, at der foruden rush-through og pointefremskydning 35 også foregår adskillige parallelsamtaler. Det er ikke fra naturens hånd givet, at en enkelt samtaledeltager kan få lov, at beholde sin taletur gennem de trin modellen giver udtryk for, især ikke ved flere end to samtalepartnere. Konkurrencen om taletiden kan være så stor, at der sker afgørende ændringer i den ellers vante fremgangsmåde. Af samme grund giver det også god mening, at man ofte hellere taler om talk-in-interaction frem for konversation eller samtale, hvad enten der er to eller flere samtaledeltagere. Jeg vælger dog at bruge samtale, da der ikke er en tilsvarende god dansk omformulering af dette, semantisk set, bedre ordvalg. 34 Med undtagelse af eks. 4 hvor der, om ikke andet, er tale om parallel aktivitet. 35 Rush-through: at man taler hurtigt over et PCP. Pointefremskydning: at man kommer med pointen hurtigere end narrativen lægger op til for at holde på tilhørerne. 15\n16 Den institutionelle samtale Meeting talk CA s interesse for den institutionelle samtale har især udmøntet sig i en del artikler om samtaler/interaktion inden for organisationer. Her har målet ofte været at afdække hierarkier, magtrelationer og effektivitet. Svennevig og Asmuss redegør i deres artikel Meeting talk, for den udvikling der er sket i forskningen af organisationers mundtlige interaktion. Hvor der i 1990 erne har været et diskursivt blik på samtalerne, er det i 2000 erne skiftet til et mere mikroanalytisk, interaktionelt fokus. The rising focus on studying and understanding the details of complex workplace interaction is methodologically mainly based on conversation analysis. 36 Som det ser ud nu, er CA altså en af de foretrukne metoder, når man taler om forskning i arbejdspladsens interaktion. Talk at work Det data det meste af arbejdsplads-interaktions-litteraturen bygger på, er hentet fra mere etablerede organisationer. Det er altså ofte større arbejdspladser, hvor man kan se hierarkier og magtforhold i selve etableringen og afholdelsen af et givet møde man kan se institutionens indvirkning på interaktionen. Men det er ikke dermed sagt at møder, der ikke tager sted inden for rammerne af sådanne organisationer, ikke besidder en institutionalitet 37. Det vil vi også se senere af mit data. En samtales institutionalitet er ikke betinget af rammen eller den fysiske placering af menneskerne, der deltager i samtalen. Der er tale om at deltagernes professionelle identitet gøres relevant i interaktionen og derved opnås eller skabes institutionaliteten. Af samme grund har jeg valgt at referere til de dele af samtalen, der omhandler informanternes professionelle identitet som institutionel samtale, og ikke eksempelvis formel samtale eller professionel samtale. Disse termer bliver ellers også brugt i CA-litteraturen, men jeg mener de 36 p. 5 in Svennevig & Asmuss, p.3-4 in Drew & Heritage:\n17 konnoterer for stærkt til det, man kunne kalde business-lingo eller en næsten lovmæssig stivhed i sproget. Hvordan informanternes professionelle identitet bliver gjort relevant på forskellig vis, ser vi senere i analysen. Institutionel samtale skal derfor ikke forstås som et enkeltstående, identificerbart interaktionelt fænomen. Snarere skal det forstås som et paraplybegreb for en ganske forskelligartet gruppe af samtalemåder- og elementer, der dog har det til fælles som definitionen ovenfor klargjorde. De vil altså hellere tale om institutionel samtale som et familienavn til en række træk, der kan være afgørende for definitionen som institutionel samtale. Derefter følger deres forslag til, hvad der kan være kendetegnende træk ved sådan en type samtale: 1 Institutional interaction involves an orientation by at least one of the participants to some core goal, task or identity (or set of them) conventionally associated with the institution in question. In short, institutional talk is normally informed by goal orientations of a relatively restricted conventional form. 2 Institutional interaction may often involve special and particular constraints on what one or both of the participants will treat as allowable contributions to the business at hand. 3 Institutional talk may be associated with inferential frameworks and procedures that are particular to specific institutional contexts. 38 Disse tre træk har jeg brugt i min udvælgelse af den del af data, jeg overordnet benævner institutionel samtale. I bogen Talk in Organizations giver Deidre Boden en åben definition på hvad der gør det formelle møde: ( ) a primary feature of formal meetings is the directed and restricted nature of turn-taking 39 Ifølge hende gøres et formelt møde, altså ved denne restriktive adfærd i forhold til turtagningsmodellen. I mange organisationer vil denne restriktion ofte være administreret af en ordstyrer eller mødeholder, men som vi ser det her, må mødedeltagerne selv klare denne tildeling af taleturen, som det også er tilfældet i en hverdagssamtale. 38 p.22 in Drew & Heritage: p.85 in Boden:\n18 Analyse af samtalen Bachelorprojekt Hverdagssamtalen Som før nævnt starter jeg med denne type samtale, da den tilbyder et fundament for den institutionelle overbygning samtalen får, når emnerne har mere arbejdsrelaterede emner som omdrejningspunkt. Narrativen er et hyppigt brugt element i en hverdagssamtale. Og det er der gode grunde til. Den har i sin form en kommunikativ fordel der, i det narrativen er åben for forhandling, kan blive meningsdannende for både fortæller og medfortæller 40 : Each story is potentially a theory of a set of events in that it contains an explanation, which may then be overtly challenged and reworked by co-narrators 41 Der er adskillige eksempler på sådanne narrativer i mit data, og som vi også vil få at se, er de interessante, når der skal undersøges fokus. Det følgende eksempel er, efter min opfattelse, et typisk eksempel på venskabelig hverdagssnak: samtalen omhandler et dilemma, der skal diskuteres og helst findes en løsning på. Her er objektet for dilemmaet en trøje, der måske er for dyr, men som Jette, der står i dilemmaet, muligvis vil købe for nogle penge, hendes kæreste har givet hende i gave. Hun er blevet bedt om at beskrive den, velsagtens for at underbygge sagens pseudo-alvorlighed og give et eventuelt svar belæg. Eks. 1: Jettes trøje Tid: 2:34:10 Jette spørger de andre, om hun skal købe en trøje til 2500 kr. 3 Ena: [ja ] 4 Jette: = å så har den såen en stor (.) krav og så er det i karrigult.h >lara hør så efter< 5 Lara: undskyld (.) [((påtaget gulp -lyd))] (h) ((stødvis fniselatter gennem næsen)) 6 Jette: [så karrigult] åså lidt lissom den her farv ik 7 (1.0) 8 Ena: [hehe] 40 Eller co-narrator. Jf. Ochs & Capps: p. 37 in Ochs:\n19 9 Jette: bar lidt mere= 10 Lara: =bar lidt mere karri 11 Jette: ja 12 Ena: hahhahaha ( (latter er underlæggende fra l.8 til eksplosion i l.12)) Jette har efterhånden haft en lang taletur (2:31:59 starter hendes tur), og det er tydeligt at høre, at hun ikke føler sig presset til at rushe 42 historien igennem og dermed droppe detaljer, der potentielt kan føre til et råd fra de andre, som hun ikke ønsker. Der er kun overlap ved støtteminimalresponser, (Ena i l. 3), der opfordrer Jette til at beholde taleturen. Det tyder altså på, at der er en interesse om emnet, eller i hvert fald en accept af dilemmaets udfoldelse. Men det, der især er interessant ved denne passage, er den irettesættelse, Jette giver Lara. Det er ikke umiddelbart til at høre ud fra optagelsen, hvad det er, der har fanget Laras fokus frem for Jettes narrativ og beskrivelse af trøjen. Hovedsagen er dog, at Jette bemærker den manglende opmærksomhed og reagerer på det. Irettesættelsen er koncis og effektiv (l.4), selvom der er en vis ironisk-drilsk klang i Jettes stemme. Lara reagerer hurtigt med et den præfererede respons undskyld (l.4), og bliver straks igen en del af samtalen, med tydeligt overengagerede ironiske kommentarer som bar lidt mere karri (l.10). Noget de andre deltagere i samtalen også opfatter som et humoristisk svar på Jettes ønske om Laras fokus på og involvering i dilemmaet (jf. Enas respons l.12). Laras måde at reagere på markerer en næsten meta-sproglig stillingtagen til irettesættelsen. I hendes måde at gentage Jettes vurderinger af trøjen, og derigennem tage dem på sig, som udsagn der kunne være gyldige i forhold til hendes egne meninger, viser hun en form for overdreven samarbejdsvillighed. Hun markerer den kliche, det er, ved, med overdreven empati, at tale over den andens talestrøm, nærmest i et konstant forsinket overlap i de mest ekstreme tilfælde. Denne måde at forholde sig til det at please sin samtalepartner på, er altså det Ena reagerer på med sin latter der kulminerer i l jf. rush-through 43 Ena kommenterer på denne måde med sin latter: ( )laughter may be distinguished from other non-speech sounds in that it has, for participants, the status of an official conversational activity. p.156 in Jefferson et al:\n20 Multi-activity-setting Laras manglende fokus på Jettes dilemma-narrativ kan undskyldes med, at hele talesituationen finder sted i det Charles Goodwin kalder en multi-activity-setting 44. Det vil sige, at rammen for talen er præget af mange konkurrerende aktiviteter. Selvom det ikke nævnes eksplicit, er det tydeligt at høre, at det er Laras job at tage noter til mødet på computeren (klikken på tastaturet og spørgsmål fra de andre om hun har lavet noter). Det kan være, at hendes fokus på computeren, frem for Jette, er det, der bliver reageret på. Derudover er der også egentlige pauser i den mere fysisk-institutionaliserede del af samtalen (de sidder om et bord), hvor et enkelt eller flere medlemmer af gruppen befinder sig i andre rum eller går rundt. Alle disse andre aktiviteter har forskellige konsekvenser for selve samtalen. En meget iøjnefaldende er naturligvis, at fokus ikke på samme måde er koncentreret om det at samtale. Og måske især ikke om denne samtales institutionelle formål. Anderledes positivt anskuet skaber denne grad af fleraktivitetsstemning en meget uformel mødestil. Dette kan være med til at skabe en fri og åben stemning, der i sidste ende vil kunne være afgørende for fremkomsten af de kreative ideer, der er basale for en kunstnergruppes succes. Uanset hvad, er problematikken måske ikke relevant for gruppen, idet det virker som om den sanktionerer i det øjeblik, der er et brist i gruppens fælles fokus. Man kunne i denne sammenhæng diskutere gruppens identitet i forhold til narrativer, idet det tyder på, at den behandler et emne som dyre tøjkøb med stor seriøsitet, om end, må man tilføje, dog også med en vis grad af ironisk distance. 44 p.227 in Goodwin:


Følg os — Andrealund\nTræning af Kára fra Canada\nKára fra Canada har boet hos os siden foråret 2016. Hun er nu på vej til 5 år og udvikler sig virkelig med lynets hast - fra rå unghest til cool voksen hest. For tiden træner vi videre på det fundament Veronica Rauch lagde i november/december, hvor Kára var i 2 måneders professionel træning. Linda går til undervisning med Kára hos Lotte Andreassen på Tyrevoldsdal - og der er derfor behov for at transportere Kára frem og tilbage.\nLigesom de øvrige hopper vi har fra stutteri Canada - så er Kára meget nem at håndtere. Nye udfordringer tages i stiv arm. Vi har en vane med at starte trailertræning så tidligt som muligt og vores mål er, at det skal være lige så naturligt for vores heste at gå ind i en trailer, som det er at følge os alle andre steder.\nSom det ses af videoen fra igår aftes - så er Kára tæt på at opnå sort bælte i læsning - går uden tøven op og stå bomstille mens der lukkes bag hende. Kun sådan bliver det en sand fornøjelse at transportere sin hest - og vi er sikre på at det kommer Káras kommende ejer til gode, når stævnebanerne skal indtages.


Anonymous-script giver 'vildt unøjagtige' Twitter-anmeldelser af påståede ISIS-konti | Version2\nAnonymous-script giver 'vildt unøjagtige' Twitter-anmeldelser af påståede ISIS-konti\nKampagnen rettet mod Twitter-konti, der skulle tilhøre ISIS-sympatisører, rammer ved siden af. Ikke mindst takket være automatisk script.\nJakob Møllerhøj@null Mandag, 30. november 2015 - 15:30 3\nHackerkollektivet Anonymous' såkaldte online-krig mod ISIS rammer tilsyneladende Twitter-brugere over en bred kam.\nAnonymous er som bekendt et vidt begreb, hvor det i princippet står enhver frit for at melde sig under hacktivist-fanen. Ifølge personer, der har meldt sig under denne fane, og som anvender hashtagget #OpParis, har kampen i cyberspace resulteret i 20.000 nedtagninger af Twitter-konti, der skulle have relation til ISIS. Det fortæller Ars Technica i en nyhed fra tidligere på måneden.\nLæs også: Anonymous kan gøre mere skade end gavn med #OpParis\nSom Version2 tidligere har fortalt, så dækker nedtagninger i denne sammenhæng mere over crowdsourcing end kodeordsknækning. Det vil sige, konti bliver anmeldt til Twitter, hvis de ser ud til at have noget med ISIS at gøre. Og ‘ser ud til’ er i denne sammenhæng et vidt begreb. Ifølge oplysninger fra tekst-delingstjenesten Pastebin kan det eksempelvis være hashtags, der er afgørende for, hvorvidt personer, der identificerer sig med Anonymous, melder konti til Twitter.\nArs Technica fortæller, at identificeringen af mange af de konti, der havner hos Twitter via aktionen, sker via et automatisk script, og at disse konti ikke har en døjt med ISIS at gøre.\nOg der er ikke kun tale om en en-til-en kommunikation mellem Anonymous-folkene og Twitter-administratorerne. På Pastebin ligger der således flere lister til offentligt skue med Twitter-konti, som ifølge hacktivisterne er ISIS-relaterede.\nHvad disse lister angår, citerer The Daily Dot en unavngiven kilde ved Twitter for at sige, at de Anonymous-genererede lister ikke bliver brugt af virksomheden, da de viser sig at være 'vildt unøjagtige'.\nPeter Kruse fra it-sikkerhedsvirksomheden CSIS har tidligere identificeret et script, der så ud til at skulle automatisere anmeldelsesarbejdet af de påståede ISIS-konti. Og i den forbindelse spåede han også, at det selvsagt ville øge risikoen for falske positiver. Uden at vide med sikkerhed, om der er tale om samme script, som blandt andet Ars Technica refererer til, skriver Peter Kruse i en mail til Version2.\n»Uden at jeg kan bekræfte det 100 procent, så er jeg meget tilbøjelig til at tro, at det netop er tilfældet. Som tidligere nævnt er der med denne type operation en stor risiko for at ramme uskyldige. Hvis de så tilmed hænges ud, kommer sådanne operationer til at gøre mere skade end gavn i det store billede.«\n23. nov 2015 Anonymous kan gøre mere skade end gavn med #OpParis\n#1 Deleted User 30. november 2015 - 20:02\nDet er langtid siden Anons gik fra Pastebin. Nok bare nogle der bruger navnet, ligesom så meget andet inde for sec,ghost antisec osv. A lot of fakes going around and noobs so called jounalist jumps on it....\n#2 Deleted User 1. december 2015 - 13:03\na few is ButtHurt lulz\n#3 Bo AA 1. december 2015 - 18:30


Vejret i Deventer Holland 2020 | 14-dages | Vejreti.com\n14-dages vejrudsigt for Deventer\nDeventer vejret i oktober\nVejret i Deventer, Holland\nVejret i Deventer pr. måned\n› Deventer 14 dages vejrudsigt\n› Vejret i Deventer i dag\n› Vejret i Deventer i oktober\n› Vejret i Deventer i november\nVejret i Deventer i dag\nDeventer Detaljer for 14 dage ››\nInformation om vejret i Deventer\nEr du usikker på, om det bliver regnvejr i Deventer i dag? Vil du gerne tjekke vejret i Deventer pr. måned? Eller bare se en hurtig vejrudsigt for Deventer for de næste 14 dage?\nVejret i Deventer lige nu\nDeventer er en smuk by med masser af seværdigheder og steder at udforske. Ligegyldigt om du bor i Deventer eller blot besøger den, er det altid en god idé at være på forkant med vejret.\nTemperaturen i Deventer, Holland lige nu er ° grader. Forventet maks. temperatur er ° og min. temperatur er ° grader.\nDu har et væld af informationer til rådighed, og du vil altid være klar til alt, som Moder Natur udsætter dig for. Vejrudsigten for Deventer er tilgængelig både online og på din mobiltelefon.\nVores glimrende og troværdige vejrservice kan hjælpe dig med at forberede de næste timer og dage. Det er altid rart at vide, hvad man kan forvente i et miljø, som konstant skifter. En præcis og hurtigt indlæst vejrudsigt for Deventer er kun et par museklik væk med vores online vejrservices.\nVejret kan ændre sig på et øjeblik, og hvis du søger opdateret information om vejret i Deventer, Holland, er du kommet til det rette sted.\nVejrudsigten for Deventer\nHvis du har store planer for de næste dage, kan vores 14-dages vejrudsigt for Deventer forberede dig på alt, som vejret kan udsætte dig for.\nHvis du besøger Deventer, kan du tjekke vejret i fremtiden og få en bedre fornemmelse af, hvad du kan forvente. Vi leverer ikke bare information om vejrudsigten i Deventer, men kan levere vejranalyser pr. måned.\nVi indsamler vejrinformationer om Deventer og viser dem pr. måned så du har bedre mulighed for at identificere mønstre for de forskellige årstider i Deventer.\nDu kan nemt se, hvilke måneder der har milde vejrmønstre, hvilke måneder du skal bruge ekstra solcreme, og hvilke måneder du skal have ekstra tøj på for at holde dig varm. Med vores vejrservice bliver du aldrig overrasket over vejret i Deventer igen.


Bilag 1. Arbejdsklausul - PDF\nDownload "Bilag 1. Arbejdsklausul"\nAlbert Kaj Mikkelsen\n1 Bilag 1. Arbejdsklausul Anbefalet model AFSNIT A - Forpligtelsen Leverandøren skal sikre, at ansatte hos leverandøren og eventuelle underleverandører, som medvirker til at opfylde kontrakten, er sikret løn (herunder særlige ydelser), arbejdstid og andre arbejdsvilkår, som ikke er mindre gunstige end dem, der gælder for arbejde af samme art i henhold til en kollektiv overenskomst indgået af de inden for det pågældende faglige område mest repræsentative arbejdsmarkedsparter i Danmark, og som gælder på hele det danske område. Leverandøren skal sikre, at leverandøren og eventuelle underleverandører orienterer de ansatte om de gældende arbejdsvilkår. Krav til medarbejderens ansættelsesforhold og identifikation Alle medarbejdere skal inden 4 uger efter arbejdets påbegyndelse have modtaget et ansættelsesbevis samt orienteres, af leverandøren, om gældende løn (herunder særlige ydelser), arbejdstid og andre arbejdsvilkår. Leverandøren er endvidere ansvarlig for, at der kun anvendes medarbejdere med gyldig opholds- og arbejdstilladelse. Medarbejdere skal på forlangende kunne dokumentere deres identitet ved fremvisning af billedlegitimation. Krav til ophold på arbejdspladsen, orientering om underleverandører samt krav til skiltning Helsingør Kommune skal, i henhold til kontrakten skriftligt orienteres om, hvilke underleverandører leverandøren anvender i forbindelse med opfyldelsen af kontrakten ved angivelse af navn og CVR.nr./RUT.nr. Leverandøren skal endvidere på bygge-, drifts-, statusmøder eller lignende oplyse Helsingør Kommune om, hvilke underleverandører, der befinder sig på arbejdspladsen i en forud defineret periode samt eventuelt hvilket arbejde, de udfører. Helsingør Kommune kan konkret stille krav til, at leverandører på byggepladsen skilter med, hvilke virksomheder, der udfører arbejde på arbejdspladsen ved angivelse af navn og CVR.nr./RUT.nr. Krav om skiltning er dog altid obligatorisk for byggerier med en varighed over en måned. Leverandøren er til enhver tid underlagt Helsingør Kommunes instruktioner omkring ophold på Helsingør Kommunes arbejdspladser. Helsingør Kommune forbeholder sig med dette krav retten til at kunne udstikke instruktioner omkring ophold på arbejdspladsen. Eksempler herpå kan være regler omkring uønsket ophold på arbejdspladsen, forbud mod overnatning på byggepladsen mv.\n2 Krav om registrering af udenlandske tjenesteydere Leverandøren er forpligtiget til at sikre, at såfremt leverandøren eller dennes underleverandører har anmeldelsespligt til RUT-registret, at leverandøren eller dennes underleverandører overholder deres forpligtigelse og på eget initiativ sender en kvittering for anmeldelsen til Helsingør Kommune straks efter anmeldelsen. AFSNIT B - Dokumentation for overholdelse af forpligtelsen Der skelnes i nærværende arbejdsklausul mellem krav til dokumentation og krav til redegørelse. Dokumentation Leverandøren har bevisbyrden for, at forpligtelsen jf. klausulens afsnit. A er overholdt, og Helsingør Kommune kan på forlangende kræve at se dokumentation for leverandørens og dennes underleverandørers overholdelse heraf. Helsingør Kommune kan kræve dokumentation direkte fra leverandøren eller dennes underleverandørers medarbejdere. Relevant dokumentation skal som minimum omfatte lønsedler, tidsregistreringer, E-indkomstkvittering lønregnskaber, opholds-og arbejdstilladelser og ansættelsesbeviser samt den referenceramme leverandøren har anvendt i forbindelse med fastsættelsen af løn- og arbejdsvilkår for de ansatte. Herudover kan Helsingør Kommune i den konkrete sag anmode leverandøren om at fremsende andre relevante dokumenter. Redegørelse Såfremt Helsingør Kommune har en mistanke om overtrædelse, skal leverandøren efter påkrav fremsende en fyldestgørende redegørelse. Parterne har endvidere pligt til egenhændigt at orientere hinanden ved mistanke om manglende overholdelse af arbejdsklausulen. Leverandøren skal som minimum redegøre for under hvilke forhold og/eller metoder de tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder, der indgår til opfyldelsen af Kontrakten, er fremstillet. Helsingør Kommune kan i den konkrete sag anmode leverandøren om at uddybe andre relevante forhold. Frister Dokumentationen skal være Helsingør Kommune i hænde senest 5 arbejdsdage efter Helsingør Kommunes påkrav er afsendt. Redegørelsen skal være Helsingør Kommune i hænde senest 10 arbejdsdage efter Helsingør Kommunes påkrav er afsendt, medmindre andet konkret aftales. Fristerne kan dog maksimalt forlænges til 10 arbejdsdage for dokumentation og 20 arbejdsdage for redegørelsen. Videregivelse af dokumentation Helsingør Kommune kan efter en konkret vurdering videregive informationer, som tjener som dokumentation for overholdelse af kravene i arbejdsklausulen, til SKAT eller Arbejdstilsynet, såfremt videregivelsen vurderes at være af væsentlig betydning for myndighedernes virksomhed. Helsingør Kommune kan efter en konkret vurdering videregive informationer, som tjener som dokumentation for overholdelse af kravene i arbejdsklausulen til politiet, såfremt der er mistanke om et begået strafbart forhold.\n3 AFSNIT C- Sanktion for manglende overholdelse af forpligtelsen Leverandørens eller dennes underleverandørers væsentlige overtrædelser af arbejdsklausulen vil altid berettige Helsingør Kommune til at ophæve kontrakten helt eller delvist. Ifalder leverandøren nedenstående sanktioner eller andre misligholdelsesbeføjelser, fritages denne ikke for pligten til at opfylde kontrakten. Sanktioner ved leverandørens overtrædelse til klausulens afsnit A Helsingør Kommune er berettiget til at tilbageholde vederlag med henblik på at tilgodese berettigede krav fra leverandørens eller underleverandørens ansatte. Med berettiget krav menes lønmodtagerkrav op til niveauet i arbejdsklausulen. Såfremt betingelsen for at tilbageholde vederlag er opfyldt, og det tilbageholdte vederlag som følge af manglende dokumentation ikke kan udbetales til de pågældende medarbejdere, tilfalder det tilbageholdte vederlag Helsingør Kommune. Leverandøren ifalder bod ved overtrædelse af klausulens afsnit A. Boden pr. påbegyndt arbejdsdag svarer til 0,2 promille af kontraktsummen, dog minimum kr pr. dag, indtil leverandøren dokumenterer, at overtrædelsen er bragt til ophør. Beløbet kan modregnes i leverandørens vederlag. Sanktioner ved leverandørens overtrædelse af klausulens afsnit B Leverandøren ifalder bod ved overtrædelse af klausulens afsnit B. Boden pr. påbegyndt arbejdsdag svarer til 0,2 promille af kontraktsummen, dog minimum kr pr. dag, indtil leverandøren har imødekommet Helsingør Kommunes påkrav. Beløbet kan modregnes i leverandørens vederlag. Besøg på arbejdspladsen Helsingør Kommune eller en tredjepart vil i kontraktens løbetid løbende kunne foretage såvel anmeldte som uanmeldte besøg på arbejdspladsen for at sikre overholdelse af arbejdsklausulen.\n4 Differentieringsmuligheder i forhold til den anbefalede model 1. Anvendelsesområde a) At anvende arbejdsklausuler i alle kommunens bygge- og anlægsaftaler samt tjenesteydelsesaftaler (anbefalet model) b) Kun at anvende arbejdsklausuler på de områder, hvor det historisk har vist sig, at der i særlig grad kan være udfordringer med social dumping. Det gælder særligt områderne: o Bygge- og anlæg o Rengøring o Kantinedrift o Transport o Det grønne område c) Kun at anvende arbejdsklausuler i aftaler, der har en nærmere angivet mindsteværdi d) At anvende en kombination af b) og c) e) Ingen anvendelse af arbejdsklausuler Ad 1a. At anvende arbejdsklausuler i alle kommunens bygge- og anlægsaftaler samt tjenesteydelsesaftaler (anbefalet model) Kommunen signalerer, at alle leverandører reelt konkurrerer på lige vilkår, når de byder på opgaver hos kommunen Kommunen signalerer, at kommunen er optaget af at sikre, at kommunens samarbejdspartnere arbejder på vilkår, som ikke er mindre gunstige end dem, der gælder for arbejde af samme art i henhold til kollektiv overenskomst indgået af de indenfor det pågældende faglige område mest repræsentative arbejdsparter i Danmark, og som gælder på hele det danske område Modellen er nem at administrere, idet samme klausul anvendes i alle kontrakter Ad 1b. Kun at anvende arbejdsklausuler på områder, hvor det historisk har vist sig, at der i særlig grad kan være udfordringer med social dumping Fordelene ved denne model kan være: Kommunen signalerer, at alle leverandører reelt konkurrerer på lige vilkår, når de byder på opgaver hos kommunen men at der dog differentieres i forhold til forskellige ydelsesområder Kommunen signalerer, at kommunen er optaget af at sikre, at kommunens samarbejdspartnere arbejder på vilkår, som ikke er mindre gunstige end dem, der gælder for arbejde af samme art i henhold til kollektiv overenskomst indgået af de indenfor det pågældende faglige område mest repræsentative arbejdsparter i Danmark, og som gælder på hele det danske område men at der dog differentieres i forhold til forskellige ydelsesområder\n5 At der i praksis vil være aftaler med social dumping, selvom aftalen ikke umiddelbart befinder sig inden for et af de områder, hvor det historisk har vist sig, at der i særlig grad kan være udfordringer med social dumping. Det kan være svært at afgrænse de relevante områder med fornøden sikkerhed Modellen kan være tungere at administrere, idet der ikke anvendes arbejdsklausuler i alle aftaler Ad 1c. Kun at anvende arbejdsklausuler i aftaler, der har en nærmere angivet mindsteværdi Fordelene ved denne model kan være: Kommunen signalerer, at alle leverandører reelt konkurrerer på lige vilkår, når de byder på opgaver hos kommunen men at der dog differentieres i forhold til værdi af aftaler Kommunen signalerer, at kommunen er optaget af at sikre, at kommunens samarbejdspartnere arbejder på vilkår, som ikke er mindre gunstige end dem, der gælder for arbejde af samme art i henhold til kollektiv overenskomst indgået af de indenfor det pågældende faglige område mest repræsentative arbejdsparter i Danmark, og som gælder på hele det danske område men at der dog differentieres i forhold til værdi af aftaler Det kan være vanskeligt at fastlægge den korrekte mindsteværdi for anvendelse af arbejdsklausuler for forskellige aftaleområder Modellen kan være tungere at administrere, idet der ikke anvendes arbejdsklausuler i alle aftaler Ad 1e. Ingen anvendelse af arbejdsklausuler Kommunen skal ikke anvende ressourcer på at arbejde med arbejdsklausuler. Kommunen signalerer ikke, at alle leverandører reelt konkurrerer på lige vilkår, når de byder på opgaver hos kommunen Kommunen signalerer ikke, at kommunen er optaget af at sikre, at kommunens samarbejdspartnere arbejder på vilkår, som ikke er mindre gunstige end dem, der gælder for arbejde af samme art i henhold til kollektiv overenskomst indgået af de indenfor det pågældende faglige område mest repræsentative arbejdsparter i Danmark, og som gælder på hele det danske område Risiko for enegang i forhold til landets øvrige kommuner\n6 2. Kontrolforanstaltninger a) Kontrol foretages af dokumentation (skrivebordskontrol) og en udgående kontrol med såvel anmeldte som uanmeldte besøg på arbejdspladsen (anbefalet model) b) Kun kontrol af dokumentation (skrivebordskontrol) c) Ingen anvendelse af kontrolforanstaltninger Ad 2a. Kontrol foretages af dokumentation (skrivebordskontrol) og en udgående kontrol med såvel anmeldte som uanmeldte besøg på arbejdspladsen (anbefalet model) Fordele kan være: Kommunen signalerer, at signalværdien med en arbejdsklausul er baseret på et reelt ønske om at håndhæve arbejdsklausulen Kommunen har reel mulighed for at håndhæve arbejdsklausulen Leverandøren får et øget incitament til at overholde arbejdsklausulen Kontrollen håndhæves i praksis således, at BID v. Helsam foretager stikprøvevise kontroller på de områder, hvor det historisk har vist sig, at der i særlig grad kan være udfordringer med social dumping. Det gælder særligt områderne: o Bygge- og anlæg o Rengøring o Kantinedrift o Transport o Det grønne område Kontrol foretages kun på øvrige ydelsesområder, såfremt kommunen konkret får mistanke om, at der sker en overtrædelse af arbejdsklausulen i en konkret kontrakt. Kommunen anvender som udgangspunkt således kun ressourcer på at kontrollere aftaler indenfor de ydelsesområder, hvor der erfaringsmæssigt i særlig grad sker overtrædelser af arbejdsklausuler Ulemper kan være: BID v. Helsam skal afsætte ressourcer til kontrolforanstaltninger. Center for Borgerservice, It og Digitalisering vurderer umiddelbart, at den anbefalede model kan varetages indenfor eksisterende normering på nuværende tidspunkt. Ved udgangen af 2015 foretager Center for Borgerservice, It og Digitalisering en opgørelse af det ressourceforbrug, der er medgået til kontrol af arbejdsklausuler i anden halvdel af 2015 med henblik på at undersøge, om normeringen bør tilrettes Ad 2b. Kun kontrol af dokumentation (skrivebordskontrol) Kommunen har mulighed for at foretage en delvis kontrol. Der kan hermed til dels argumenteres for, at signalværdien med en arbejdsklausul er baseret på et reelt ønske om at håndhæve arbejdsklausulen Leverandøren får et delvist øget incitament til at overholde arbejdsklausulen\n7 Der kan ikke foretages udgående kontrol fra kommunens side, medmindre kommunen bliver opmærksom på, at der sker en overtrædelse af en arbejdsklausul i en konkret kontrakt. I øvrige situationer må kommunen kontakte andre myndigheder (Skat, Arbejdstilsynet), så disse myndigheder kan foretage kontrol på arbejdspladsen, hvis overtrædelsen af forholdet (arbejdsklausulen) hører under deres respektive myndighedsansvar BID v. Helsam skal afsætte ressourcer til kontrolforanstaltninger. Center for Borgerservice, It og Digitalisering vurderer umiddelbart, at den anbefalede model kan varetages indenfor eksisterende normering på nuværende tidspunkt. Ved udgangen af 2015 foretager Center for Borgerservice, It og Digitalisering en opgørelse af det ressourceforbrug, der er medgået til kontrol af arbejdsklausuler i anden halvdel af 2015 med henblik på at undersøge, om normeringen bør tilrettes Ad 2c. Ingen anvendelse af kontrolforanstaltninger Kommunen anvender ingen ressourcer på at kontrollere, at arbejdsklausulen er overholdt (økonomisk fordel) Der kan argumenteres for, at signalværdien forbundet med en arbejdsklausul reelt er udvandet, når kontrolforanstaltninger ikke indgår i klausulen. Der kan ikke foretages udgående kontrol fra kommunens side, medmindre kommunen bliver opmærksom på, at der sker en overtrædelse af en arbejdsklausul i en konkret kontrakt. I øvrige situationer må kommunen kontakte andre myndigheder (Skat, Arbejdstilsynet), så disse myndigheder kan foretage kontrol på arbejdspladsen, hvis overtrædelsen af forholdet (arbejdsklausulen) hører under deres respektive myndighedsansvar Risiko for enegang i forhold til landets øvrige kommuner Leverandøren har ikke særligt incitament til at overholde arbejdsklausulen 3. Misligholdelsesbeføjelser: a) Arbejdsklausulen indeholder misligholdelsesbeføjelser i form af tilbageholdelse af vederlag til betaling af arbejdstagere, bodsbestemmelser samt en mulighed for at hæve kontrakten helt eller delvist (anbefalet model) b) Arbejdsklausulen indeholder kun en eller to af de i punkt a) beskrevne misligholdelsesbeføjelser c) Arbejdsklausulen indeholder ingen misligholdelsesbeføjelser Ad 3a. Arbejdsklausulen indeholder misligholdelsesbeføjelser i form af tilbageholdelse af vederlag til betaling af arbejdstagere, bodsbestemmelser samt en mulighed for at hæve kontrakten helt eller delvist (anbefalet model)\n8 Kommunen signalerer, at signalværdien med en arbejdsklausul er baseret på et reelt ønske om at håndhæve arbejdsklausulen Kommunen har reel mulighed for at håndhæve arbejdsklausulen Økonomisk incitament for leverandører - Ad 3b. Arbejdsklausulen indeholder kun en eller flere af de i punkt a) beskrevne misligholdelsesbeføjelser Kommunen signalerer, at signalværdien med en arbejdsklausul er baseret på et reelt ønske om at håndhæve arbejdsklausulen dog i mindre omfang end punkt a) ovenfor Kommunen har reel mulighed for at håndhæve arbejdsklausulen dog i mindre omfang end punkt a) ovenfor Økonomisk incitament for leverandør Det bemærkes, at det ikke vil være hensigtsmæssigt, såfremt arbejdsklausulen kun indeholder en mulighed for at hæve kontrakten helt eller delvist, idet en sådan misligholdelsesbeføjelse typisk ikke vil blive brugt på fx et byggeprojekt Ad 3c. Arbejdsklausulen indeholder ingen misligholdelsesbeføjelser - Der er mindre incitament fra leverandørernes side til at overholde arbejdsklausulen i og med, at der ikke indgår misligholdelsesbeføjelser i klausulen.\nRÅDGIVERAFTALE Helhedsplan for omdannelse af Stærevejsområdet\nKøbenhavns Kommune Teknik- og Miljøforvaltningen Byens Fysik Områdefornyelsen Fuglekvarteret RÅDGIVERAFTALE Helhedsplan for omdannelse af Stærevejsområdet DATO: XX/XX 20XX Indholdsfortegnelse INDHOLDSFORTEGNELSE...\n(herefter benævnt Leverandøren )\nKØBENHAVNS KOMMUNE PARTERNE Undertegnede Københavns Kommune Teknik- og Miljøforvaltningen Postboks 457 1505 København V CVR-nummer: 64942212 (herefter benævnt Kunden ) og medundertegnede [Part 2] [adresse]


HardwareOnline.dk - Forum: Hardware i nyt kabinet\n26. sep | 3259 hits | 0\nHardware i nyt kabinet\nAf Monsterbruger RandomGuy00 | 05-12-2019 23:08 | 732 visninger | 9 svar, hop til seneste\nHej HOL Jeg har netop fået et brugt setup hjem. Det er dog kommet i et enormt kabinet der skriger af gamer rig fra 2008. Hvor omfattende er det at smide fra nuværende kabinet og hen i et nyt? På nuværende tidspunkt står den køreklar. Jeg har overvejet et NZXT H510. Hvad skal jeg være opmærksom på at købe udover nyt kølepasta? Ydermere har jeg to tillægsspørgsmål: 1) Hvis jeg køber en PSU (Har kigget på Corsair VS550) følger alle kabler så med jeg skal bruge til alle komponenter? 2) Findes der er komplet sleeved kit til at udskifte alle synlige kabler i kabinettet? Her snakker vi kabler til GPU, MOBO, CPU etc. Jeg har set et kit til 199,- fra Phanteks hos Elgiganten, men er i tvivl, om der følger alt med, jeg skal bruge. God aften. :-)\nRoccat Kone [+] Max Customize - Logitech G5 - Roccat Kulo 7.1 - Roccat Sense Glacier Blue Mat - Edifer S530D 2.1 - Asus N73J med i7 Sandy Bridges\nSå længe du lige sørger for at bundkortets størrelse understøttes af det nye kabinet, samt CPU-køler kan være der (og tage højde for antal af SSD's/HDD's der skal være plads til) - Så er det blot at bestille nyt hjem og "smide" delene over i. Mht PSU, så smid en lurer på Corsair Vengeance @ 500W, den er IMO et bedre køb end deres VS-serie - Den kommer bla. med helt sorte kabler, og ikke "ketchup kabler". https://www.pricerunner.dk[...] https://www.jonnyguru.com[...] Mener du sleeved kabler til at skifte nuværende ud med? I så fald skal du have fat i en PSU med aftagelige kabler (eksempelvis en Corsair RMx / EVGA G2-G3). Er det extension kit, så er det blot at snuppe det i ønsket farvetema og smide dem på i forlængelse af PSU'ens kabler.\nSidst redigeret 05-12-2019 23:52\nHej DeeKay Tak for svar - det er en kæmpe hjælp. Jeg har et MSI B250 KRAIT bundkort (ATX). Jeg kan læse mig til at kabinettet jeg nævner ogsp understøtter ATX-størrelse. Er det korrekt forstået at det så er et match? :-)\n#2 Si senior\nJeg sidder også med et kabinet jeg meget gerne vil skifte men kan simpelthen ikke tage mig sammen til at bestille nyt og flytte tingene. Det er mange år siden jeg har siddet med sådan noget og: 1. Frygter noget går galt så jeg ødelægger noget 2. Jeg mister overblikket og ikke kan overskue hvor alt hører til Jeg magter det næsten ikke haha. Så indtil videre er der gået et par måneder hvor jeg har accepteret at mit kabinet er grimt, der er halv skidt airflow og jeg gerne vil have en bedre CPU køler samt PSU. Burde nok bare tage mig sammen! @OP Har også set sleeved kit mange steder. Komplett b.la. Det liger umiddelbart at ALLE kabler er med, så du blot bruger dem i din modulær PSU.\nSidst redigeret 06-12-2019 15:17\nHej alle Jeg tænker at kaste mig ud i det. Det er godt nok en årrække tilbage jeg sidst har gjort det, så jeg vil høre, om I kan anbefale en video eller lignende som jeg kan følge? Og er det et MUST at have et antistatisk armbånd på? God aften. :-)\n#0 Så vidt jeg ved, er VS550 non-modulær, og således kan du jo ikke skifte kabler.\n#5: Nej, bare du lige lægger hånden på kabinettet en gang i mellem, så du er på samme statiske niveau som alle komponenterne.\nDer er massere af entusiaster herinde der elsker at samle en computer. Så du kunne jo prøve at skrive hvor i landet du befinder dig, og så kunne det jo være at der var en der gerne ville hjælpe dig med det. Afhængigt af hvilken køler der sidder på nu, kan du sådanset godt lade den sidde. Du behøver derfor ikke ny kølepasta af den grund. Er den ikke skiftet siden 2008, er det dog alligevel en god idé at skifte den. Jeg er enig med #7 i at antistatisk armbånd ikke er nødvendigt. Hvis du køber ny PSU (også en god idé, hvis nuværende er fra 2008), følger alle kabler med til den. Med hensyn til det kit du nævner med sleeved kabler fra Phanteks, så er det et extension kit du smider i forlængelse af dine nuværende kabler. Det passer derfor til alle PSUer, også non-modulære. Eksisterende kabler fra PSU, gemmer du bare bagved i kabinettet. Jeg har selv to styk H500, med det cablekit fra phanteks i begge to, og kan anbefale begge dele. Der følger ikke alle kabler med i det cablekit. Men alle synlige kabler fra PSU gør.\nTusind tak for alle de brugbare svar. #8: Kanon feedback. Jeg vil dog gerne selv kaste mig ud i det ind til videre. Ellers ved jeg jo hvor jeg skal henvende mig: HOL.dk :-)\nOpret svar til indlægget: Hardware i nyt kabinet


Danske ejendomsmæglere skal fortælle Skat, hvem de har solgt udenlandske ejendomme til - Udvandrerne.dk\nBOLIG, SKATTER, AFGIFTER, DOBBELTBESKATNINGSAFTALE, EJENDOMME, EJENDOMSMÆGLERE, EJENDOMSSKAT\nDanske ejendomsmæglere skal fortælle Skat, hvem de har solgt udenlandske ejendomme til\nJan Larsen 24-08-06 ~Et minuts læsning · 209 ord\nSkatterådet har d. 22-8-06 besluttet, at Skat skal gå til danske ejendomsmæglere, kreditforeninger, banker og sparekasser for at finde frem til, hvilke danskere der har købt ejendom i udlandet. Der er tale om en ny fremgangsmåde i Skats bestræbelser for at sikre, at alle danskere betaler ejendomsskat til Danmark af deres udenlandske boliger.\nOg det er vel at mærke en pligt for de pågældende firmaer at oplyse, hvem de har solgt udenlandske boliger til eller finansieret udenlandske boliger for, fortæller kontrolchef Susanne Reinholdt fra Skat i en artikel, som har været bragt i morgenavisen Dato.\nSusanne Reinholdt tilføjer ifølge artiklen, at henvendelserne til mæglerne mv. er en del af et pilotprojekt, som skal give et overblik over, hvor mange danskere der evt. har «glemt» at opgive deres udenlandske boliger mhp. betaling af ejendomsskat. Hvis projektet afslører mange skattesyndere, vil Skat gennemføre en egentlig kontrolaktion på området i 2007.\nI samme forbindelse er Skat gået i gang med at skrive til myndighederne i lande, som har dobbeltbeskatningsaftale med Danmark, for ad den vej at finde ud frem til, hvilke danskere der har købt ejendom i de pågældende lande. De udenlandkse myndigheder har dog ikke pligt til at hjælpe Skat, sådan som de danske ejendomsmæglere m.v. har, fremgår det af artiklen.\n- Ejendomsskat til Danmark af handelsværdien\n- Skal betale ejendomsskat til Danmark af spansk bolig\n- Væsentlig lavere ejendomsskat\n- Skat: Mange danskere glemmer at opgive bolig i udlandet\nNæste bidrag Lån med pant i udenlandsk ejendom indberettes i forvejen til Skat\nForegående bidrag Sværere at trække fortjenester ved boligsalg ud af landet