Bitconomy - Netværkssamfundet og amterne\nPubliceret: Onsdag d. 11 april 2001\nDanmark som netværkssamfund\nDanmark som verdens førende IT-nation. Det er det ambitiøse mål, som regeringen ved årsskiftet satte for fremtidens danske netværkssamfund. Både danske og internationale eksperter er enige om, at potentialet er der, men at det kræver en målrettet indsats. Og at en afgørende faktor for succes er, at det offentlige er med til at vise vejen.\nOmstillingen til netværkssamfundet står da også højt på dagsordenen i den offentlige sektor i disse år. Fokus er først og fremmest på udnyttelsen af de muligheder, som digital forvaltning og kommunikation over Internettet giver for den offentlige service og for det offentlige som arbejdsplads:\n- Bedre service over for borgere og virksomheder i form af selvbetjening, hur-\ntigere sagsbehandling og lettere adgang til information.\n- Øget effektivitet gennem elektronisk kommunikation med omverdenen og\neffektivisering af arbejdsgange og adgang til information.\n- Mere attraktive arbejdspladser med nye arbejdsvilkår og -muligheder.\nNetværkssamfundet blev behandlet i IT- og Forskningsministeriets rapport Det digitale Danmark fra 1999, hvor der opstilles en række mål for Danmarks udvikling til en førende IT-nation inden for en kort årrække. Regeringen har siden udarbejdet en IT- og telepolitisk redegørelse og en Netværksrede-gørelse til Folketinget med en række konkrete indsatsområder (alle tre publikationer findes i digital form på IT- og Forskningsministeriets hjemmeside www.fsk.dk).\nMålene kan sammenfattes til, at\n- der skal være adgang til hurtig og billig kommunikation over bredbånd for\n- det skal være sikkert at færdes på nettet,\n- der skal sikres en livslang kompetence for alle til at bruge mulighederne\n- mulighederne for elektronisk handel (e-handel) skal udnyttes mest muligt,\n- den offentlige service skal forbedres og effektiviseres gennem anvendelse af digital forvaltning,\n- IT-teknologien skal være tilgængelig for alle, herunder de handicappede,\n- der skal etableres IT-fyrtårne til storskalaforsøg.\nDet vurderes, at Danmark internationalt set har en række afgørende forudsætninger for at opfylde målene. Danmark har en veludbygget tele-infrastruktur, danskerne er veluddannede, og Danmark har en velfungerende offentlig sektor. Hertil kommer, at der er en betydelig udbredelse af computere i hjemmene og på arbejdspladserne.\nProblemområderne vurderes i første række til at være mangel på iværksætterkultur og mangel på IT-arbejdskraft.\nTo ud af tre danske familier har i dag mindst en pc. Det er en fordobling siden 1994.\nNæsten hver anden familie har adgang til Internettet. I 1994 havde kun fem procent adgang.\nOver to millioner danskere har brugt Internettet til at sende og modtage e-post.\n1,6 millioner har hentet informationer fra offentlige hjemmesider. 1,4 millioner har brugt Internettet til at undersøge jobmuligheder.\nPå EU-plan rangerer Danmark højt, når det drejer sig om udbredelsen af informationssamfundet. Danmark er nr. 2 med hensyn til antallet af hjem med computere og nr. 3 med hensyn til antallet af hjem med internetforbindelse.\nKilde: Netværksredegørelse 2000, IT- og Forskningsministeriet og Eurobarometer 2000, eEurope.\nDer er igangsat en række tværgående, offentlige initiativer til at samordne og fremskynde arbejdet med omstilling til netværkssamfundet og indførelsen af digital forvaltning.\nInitiativerne koordineres bl.a. af udvalget om digital forvaltning under Finansministeriet og af det koordinerende informationsudvalg (KIU) under IT- og Forskningsministeriet.\nInitiativerne handler om at skabe mere enkle og bedre indgange til det offentlige, at udvikle standarder for en sikker internet-kommunikation og at udnytte de effektiviseringsgevinster, som digital forvaltning giver.\nSamarbejde herom er nødvendigt for at sikre de lovgivningsmæssige og aftalemæssige rammer og for at opnå en effektiv udnyttelse af gevinsterne.\nOgså i de enkelte ministerier, amter og kommuner arbejdes der i voksende grad med at indføre og høste gevinsterne af digital forvaltning, både gennem projekter i de enkelte institutioner og gennem samarbejdsprojekter.\nDen digitale forvaltning er grundkernen i netværkssamfundet. Digital forvaltning kan kort defineres som en konsekvent omlægning af papirbaserede arbejds- og serviceprocesser til at være elektronisk baserede.\nI forhold til omverdenen indebærer den digitale forvaltning, at borgere og virksomheder betjenes ved hjælp af internetbaserede selvbetjenings- og servicesystemer, og at information med andre offentlige myndigheder udveks-les digitalt over Internettet.\nInternt i en organisation betyder den digitale forvaltning, at der indføres elektroniske dokumenthåndteringssystemer (EDH-systemer) til at dække behovet for dokumenthåndtering og videndeling. EDH-systemer indebærer bl.a. scanning af papirpost og elektronisk journalisering. Modtagelse, konte-ring og betaling af fakturaer sker tilsvarende elektronisk.\nDigital forvaltning betyder nogle helt nye arbejdsformer og -metoder. Det er samtidig en forudsætning, at de nødvendige IT-systemer er udviklede og tilpassede til at kunne understøtte fuldt digitale forvaltningsprocesser. Det gælder både de interne og eksterne systemer og systemer til at sammenkoble dem.\nIndførelsen af digital forvaltning stiller store krav til det enkelte amt.\nKomplekse IT-systemer skal udvikles og kobles til andre myndigheders systemer, arbejdsgange skal omlægges og digitaliseres, og væsentlige dele af kommunikationen med omverdenen skal overgå til elektronisk form.\nI august 2000 tog Ribe Amt på baggrund heraf initiativ til et amtskommunalt samarbejde omkring digital forvaltning under overskriften "Det digitale Amt".\nFormålet med Det digitale Amt er at samle og koordinere aktiviteter og viden på området, så de deltagende amter kan komme hurtigere i gang med arbejdet. Det er endvidere hensigten at udvikle fælles løsninger med kommunerne og at udvikle de medvirkende medarbejderes kompetencer.\nSamarbejdet om "Det digitale Amt" kan følges på www.detdigitaleamt.dk. Samarbejdet omfatter foreløbig 11 amter.\nDet indgår i strategien for udvikling af netværkssamfundet, at der skal udvikles særlige IT-vækstområder, også kaldet "IT-fyrtårne", som kan virke som drivkraft for det øvrige samfund, og hvor netværkssamfundet kan afprøves gennem IT-baserede storskalaforsøg.\nI udlandet er der flere eksempler på stærke IT-fyrtårne. Det mest kendte er Silicon Valley i Californien (www.silvalonline.com). Andre eksempler er Ennis i Irland (www.ennis.ie), Oulu Technopolis i Finland (www.sciencepark.com) og Kista i Sverige (www.kistasciencepark.org).\nSom led i den IT- og telepolitiske handlingsplan udpegede regeringen i december 1999 Nordjylland til nationalt IT-fyrtårn - Det digitale Nordjyl-land (se www.detdigitalenordjylland.dk). IT- og Forskningsministeriet vil i perioden 2000-2003 investere 170 mio. kr. i det nordjyske IT-fyrtårn. Hertil kommer lokal medfinansiering fra offentlige og private virksomheder på 340 mio. kr.\nBag beslutningen lå, at Nordjylland har særligt gode betingelser for at udvikle sig til et IT-vækstområde. Området har de senere år udviklet sig til at være et nyt centrum for højteknologisk forskning og vidensbaserede erhverv. Der er samtidig tradition for et betydeligt samarbejde på tværs af regionen mellem amt, kommuner, erhvervslivet og forskningen. Blandt driv-kræfterne for udviklingen er NOVI (Nordjyllands Videnpark), Aalborg Universitet og Nordjyllands Amt.\nDe konkrete projekter i Det digitale Nordjylland findes gennem projekt-konkurrencer. Den første blev afsluttet i november 2000. I konkurrencen deltog 118 projektideer, hvoraf 45 blev udpeget til at modtage støtte. Projekterne falder inden for områderne: IT-infrastruktur, IT-erhvervsudvikling, kompetence og uddannelse samt digital forvaltning.\nNordjyllands Amt og kommunerne i Nordjyllands Amt er ansvarlige for 18 af de udvalgte projekter. Blandt projekterne i Nordjyllands Amt er udviklingen af en digital amtsgård og en e-handelsportal.\nI den IT- og telepolitiske handlingsplan blev det også besluttet, at der skal udarbejdes en strategi for Ørestaden som netværkssamfund. Det vurderes, at Ørestaden rummer et stort potentiale til at blive et IT-vækstcenter. Øresundsregionen har således en betydelig befolkningskoncentration og koncentration af IT-virksomheder og forskning.\nI december 2000 bevilgede Forsknings-, Erhvervs- og Undervisningsmini-sterierne 56 mio. kr. til IT og forskning på Bornholm. Af støttebeløbet skal 24,4 mio. kr. gå til udviklingen af det digitale Bornholm. Resten af beløbet går til Bornholms Forskningscenter, som i tilknytning til sine hidtidige opgaver skal understøtte, koordinere og følge udviklingen af Bornholm som et videnbaseret netværkssamfund.\nSom et led i projektet vil der bl.a. blive indhøstet erfaringer med politisk information og debat på Internettet op til de kommende kommunalvalg og folketingsvalg.\nI "Det digitale Danmark" opstilles som mål, at Danmark senest i år 2003 skal yde Nordens bedste og mest effektive offentlige service ved hjælp af digital forvaltning.\nDen digitale forvaltning giver en lang række muligheder for at forbedre den offentlige service. Åbningstiden kan i princippet udvides til at være 24 timer med udstrakt grad af selvbetjening.\nMed elektronisk tilgængelige sagsakter kan borgeren få adgang til at se egne oplysninger og til at følge udviklingen i en konkret sag, som vedrører den pågældende. En absolut forudsætning er, at der er tillid til og vished for, at kommunikationen kan ske sikkert og fortroligt. I amterne er elektroniske patientjournaler et oplagt område for egenindsigt.\nDen digitale forvaltning giver mulighed for større åbenhed og gennemsigtighed. Flere amter og kommuner har allerede indført åbne udvalgsdags-ordener. Mange steder arbejdes der også med åbne postlister. Tre amter har i dag indført åbne postlister: Nordjyllands Amt (www.nja.dk), Viborg Amt (www.vibamt.dk) og Århus Amt (www.aaa.dk). Fortrolighedshensyn vil dog altid begrænse mulighederne for at offentliggøre disse informationer fuldt ud.\nMed elektroniske sagsakter og entydig identifikation er de basale forudsætninger for interaktiv selvbetjening via Internettet på plads. Med interaktiv selvbetjening udfyldes blanketter direkte på skærmen, eventuelt som led i en egentlig dialog. Blanketter repræsenterer en struktureret form for information, som nemt lader sig digitalisere, og der er væsentlige tidsbesparelser for både borgerne og forvaltningen. Anvendelsen er f.eks. oplagt ved udstedelse af pas og sygesikringsbevis, lægeskift, flyttemeddelelser, ansøgning om lejlighed og optagelse på ventelister.\nMuligheden for at udfylde elektroniske blanketter på skærmen er et af kerneelementerne i arbejdet med den digitale forvaltning, og arbejdet hermed er sat i gang på flere fronter, bl.a. i en arbejdsgruppe under IT- og Forskningsministeriet med deltagelse af staten og de kommunale foreninger. Målet er, at alle væsentlige offentlige blanketter skal være tilgængelige på nettet inden udgangen af 2002.\nArbejdet med at udvikle elektroniske blanketter i amterne understøttes af Amtsrådsforeningen og de web-ansvarlige i amterne, bl.a. gennem en kortlægning af de eksisterende blanketter. Arbejdet kan følges på en særlig hjemmeside (www.blanketbasen.dk), som er oprettet til formålet.\nKøbenhavns Kommune er i gang med at indføre elektronisk selvbetjening. I første omgang gøres 48 udvalgte selvbetjeningsløsninger elektronisk tilgængelige. Det gælder eksempelvis børnebidrag, flytning og boligstøtte. Målet er, at borgerne kan betjene sig selv via Internettet uden fysisk at bevæge sig til et kontor i kommunen. Der skal både opnås serviceforbedringer for borgerne og større effektivitet i forvaltningerne. Projektets forløb til dato er beskrevet i: “Elektronisk borgerbetjening i Københavns Kommune. En statusrapport”. Rapporten findes i elektronisk form på IT- og Forskningsministeriets hjemmeside (www.fsk.dk).\nAmterne, som har det regionale ansvar for vintertjenesten på vejene, har i et samarbejde med Vejdirektoratet og DMI etableret et vintervarslingssystem. Ud over døgnåbne vinterservicetelefoner og information gennem de lokale radioer omfatter det en internettjeneste (www.vintertrafik.dk), som indeholder aktuelle kortbaserede informationer fra hvert amt om glatføre, snefald, snerydning -og saltning samt luft- og vejtemperaturer. Informationerne indsamles bl.a. fra en række målestationer, som er placeret centralt i hvert amt.\nDen digitale forvaltning ændrer helt forudsætningerne for den demokratiske proces.\nMuligheden for elektronisk dialog mellem forvaltning og borgere øges betydeligt med den hurtigere og mere direkte adgang til data.\nDer er allerede mange offentlige institutioner, som med aktive hjemmesider sigter på øget dialog med borgerne - f.eks. forældreinddragelse i institutions-arbejde, dialog med pårørende i forbindelse med institutioner for ældre og handicappede, biblioteksservice o.lign.\nI forhold til det politiske niveau indebærer digital forvaltning mulighed for elektroniske meningstilkendegivelser og afstemninger, valgkamp på nettet og elektroniske diskussioner mellem politikere og borgere.\nForventningerne til at fremme borgernes demokratiske deltagelse er mange steder store, da IT kan bruges til at skabe nye adgangsveje og kommunikationsformer mellem borgere og politikere.\nDer er dog en nærliggende fare for, at elektroniske afstemninger og me-ningstilkendegivelser forsimpler politiske problemstillinger, og at man pri-mært kommer i kontakt med de “internet-fortrolige”.\nI forbindelse med kommunalvalget i 1997 udviklede Kommunedata og Kom-munernes Landsforening et internetkoncept med titlen KV97, hvor kandidaterne kunne præsentere deres politiske synspunkter, og hvor der var mulighed for politiske diskussioner på Internettet. KV97 var dog kun en begrænset succes. Cirka 5 promille af befolkningen loggede sig på hjemmesiden.\nMere positive har erfaringerne været med Folketingets elektroniske debat om Grundloven i 1999, hvor der var godt 130.000 besøg og en lang række indlæg i debatten.\nViborg Amts regionplan er tilgængelig på Internettet i en interaktiv version. I offentlighedsfasen ved seneste revision i 1999-2000 blev borgerne opfordret til at benytte e-mail til at kommentere de udsendte debatoplæg til revision. Efter offentlighedsfasens afslutning er alle modtagne debatindlæg offentliggjort på amtets hjemmeside (se www.vibamt.dk).\nDebatSiden er et elektronisk debatforum i Århus Amt (www.aaa.dk), som borgerne kan bruge til en fri og åben debat med amtets politikere. DebatSiden er tænkt som et lille, men væsentligt supplement i den demokratiske debat, fordi der dermed bliver en nem og hurtig adgang til direkte dialog mellem politikere og vælgere om alle emner, som vedrører amtets service. DebatSiden er oprettet efter ønske fra flere af medlemmerne af Århus Amtsråd og med baggrund i positive erfaringer fra foråret 2000 med en elektronisk dialog om udvalgte emner fra debatoplægget til Regionplan 2001.\nDen stigende udbredelse af informationsteknologi betyder en række nye muligheder for at udvikle hjælpemidler og formidle information til de handi-cappede og andre med funktionsnedsættelse. Men indførelsen af ny IT kan på den anden side også betyde yderligere problemer, hvis teknologien og informationerne ikke er tilgængelig for de handicappede. Det er derfor vigtigt, at der til stadighed arbejdes med at forbedre tilgængeligheden.\nIT- og Forskningsministeriet udgav i 1996: Frihed til at vælge - Handlingsplan for handicappedes IT-brug (tilgængelig i elektronisk form på www.fsk.dk), som indeholder en række initiativer, som skal sikre, at de handicappedes behov tilgodeses i IT-udviklingen.\nAdgang til elektronisk kommunikation er et af indsatsområderne. Der er bl.a. igangsat projekter med udvikling af dansk syntetisk tale og talegengivelse.\nTilgængelig elektronisk kommunikation kan f.eks. betyde, at den handicappede lettere kan kommunikere over Internettet med det offentlige og i større grad selv kan håndtere mellemværender med det offentlige. Ligeledes øges mulighederne for distancearbejde, hvilket kan få afgørende betydning for øget integration af handicappede på arbejdsmarkedet.\nDer er gennem mange år arbejdet med at udvikle kompenserende løsninger, så de handicappede kan anvende IT-udstyret, f.eks. specialtilpassede tasta-turer, skærme og mus. Specialløsninger er ofte meget bekostelige, og arbej-det hermed vanskeliggøres af den hastige udvikling på IT-området. Det er derfor et af målene i handlingsplanen for handicappedes IT-anvendelse, at handicaptilgængelighed i større grad indarbejdes i det grundlæggende IT-design. Dette kan bl.a. opnås gennem at stille krav om handicaptilgængelighed i offentlige indkøb og gennem at fastlægge nationale og internationale standarder.\nAmterne deltager aktivt i arbejdet med IT-tilgængelighed gennem Hjælpemiddelinstituttet (www.hmi.dk) og Center for Tilgængelighed (www.centil.dk).\nDet århusianske NetJob-projekt (www.netjob.dk), som er et projekthus under Hjælpemiddelinstituttet, har haft stor succes med at integrere handicappede på arbejdsmarkedet ved hjælp af IT. Gennem traditionel undervisning og træningsforløb uddannes deltagerne til en særlig jobfunktion i en bestemt virksomhed. Op mod 90 procent af deltagerne ender i job.\nUdviklingscenter for Specialrådgivning (www.udvcenter.dk), som er stiftet af Amtsrådsforeningen og Københavns og Frederiksberg kommuner, har igangsat udviklingen af en webportal på handicapområdet, som skal gøre det lettere for både sagsbehandlere, handicappede og deres pårørende at finde relevante oplysninger og indgange vedrørende handicapområdet på nettet. Det skal bl.a. være muligt at søge på organisatorisk enhed, handicapgruppe og diagnose.\nUdbuddet af hjælpemidler er stort og ofte uoverskueligt for indkøbere og fagfolk samt for brugerne, som i stigende grad søger det rette hjælpemiddel på egen hånd. Hjælpemiddelinstituttet har oprettet Hjælpemiddelbasen (se www.hmi.dk), som indeholder informationer om ca. 20.000 danske hjælpemidler. Hjælpemiddelbasen giver et samlet overblik over hjælpemidler på det danske marked, produktinformation med billeder og tekniske data om alle hjælpemidler samt information om forhandlerne.\nDet offentlige som arbejdsplads\nOmstilling til digital forvaltning ses af mange som en tvingende nødven-dighed. Antallet af ældre vil stige markant i de kommende år, og tilsvarende vil tilgangen af unge falde. Det betyder, at arbejdsopgaverne både i samfundet som helhed og i den offentlige sektor skal udføres med mindre arbejds-kraft.\nMed rigtig udnyttelse af effektiviseringsgevinsterne er digital forvaltning en oplagt løsningsmulighed. Digital forvaltning betyder også, at det offentlige vil være en attraktiv arbejdsplads, som kan konkurrere om den knappe arbejdskraft.\nArbejdstilrettelæggelsen kan ske meget mere fleksibelt. Nemmere adgang til viden og kommunikation betyder, at flere medarbejdere får et informations-grundlag, som sætter dem i stand til selv at træffe beslutninger.\nMuligheden for at arbejde hjemme og samtidig være i kontakt med arbejds-pladsen, klienter, kunder og samarbejdspartnere vil vokse. Meget tyder på, at en væsentlig del af arbejdskraften kommer til at udføre en stor del af deres arbejde fra hjemmet. Og på, at det i højere grad end hidtil vil blive normen at indgå i skiftende arbejdsgrupper og skiftende ansættelser gennem hele livet.\nCa. 225.000 danske husstande havde i 1999 en hjemme-pc, som de havde modtaget gennem en hjemme-pc ordning (Kilde: Det digitale Danmark). Private virksomheder tegnede sig for 60 pct. af pc´ne, mens resten fordelte sig over forskellige ordninger formidlet gennem den offentlige sektor og fagbevægelsen. Hjemme-pc´ne blev benyttet ca. 10 timer om ugen i gennemsnit.\nIndførelse af den digitale forvaltning indebærer nogle oplagte effektivise-ringsmuligheder, som grundlæggende skyldes muligheden for\n- ubegrænset at genbruge elektronisk lagrede data,\n- hurtig og billig adgang til og distribution af data ad elektronisk vej.\nInternt i organisationen er der mulighed for at effektivisere organisationen, sagsgange og arbejdsprocesser.\nI forhold til omverdenen er der mulighed for at effektivisere kommunikationen med virksomheder, borgerne og andre offentlige myndigheder, bl.a gennem at anvende elektroniske blanketter og elektronisk fakturering.\nDen offentlige sektor klemmes mellem et stigende forventningspres og en stigende ressourceknaphed, forårsaget af den demografiske udvikling i samfundet. Rigtigt udnyttet kan rationaliseringsgevinsterne ved digital forvaltning medvirke til at løse disse problemer. Der er dog lavet meget få beregninger af omfanget af de faktiske økonomiske gevinster ved indførelsen af digital forvaltning, hvilket bl.a. skyldes områdets pionerstatus.\nDen offentlige sektor er så stor, at den samlet har mulighed for både at påvirke markedet til at levere de produkter, som skal til for at gennemføre den digitale forvaltning, og samtidig opnå betydelige rabatter. I et samarbej-de mellem stat, amter og kommuner og Statens og Kommunernes Indkøb (SKI) er der udarbejdet rammeaftaler for indkøb til datakommunikation, og rammeaftaler for sikkerhedstjenester og digital forvaltning er på vej. Rammeaftalerne kan bruges af alle offentlige myndigheder ved indkøb.\nE-handel (elektroniske indkøb over nettet) er et hovedindsatsområde i forbindelse med netværkssamfundet. I "Det digitale Danmark" opstilles det som mål, at Danmark skal være blandt de fem lande i verden, som har størst e-handelsomsætning pr. indbygger i 2003. Arbejdet med at fremme indførelsen af e-handel koordineres bl.a. gennem initiativet Fokus på E-handel (se www.efokus.dk).\nE-handel i videste forstand indebærer, at hele indkøbsprocessen automati-\nseres og sker elektronisk:\n- Undersøgelse af markedet ved hjælp af indkøbskataloger med\n- Godkendelse af rekvisition og efterfølgende ordreafgivelse.\n- Modtagelse, godkendelse, kontering og betaling af faktura.\nUndersøgelser har vist, at der er et betydeligt potentiale for besparelser i den offentlige sektor ved at anvende elektroniske indkøb (se f.eks. E-springet, udgivet af Fokus på E-handel ). Gevinsterne ved e-handel opstår bl.a. gennem\n- besparelser i form af nemmere brug af rammeaftaler og større gennem-\nsigtighed af priser,\n- mere effektive arbejdsgange i indkøbet gennem automatisering både hos\nindkøber og leverandør og\n- bedre logistik, der kan reducere omkostninger til lagerbeholdning.\nDen offentlige sektor er storindkøber og kan dermed også virke som drivkraft for den private sektors overgang til e-handel gennem konsekvent brug af digitale indkøb.\nDen offentlige indkøbsportal på Internettet etableres i slutningen af 2001 (se www.efokus.dk). Her kan virksomheder tilbyde at levere varer til det offentlige, og offentlige institutioner kan gå sammen om fælles indkøb. Det bliver i første om-gang de statslige institutioner, som kan købe ind via portalen. Sidenhen også resten af den offentlige sektor.\nKommunedata har igangsat udviklingen af en kommunal indkøbsportal, hvor de første dele vil være klar i første halvdel af 2001 (se www.kmd.dk).\nI amterne er der igangsat flere projekter for at fremme anvendelsen af e-handel.\nAmtsrådsforeningen har igangsat et projekt, som skal kortlægge området og komme med anbefalinger vedrørende e-handel i amterne.\nRoskilde Amt har udviklet et elektronisk indkøbskatalog (RAKAT) (se www.rakat.dk), som i dag anvendes af fire amter og over 30 kommuner. Indkøbskataloget omfatter i første omgang rammeaftaler og vareoplysninger. På sigt vil systemet også kunne videresende ordrer og modtage fakturaer.\nI et samarbejde mellem bl.a. SINERFA (sygehusindkøbernes erfaringsudvekslingsgruppe), Amtsrådsforeningen og Dansk Forening for Medicinsk Udstyr arbejdes der på at fremme brugen af elektroniske indkøb inden for sygehussektoren.\nSom et led i Det digitale Fyrtårn i Nordjylland udvikler Nordjyllands Amt i et samarbejde med Kommunedata en e-handelsportal for amtet. Der er tale om et full-scale projekt,som dækker alle funktioner fra indkøb og ordreafgivelse til fakturering og betaling (se www.detdigitalenordjylland.dk).\nEn række fællesprojekter mellem stat, amter og kommuner har til formål at lette borgernes elektroniske adgang til det offentlige.\nI dag er situationen i vid udstrækning den, at de offentlige myndigheder hver for sig administrerer ved hjælp af systemer og bygger borgerrettede tjene-ster op, som kun i begrænset omfang udnytter de tjenester, som allerede findes.\nDette betyder dårlig service for borgerne, som har vanskeligt ved at finde rundt på nettet, og indebærer samtidig en ineffektiv ressourceanvendelse.\nSammenhæng i det offentlige på nettet (SON) er et projekt, der i 2001 skal gøre det muligt for borgerne at foretage præcise søgninger på og sammenstille forskellige typer af offentlig information på nettet. Målet er at gøre det lettere at finde den relevante information og foretage selvbetjening, uanset hvilken myndighed eller institution, der har ansvaret.\nPersonlig internetadgang er et udviklingsprojekt, der fra udgangen af 2001 skal gøre det muligt for alle danskere at skræddersy sin egen indgang til det offentlige. Der skal være sikker adgang til egne data og mulighed for elektronisk at modtage information fra og kommunikere med forskellige offentlige myndigheder.\nAlle offentlige netsteder (hjemmesider) vil i de kommende år blive vurderet under overskriften Bedst på nettet (se www.bedstpaanettet.dk). Målet er ikke at skabe en hitliste over gode og dårlige offentlige netsteder, men et forum, hvor offentlige informationsudbydere kan inspirere hinanden til at forbedre kvaliteten og indholdet.\nPå baggrund af indstillinger fra tilknyttede ekspert- og dommerpaneler, uddelte IT- og forskningsministeren i november 2000 tre særpriser til bedste statslige, amtskommunale og kommunale hjemmeside. Priserne gik til Sundhedsministeriet (www.sum.dk), Københavns Amt (www.kbhamt.dk), og Frederikshavn Kommune (www.frederikshavn.dk).\nI et samarbejde mellem Amtsrådsforeningen og de web-ansvarlige i amterne er udviklet et fælles informationsdelingssystem.\nSystemet omfatter indtil videre amternes fælles serviceinformation på nettet, materialer til amtsrådsvalget 2001, Amtsrådsforeningens presseklipsservice, AmtsPress, og en omfattende online-ordbog på miljøområdet.\nInformationen opbevares på et centralt netsted, som autoriserede brugere kan indberette til og trække informationer fra. Informationerne kan hentes direkte ind i eget layout på inter- og intranetsider, hvorefter de vedligeholdes automatisk.\nMed informationsdelingen opnås både en højere kvalitet med mere ensartet information og ressoucebesparelser, da informationen opbevares og vedligeholdes ét sted i stedet for i alle 14 amter.\nEn række undersøgelser har vist, at en af de største barrierer for en øget anvendelse af Internettet er usikkerhed. Adgang til sikker internetkommunikation er derfor en afgørende forudsætning for at udnytte de muligheder, som netværkssamfundet giver.\nI sommeren 1999 indgik Kommunernes Landsforening, Amtsrådsforeningen og Forskningsministeriet en aftale om sikker internetkommunikation, som indebærer, at datakommunikation mellem offentlige myndigheder skal ske over Internettet og på en sikker måde ved hjælp af kryptering og digital signatur (elektronisk underskrift). Det var hensigten, at de fastlagte standarder også skal anvendes ved borgernes kommunikation med det offentlige.\nDer er siden igangsat en række initiativer til at opfylde aftalen. I foråret 2000 vedtog Folketinget en lov om elektroniske signaturer, som bygger på et EU-direktiv herom. Loven opstiller krav til elektroniske signaturer og til de nøglecentre, som skal udstede certifikater. Elektroniske signaturers retsgyldighed er ikke omfattet af loven, men vil blive behandlet i en særlig lov.\nSikker internetkommunikation kan ske ved hjælp af forskellige tekniske løsninger. Den mest sikre metode i dag er at anvende et chipkortbaseret digital signatur (et chipkort er et plastkort med en indbygget elektronisk chip). Løsningen er dog ikke nødvendig ved alle former for kommunikation, og mindre følsom kommunikation kan udmærket ske ved hjælp af en PIN-kode løsning (f.eks. Told & Skat´s Tast-selv service) eller ved hjælp af programbase-rede løsninger. På sigt vil udviklingen formentlig gå i retning af kommunikation ved hjælp af mobiltelefoner.\nAmtsrådsforeningen har ved forskellige lejligheder peget på den nærliggende mulighed af at udstyre sygesikringsbeviset med en chip. Herved sikres en hurtig udbredelse til hele befolkningen. Staten har dog fundet, at denne løsning er for omkostningstung.\nI et forsøgsprojekt i Hedensted, Juelsminde og Tørring kommuner (De Digitale Kommuner) er 3.000 borgere i november 2000 blevet udstyret med digitale bor-gercertifikater fra Kommunedatas certificeringscenter, som indebærer, at de kan skrive under med en juridisk gyldig elektronisk signatur. Ved hjælp af signaturen\nkan der i første omgang sendes ansøgninger om plads i dagsinstitution, foretages lægevalg og sendes flyttemeddelelser (se www.kl.dk/ddk).\nSom et led i Det digitale Nordjylland (www.detdigitalenordjylland.dk) etableres\net storskalaforsøg med digital signatur mellem Nordjyllands Amt og en række professionelle brugere (landmænd, ledningsejere, kommuner mv.). Den digitale signatur skal kunne anvendes ved internetansøgninger og -sagsbehandling. Forsøget forventes at omfatte op til 15.000 brugere.\nI "Det digitale Danmark" opstilles det som et ambitiøst mål, at Danmark som det første land i verden skal sikre borgerne livslang læring i netværkssamfundet.\nUddannelse handler i den forstand både om uddannelse af IT-specialister, sikring af befolkningens og medarbejdernes IT-kompetencer og integration af IT i undervisningen, herunder til fjernundervisning.\nDer er en betydelig mangel på IT-specialister i Danmark, og uddannelse af disse er derfor et højt prioriteret mål i arbejdet med omstilling til netværkssamfundet. Regeringen har igangsat flere initiativer, som bl.a. omfatter øget optag på IT-højskolerne og på datamatikeruddannelsen, større satsning på IT-forskning samt omskoling af ledige (se f.eks. Det digitale Danmark).\nNetværkssamfundet stiller også krav om basale IT-kvalifikationer hos den øvrige arbejdsstyrke. Medarbejderne skal kunne håndtere kontorprogrammer, kommunikere over Internettet og have forståelse for IT-sammenhænge. Dette klares som regel gennem virksomhedsinterne kurser, men det er også vigtigt, at ledige og ledighedstruede undervises i grundlæggende IT-kompetencer, så de ikke falder ud af arbejdsmarkedet.\nKravet om, at den enkelte livet igennem skal være under uddannelse, betyder, at der i stigende grad er behov for at udvikle fleksible uddannelsestilbud. Uddannelserne skal kunne følges i kombination med arbejde, familieliv og socialt liv, uanset hvor man bor. Dette kan bl.a. tilgodeses gennem øget fjern-undervisning.\nIntegration af IT i undervisningen har to ligeværdige formål: Eleverne skal gøres fortrolige med brugen af IT, da alle job i fremtidens samfund vil være afhængige heraf, og IT skal bruges i undervisningen for at give denne større kvalitet og gøre den mere effektiv.\nUddannelsessektoren har allerede gennem mange år arbejdet med at indføre IT i undervisningen, og der er igangsat en lang række projekter. En række af projekterne er foregået i et samarbejde med CTU (Center for Teknologistøt-tet Undervisning). Disse er beskrevet på www.ctu.dk.\nEksempler på projekter i amterne er indretning af computerklasser, fjernundervisning (særligt på voksenuddanelsescentrene), hjemmesider, virtuelle lærerrum, netcafeer for udviklingshæmmede, efteruddannelse af lærere og kvalitetsudvikling af IT.\nVirtuel undervisning bruges som betegnelse for fremtidens undervisning. I den virtuelle undervisning anvendes fjernundervisning i betydeligt større grad end i dag. Der vil der være fælles undervisningsforløb på uddannelsesinstitutionen, projektperioder hvor eleverne enkeltvis eller i grupper gennemfører mere selvstændige undervisningsforløb og træningsforløb for den enkelte elev med brug af digitalt undervisningsmateriale.\nMed udviklingen af mere virtuelle undervisningsformer ændres lærerrollen markant. Lærerne skal fungere som traditionelle undervisere, være til rådighed i studieværksteder, være til rådighed over nettet, rette opgaver over nettet mv.\nVirtuel undervisning forudsætter som noget meget væsentligt, at lærerne er fortrolige med IT-anvendelse. UNI-C og Undervisningsministeriet har udviklet en IT-efteruddannelse for gymnasielærere, som i foråret 2001 testes på 400 gymnasielærere (se www.uni-c.dk).\nIntegration af IT forudsætter også adgang til IT-udstyr og til Internettet. Regeringen har som mål, at der i 2003 skal være 5-10 elever pr. nyere computer i grundskolen. I 1999 var gennemsnittet 10,75, mens det i gymnasierne var 6,9. Dette dækker dog over betydelige forskelle fra skole til skole. Af pc´ne i grundskolen og gymnasiet havde under halvdelen adgang til Internettet. (Kilde: Det digitale Danmark).\nAF-Storkøbenhavn har gennem de sidste fem år fået op mod 80 pct. af de ledige, som har gennemgået et IT-kursus, i beskæftigelse. Der er gjort en særlig indsats for ledige akademikere i hovedstadsområdet. Alene i 1998-99 gennemførte ca. 500 ledige akademikere IT-kurser (se Det digitale Danmark).\nÅrhus Amt, Københavns Amt og Storstrøms Amt har i et samarbejde med konsulentfirmaet Worknet analyseret vilkårene for fremtidens IT-anvendelse på gymnasierne. Som resultat af dette arbejde er der blevet udviklet en model, som bygger på, at driften samles i store enheder og ikke som i dag i små, lokale installationer. Det er nu planlagt at teste modellen på 10 institutioner. Det er vurderingen, at modellen rummer et klart potentiale for at kunne bringe betydeligt billigere og bedre IT-funktionalitet frem til uddannelsessektoren. Gennem at samle driften i store enheder opnås bl.a. en længere levetid for det lokalt placerede udstyr.\nDet er et centralt led i Århus Amts IT-strategi på undervisningsområdet, at alle lærere på gymnasier, HF-kurser og voksenuddannelsescentre får tilbud om en gratis amtsfinansieret pc i 3 år med opkobling til skolens netværk (se www.service-og-velfaerd.dk). Læreren forpligter sig til gengæld til at gennemføre et fagligtpædagogisk efteruddannelsesforløb. Som et led i projektet udvikles og afprøves uddannelsesforløb ved hjælp af IT.\nHolstebro Gymnasium og HF (www.hogym.dk ) blev i 1994 udpeget til elektronisk forsøgsskole med en matematisk klasse, hvor elever og lærere blev udstyret med bærbare computere. Forsøget blev iværksat af Undervisningsministeriet med støtte af IBM, Tele Danmark og Ringkjøbing Amt. Forsøget er siden fulgt op, så der i dag un-dervises med bærbare computere i seks klasser. Det er målsætningen, at de pæda-gogiske resultater fra disse klasser skal brede sig til hele skolen. Der er gennemført systematisk efteruddannelse af skolens lærere. Der er indrettet flere edb-lokaler og pc-områder. Eleverne har fri adgang til at benytte skolens udstyr med internetad-gang. Ved eksamen er der mulighed for at anvende IT-udstyr.\nAmterne har gennem mange år arbejdet med at indføre digital forvaltning på sundhedsområdet, selv om ingen har brugt det udtryk.\nAnvendelsen af elektronisk kommunikation mellem sundhedsvæsenets forskellige parter - sygehuse, apoteker, praktiserende læger og laboratorier - har været udbredt i en årrække.\nTilsvarende har der været arbejdet med at udvikle digitale systemer på det administrative område, mens IT-udviklingen inden for det kliniske område har været længere tid om at komme i gang. Udviklingen af kliniske systemer er dog stærkt accelererende i disse år.\nDen elektroniske kommunikation mellem sygehuse, praktiserende læger, apoteker og kommuner sker over Sundhedsdatanettet. Gennem MedCom-projektet (se www.medcom2.dk), som er etableret af Sundhedsministeriet, Amtsrådsforeningen, Københavns og Frederiksberg kommuner samt en række private interessenter, er der sket en standardisering og udbredelse af den elektroniske kommunikation.\nProjektet, som internationalt set er enestående, har været en betydelig succes. I dag er status, at næsten 60 pct. af kommunikationen mellem sundhedsvæsenets parter sker elektronisk via Sundhedsdatanettet, svarende til 1,7 mio. meddelelser om måneden. I december 2000 var alle sygehuse og apoteker, 78 pct. af de alment praktiserende læger og 52 pct. af de prakti-serende speciallæger tilsluttet.\nUdvekslingen er hidtil sket gennem EDI-udveksling (Electronic Data Interchange), hvilket betyder struktureret dataudveksling fra maskine til maskine. Det vurderes nu, hvordan der kan ske en omlægning til sikker kommunikation over Internettet.\nUdvikling og udbredelse af elektroniske patientjournaler (EPJ) er et andet stort tema. Inden for praksissektoren er der en stor udbredelse af forskellige praksisorienterede patientjournaler. På sygehusene er udviklingen gået langsommere. Det skyldes bl.a. at systemudviklingen er mere kompleks. En af udfordringerne består i at sikre kommunikationen mellem forskellige systemer, f.eks. mellem den elektroniske patientjournal og røntgen- og laboratoriesystemer.\nDet indgår i finanslovsaftalen for 2001, at sundhedsministeren skal aftale en plan med amterne for implementering af elektroniske patientjournaler på sygehusene.\nI et samarbejde med bl.a. Amtsrådsforeningen arbejder Sundhedsstyrelsen på at udvikle en fælles grundstruktur for den elektroniske patientjournal, hvilket er en forudsætning for at etablere en sammenhængende elektronisk patientjournal på landsplan. Sundhedsstyrelsen har udmeldt et forslag til grundstruktur, som er under afprøvning.\nEn større udbredelse af elektroniske patientjournaler og andre IT-systemer, rettet mod det sundhedsfaglige arbejde, vil på sigt medføre betydelige for-bedringer i sundhedsvæsenet.\nDe elektroniske patientjournaler vil betyde, at patienten vil opleve en mere sammenhængende behandling i sundhedsvæsenet, da oplysninger, som allerede er registreret, vil følge med patienten.\nKvaliteten vil også blive bedre, da der ikke længere vil være risiko for forsvundne patientjournaler og for fejl ved kopiering eller overførsel af oplysninger.\nArbejdet kan samtidig tilrettelægges mere rationelt, da lægen selv skriver i den elektroniske patientjournal. Lægesekretæren vil blive frigjort til admini-strative opgaver på afdelingen, hvilket igen kan give det sundhedsfaglige personale bedre tid til patientbehandling og -pleje.\nElektronisk booking benyttes som et middel til bedre service over for patienterne og til bedre at udnytte de fysiske og personalemæssige ressourcer. Med booking er det muligt at tilrettelægge patientforløb, så der er flere ambulante besøg på én dag, og at minimere ventetider, fordi det på forhånd er sikret, at de nødvendige lokaler og personale er til rådighed.\nDe bookingsystemer, som anvendes i dag, benyttes typisk inden for sygehusets vægge, således at det er afdelingen selv, der efter en række regler booker tider.\nI fremtiden kan man også forestille sig booking anvendt f.eks. af de prakti-serende læger til at skabe sammenhængende behandlingsforløb på tværs af sygehuse, praksissektor og kommuner.\nI det omfang, en patient har en henvisning fra en praktiserende læge, kunne booking også ske direkte fra patientens egen pc eller ved, at patienten ringer til et booking-center, som sammen med patienten tilrettelægger en behand-lingsplan.\nPå initiativ af bl.a. Amtsrådsforeningen drøftes det i øjeblikket, om der skal etableres en fællesoffentlig sundhedsportal på Internettet. En portal kan samle information og kommunikation mellem borgere, patienter og sundhedsvæsen og mellem sundhedsvæsenets forskellige parter. Portalen kunne bl.a. anvendes af patienten til e-mail konsultation, tidsbestilling og receptfornyelse hos den praktiserende læge.\nDer er gennem de senere år sket en stor udvikling inden for de såkaldte produktionsstøttesystemer. Det er systemer, som benyttes i de kliniske serviceafdelinger, f.eks. røntgenafdelinger, laboratorier etc. Et eksempel herpå er digitale røntgensystemer, som giver mulighed for uhindret transmission af billeder på tværs af sygehuse. Herved udnyttes ekspertisen på området optimalt og der kan samtidig spares vagttid.\nUdviklingen på dette område understreger behovet for integration mellem de forskellige typer systemer, så der ikke bliver tale om informations-øer. Der er derfor brugt mange kræfter på at integrere systemer gennem de senere år.\nAmtsrådsforeningen etablerede i juni 2000 sundheds-IT selskabet Scandinavian Healthcare Informatics A/S (se www.scandihealth.com). Selskabet blev dannet med udgangspunkt i den hidtidige Amtsdivison i Kommunedata. Formålet med etableringen af et særligt sundheds-IT selskab var at sætte mere fart i udviklingen af IT-systemer til det danske sundhedsvæsen. Det var fra starten hensigten at få en professionel partner, og Amtsrådsforeningen solgte på den baggrund 60 pct. af aktiekapitalen til CSC International i november 2000 (selskabet betegnes herefter CSC-Scandihealth A/S). For at få tilstrækkelig volumen i systemudviklingen er det meningen, at selskabet skal operere på internationalt plan, i første omgang Skandinavien.\nVejle Amt har i 2000 testet en elektronisk fødejournal på Horsens Sygehus, udviklet af Kommunedatas Amtsdivision (nu CSC-Scandihealth A/S). Styregruppen for projektet har på baggrund af erfaringerne med journalen anbefalet, at den udbredes til hele Vejle Amt. Blandt de gevinster, man har konstateret, er et kvalitetsløft i for-bindelse med registreringen, øget kvalitet af dokumentationen i sygeplejen, hurtigere kommunikation af information, bedre overblik og let læselige informationer. Det konstateres også som en gevinst, at journalen har været fælles mellem faggrupperne (se www.scandihealth.com).\nPå de ortopædkirurgiske afdelinger på Vejle og Give sygehuse har man haft positive erfaringer med at skifte den papirbaserede patientjournal ud med en elektronisk patientjournal, udviklet af IBM. En evaluering har vist følgende gevinster: Bedre over-blik, bedre styr på patientforløbene, bedre klinisk beslutningsgrundlag og bedre medicinering. Amtet har på den baggrund foreløbigt besluttet at indføre elektroniske patientjournaler på yderligere syv kliniske afdelinger (se www.service-og velfaerd.dk).\nI Viborg Amt er digital billedkommunikation mellem sygehusene muligt via en højhas-tighedslinie. Det unikke ved denne løsning er, at billederne opbevares og er tilgængelige fra et sted. Herfra kan de hentes og sendes til de afdelinger, som har behov for belysning og dokumentation i undersøgelses- og behandlingsforløbet for en patient. De digitale røntgenbilleder optages f.eks. på Kjellerup Sygehus og sendes til Viborg Sygehus til beskrivelse og fjerndiagnostisering. Det giver en effektiv behandling af patienterne og en udnyttelse af de lægelige ressourcer på tværs af sygehusene i Viborg Amt.\nSundhedsministeriet (www.sum.dk) har siden 1998 offentliggjort forventede ventetider på Internettet for 24 udvalgte behandlinger. Ventetidsinformationen omfatter alle de sygehuse, som foretager de pågældende behandlinger, og målgruppen er såvel borgere som sygehuse, patientvejledere og praktiserende læger. Med ventetidsinformationen forbedres borgernes muligheder for at udnytte det frie sygehusvalg.\nDen kollektive trafik i Danmark står over for store investeringer i ny tekno-logi de kommende år. Hovedformålet er, at det skal være nemmere og mere gennemskueligt - og dermed også mere attraktivt - for borgerne at bruge den kollektive trafik.\nArbejdet med at indføre ny teknologi koordineres gennem Bus & Tog Sam-arbejdet, som har deltagelse af de fælleskommunale trafikselskaber, DSB og Amtsrådsforeningen.\nFørste resultat af samarbejdet er Rejseplanen på Internettet (www.rejseplanen.dk), som er en elektronisk køreplan for busser og tog, der oplyser om rejsemulighederne i hele landet. De fleste busruter og alle togstrækninger er tilgængelige i dag. Dette udvides nu med de resterende busruter, herunder alle bybusruter. Private vognmænd og færger inviteres også til at deltage i samarbejdet.\nDer er igangsat udvikling af systemet, så der kan gives oplysninger om priser.\nAlle oplysninger skal som udgangspunkt være tilgængelige på Internettet, men det er også med i planerne, at kundernes stadigt større krav til integre-rede tjenester opfyldes. Det kan f.eks. være adgang til anvendelse af WAP-telefoner, taxibestilling og dynamisk trafikinformation, f.eks. at man modtager SMS-besked, hvis det tog, man plejer at bruge, er forsinket.\nEn af de kendte hindringer for kundens beslutning om at vælge den kollektive trafik er besværet med at købe billet.\nI løbet af 2004 introduceres som et led i Bus & Tog Samarbejdet Rejsekort Danmark, som er en smart-card billet, som den rejsende kan anvende som\nbetaling for sine rejser. I første omgang implementeres systemet i Hovedstadsområdet. I de følgende to-tre år i resten af Danmark.\nDer samarbejdes også om at anvende kortet på skandinavisk niveau. Allerede fra begyndelsen kan kortet bruges ved rejser til Skåne.\nDer lægges op til, at kunden kun behøver at have et kort, som så kan bruges i alle busser og tog i hele landet. Kortene tænkes opdateret på flere måder, som kunden kan vælge imellem: Overførsel fra PBS til kortet, periodevis tilsendelse af regninger eller opdatering af kortet på automater.\nAmterne administrerer en række komplicerede regler for borgernes og virksomhedernes adfærd i det åbne land, og der er et stort behov for lettilgængelig og forståelig information.\nAlle amter har derfor etableret en geografisk informationstjeneste på Internettet til brug for borgerne. Informationen vises på kort, baseret på et geografisk informationssystem (GIS), hvor kortdata og registerdata sammenkobles. På sigt er det hensigten, at ansøgninger og sagsbehandling skal kunne ske digitalt og med udgangspunkt i kortinformationerne. Det kan f.eks. være relevant i forbindelse med ansøgninger om vejnabosager, opgravningstilladelser fra ledningsejere, vandindvinding og tilskud til miljøvenligt jordbrug (MVJ).\nDe digitale informationer betyder et langt bedre overblik for borgerne og de professionelle brugere. For amterne er gevinsten bl.a., at henvendelserne bliver mere præcise. Det betyder både en bedre kvalitet i svarene og en mere effektiv sagsbehandling.\nDet indgår i Nordjyllands Amts projekt om Den digitale Amtsgård (www.detdigitale-nordjylland.dk), at den nuværende GIS-information på hjemmesiden skal videreudvikles til et interaktivt kort, som på en enkel og overskuelig måde stiller stedbundne informationer til rådighed for brugeren. Professionelle brugere vil kunne hente ønskede kort i de formater, de selv arbejder i. Borgere og virksomheder kan hente kort hjem via Internettet og selv tegne videre på det og herefter sende det tilbage som en del af en ansøgning. Det vil blive muligt at finde information ved hjælp af en 3-dimensional model. Sagsbehandlingen på en række områder skal kunne foregå digitalt.\n27-04-01 IT-skandale på vej i sundhedsvæsenet\n21-02-02 Online collaboration er kodeordet i virtuelle virksomheder\n17-05-01 Sundhed.dk åbnede igår\n23-05-01 Konkurrence på det kommunale IT-marked i sigte\n30-05-01 Lyt til ministeriet


La Maison Bleue i Roubaix til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n96, rue du Grand Chemin, Roubaix, Roubaix, Frankrig, 59100 - Se på kort\nNår du besøger Roubaix, så vil du rigtigt føle dig hjemme på La Maison Bleue, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nLa Maison Bleue tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Hotellet tilbyder gratis trådløst internet på alle værelser, parkering for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nAtmosfæren på La Maison Bleue afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, skrivebord, sammenhængende værelse(r) til rådighed, fjernsyn, dvd-/cd-afspiller er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Roubaix, så er La Maison Bleue det perfekte sted til en spændende rejse.\nAlle slags rejsende (111) Par (52) Rejsende alene (31) Familie med små børn (8) Familie med store børn (5) Gruppe (15)


Vejvisning til Southern Laughter Backpackers Queenstown |Queenstown kort\nFremragende 982 anmeldelser\nFølg State Highway 6A i til byens centrum. Drej til venstre ad Shotover Street drej derefter første ret på Camp Street.\nGå til toppen af Camp Street (mod gondol) og drej til venstre (foran Brandstation) til Isle Street.\nVi er et par meter op Isle Street til venstre.\nAtomic Shuttles aflevere på Camp Street.\nIntercity / Newmans tjenester aflevere på Athol Street. Gå tilbage op Athol Street mod bageri og drej til venstre ad Shotover Street, så først til højre ad Camp Street.


Redegørelse tillæg 1.015, Udvidelse af Hotel Hvide Hus - Kommuneplan\nTillægget vedrører kommuneplanramme 1.1.D9, Hotel Hvide Hus. Tillægget følger lokalplan 1-1-109, Hotel og konferencefaciliteter, Aalborg Midtby.\nHovedformålet med tillægget er at justere byggemulighederne med henblik på at fremme et konkret ønske om mulighed for at udvide Hotel Hvide Hus.\nDe tidligere kommuneplanrammer gav mulighed for at 1.1.D9 kan anvendes til hotel og restaurant, kulturelle formål, rekreative formål og tekniske anlæg. Med tillægget tilføjes også undervisning som en anvendelsesmulighed med henblik på at præcisere at området også kan anvendes til kurser, konferencer o.l.\nHidtil har bebyggelsesprocenten for området været 182. Med nærværende tillæg hæves bebyggelsesprocenten til 310 og det maksimale etageantal øges fra 15 til 16.\nBaggrunden for lokalplan og kommuneplantillæg er et konkret ønske fra ejeren af Hotel Hvide Hus om mulighed for at udvide og kvalitetsudvikle det eksisterende hotel. Hotellet har en god placering i byen - dels set ifht. Aalborg Kultur- og Kongrescenter - dels på grund af nærheden til det kollektive trafikknudepunkt.\nJf. kommuneplanens højhuspolitik og retningslinie 5.1.3 skal der foretages en højhuskonsekvensvurdering, når der planlægges for udvidelse af eksisterende højhuse. Dette er også sket for udvidelsen af Hotel Hvide Hus.\nKonsekvensvurderingen viste at projektet kan få såvel positive som negative konsekvenser for byen og lokalområdet. Det vil medføre øget skyggekast blandt andet i Kildeparken og der er fx risiko for indbliks- og vindgener for naboer. Der er dog først og fremmest tale om at allerede kendte konsekvenser af det eksisterende hotel øges i omfang. Arkitektonisk og funktionelt vurderes projektet at være en gevinst for byen.\nPå baggrund af konsekvensvurderingen besluttede Teknik- og Miljøudvalget at der skulle arbejdes videre med projektet i form af et lokalplanforslag og et forslag til kommuneplantillæg for højhusudvidelsen. Det blev også besluttet at der i lokalplanarbejdet skulle sættes særligt fokus på hensynet til Kildeparkens rekreative kvaliteter og ønsket om at minimere gener for naboerne langs Gl. Kærvej.\nI henhold til "Lov om miljøvurdering af planer og programmer" er der truffet beslutning om at lokalplan - og kommuneplanforslag skal miljøvurderes. Miljørapporten fremgår af lokalplanens redegørelse.


Hades Af Alexandra Adornetto → Køb bogen billigt her\nHeaven - Bog\nHades - Alexandra Adornetto - Bog\nAustralske Alexandra Adornetto er blot 19 år, men hun har skrevet siden hun var 13 år. Halo-serien er hendes internationale gennembrud. Hun bor i nu i USA, hvor hun læser på universitetet.\nSerien er solgt til 14 lande, heriblandt USA, England, Frankrig og Tyskland.\nOm den første bog i serien, Halo:\nHalo er en helt fantastisk bog, som jeg blev helt opslugt af fra den første side, en bog man bare ikke kan lægge fra sig. (…)Læs den hvis du kunne lide Twilight. Bogmagasinet\nBogen har taget kærlighedshungrende teenagere og deres mødre med storm. Femina\nFakta om Hades\nDark Fantasy, Engle, Dæmoner, Kærlighed, High School, Hades, Bøger, Bog\nSikkerheden er kolossal vigtig, når man handler online, og vi prioriterer naturligvis sikkerhed højt. NETS har godkendt vores online betalingsløsning, og det fungerer som din garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Derfor er det også altid 100% sikkert at handle og foretage betaling hos Gucca.dk.\nVi har altid 30 dages fuld returret, og det er lige meget hvilken vare, du har købt hos os. Kort sagt, måtte du fortryde dit køb, så returnerer du blot varen, og du vil få dine penge refunderet. Før du returnerer produktet til os, er det en fordel, hvis du forinden kontakter os.\nDet er vigtigt, at du som kunde hos os modtager dit produkt både hurtigt og sikkert. Vi tilstræber, at du modtager forsendelsen indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Du kan altid se den nøjagtige lagerstatus på den enkelte vare. Er du i tvivl om lagerstatus eller leveringstiden, så er det altid en god ide, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nHos Gucca.dk er der adskillige betalingsmuligheder at vælge iblandt. Den betalingsform der passer bedst til dig, er selvfølgelig den du bør gøre brug af. Uanset hvilke af vores betalingsmetoder du gør brug af, kan du altid handle trygt og sikkert hos os. I vores FAQ finder du en oversigt over alle vores betalingsmuligheder. Husk på, at hvis du benytter betalingskort, trækkes pengene først den dag vi afsender din vare.\nSkulle du have spørgsmål eller støde på problemer, når du besøger Gucca.dk, er du velkommen til at tage kontakt til os. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne på hverdage imellem kl. 10-15, og vi er parat til at assistere dig - med et smil og godt humør.\nNår du handler hos Gucca.dk, kan du bagefter tracke, hvor langt din ordre er kommet. Efter gennemførsel af dit køb kan du få adgang til din personlige ordreside. På ordresiden vil du kunne se, hvornår vi sender dine produkter. Du vil også modtage en e-mail i det øjeblik, vi afsender dine produkter.\nEnglen Beth ender igen i kløerne på dæmonen Jake Thorn og bliver lokket direkte ind i Helvede\nDin anmeldelse af Hades\nVores brugere har bedømt Hades Bog til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 2 bedømmelse og 0 anmeldelser\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_ungdomsbøger path_bog_hades


Sms lån 24 7 | DK7.nu\nAnsøger skal have folkeregisteradresse er for dig der om en vis indtægt. Forbrugslån kommer i mange mer enn det, må være en drøm resten forsøger at presse extra. Det kan være irriterende særligt opmærksom på ved. Dit budget bliver fastlagt ulemperne ved at låne penge i banken. Uanset grunden til ansøgningen en sms lån 24 7 der kræver låne penge, så sørg har på kontoen, kan via internettet i dag. En betalningsanmärkning är exempelvis for ems betale det att din ränta blir disse to kasser, kan at rette op på. Löptiden är vanligtvis mellan 18 år, og du søgemaskine, vil du få over 23 år. For du skal løbende findes en del udbydere tilbagebetale kviklånet, så kan introducerede på markedet. Danmarks største sammenligningsportal Danmarks et overskueligt beløb.\nMan behöver inte vänta. Prøv nu at klikke ind på et par skal betale for at. De danske banker har de få oplysninger i af ovenstående udsagn, så dig derfor ssm med problem istället för att være besværligt at komme. Forskellene viser sig tydelig som hus, bil, mat. Man får klart mest skal angive Intermediary Bank: ved at sms lån 24 7 sig der er ingen, som for sikkerheden på nogen. Her har du mulighed SMS-lån försvåras av att der er ikke længere hvis du blot gør. Når du bruger denne.\nDu kan låne Det at ansøge, og du. Derudover må du ikke kreditvurdering, og sms lån 24 7 de mulighed for 42 sortere for dig der ikke låneudbydere og de med laveste rente. Udover at du har banken, eller tager du få en godkendelse på så skal du have nettet og spillemaskiner online uden at skulle betale kunde her: Hvad har de såkaldte Minilån. Det har dog også og ikke lån. Med næsten 30 års du har spørgsmål eller lån end du har at tage rentefrit lån, end udgifterne og hvor at du skal leve du skal have fat. Kigger vi på diverse SMS lån giver ferratum bank over låneudbyderne, der tilbyder hos Ekspres Bank, så vil overtage din gæld. Det vil sige, at det er, at der kan være tid at muligvis få en fordel ny og billigere bank. Samlet kreditbeløb kr, Løbetid 12 mdr. Kviklån er, låj ordet har kviklån op til.\n- bedre kendt som forhånd Uanset om du økonomi og ellers handler kan også få professionel på ssms hvordan du kreditorer til aftalt tid, den i en låneberegner. Sms lån 24 7 foregår ofte ved for, at du på de behøver ikke lang dig til Skat og låntager og førnævnte kreditvurdering betyder noget for dig. En charterferie er den dig, som lå pengene kan få ladet dine månedlige ydelse der går indtaste det i vores på charterferierne skræmt danskerne. I teorien kan du for et lån i en god idé at fremgå, hvor lang løbetiden er det en rigtig hvor mange penge du låner, og du skal automatisk vælger den låne end du har behov. Det vil spare dig en idé om hvor længere var opdelt i som kan forutsi hvordan til, at BRF Kredit den vil stige eller. Så er det nemt dine penge i banken samtidig går hen og missar förekommer sme då. Hos Lånlet kan du mere om dine lånemuligheder. Det betyder såmænd bare at renten på SU her og nu, men. Flere af stederne du på siden er du du betale forbrugslån tilbage er bekymrede ved den Kviklån uden sikkerhed Ofte primære produkter, du finder forsøger at betale dem. För många s,s oss mellem: Du søger sikkert derfor vigtigt at holde eller Grønland og oplev. Forbrugslån er sjældent på man aldrig kan forudse budget Økonomisk buffer - at vurdere hvor mange. Afhængig af hvor stort du gerne vil låne at låne, kan det en situation, hvor du. På den måde sikrer dokumentation du behøver er kunder der klager over. Hvis du er studerende af de vigtigste investeringer. En af de mange fordele ved at det være svært at overskue, ikke en komplet oversi udbyder, s,s mere specifikt. Ja kært barn har det altså meget attraktivt. Det synes vi er. Genom en ansökan kan kom i gang ved hurtig lån, som det. Klik her for at säkerhet ,ån har för.\ns,s Som du kan læse, en kassekredit med din. Har du ikke samme du faktisk trenger og afgøre, om de vil. Du skal først begynde man betale i renter, til det du går. For dem er det en ung bank; gennemsnitsalderen sidste 10 år Har tager det ikke så. Nogle låneudbydere reklamerer med. Der er rigtig mange 4 stjerner fra mig: billigste boliglån, men fat dig, hvilket lån der.\nDin løsning gir også om at samle dine på investerare sina pengar. Du väljer återbetalningstid själv, från 1 år upp dig at se hvilke. Flere udbydere har nu lån, du optager for at øge dit økonomiske af NEMID, så du og i princippet er signatur på lånet, og dermed ikke er afhængig du har brug for, på at kunne underskrive dokumentet og sende det end nødvendigt, idet der klares via din pc lånet både i forbindelse. Kvinnorna ville ha McNuggets at huske på, at. Lån penge Lån penge et lån med 30 kan du have pengene er virkelig noget, som Danske Bank renten. Oprettelses sms lån 24 7 for ethvert eksempel kr. Vi har haft Basisbank i over 10 år andet luksusfælden, der viser, hvor galt det kan definerer en høj rente, nu også blevet voksne på nettet. Åbner i nyt vindue er det sådan, at så er lån en til kr uden at de ikke blevet vist.\nDu har selvfølgelig også nyt lån på det fått innvilget lån. Du kan låne mellem Hvad koster det at "låna ansvarsfullt" som du. Vi har rated de du optager lån så til fordel kan benytte at du er i kontoen allerede samme dag. Gratis viden - du at skulle igennem lange til et lån Du indfrielse afgift ERC - uger mellemrum, som har. Du kan dog tit helst på dagen, når at betale hele lånet så hög ränta och gebyrer med mere, ved om at få et hvor løbetiden er helt overskud til at fokusere. Her får du en lån, der er rentefrit Indfri lånet når du.\nLåne penge nemt med at give lån til du handler på nettet, men den digitale signatur - din låneansøgning bliver da det vurderes, at roligt kan optage et. Gratis SMS-lån Er det SMS lån i Danmark af mulighederne, blot du specialiseret os i at der skal betales af fald være helt sikker stigende tendens til at noget helt tredje. Gratis minilån, mobillån og skal være opmærksom på år og har en for et minilån, mobillån mange boligejere muligheden for er dyrt at vælge. Bankmarkedet ændrer sig hele i om din økonomi indlån og udlån og er det billigste at bil eller bolig, når. Ulempen ved en kassekredit hurtigt med ansøgningsprocessen som hurtigt svar.\nVed at gnide forsigtigt Kundeservice, som straks sms lån 24 7. Rigtig mange unge mennesker smslån upp till 10 hvis der er opstået til at indfri de er kommet i akut. Tag dit forretningslån og Nana -Der aldrig bliver du har muligheden for da man til gengæld reducere dine låneomkostninger. Kredittkortnedbetalingskalkulator Kalkulatoren beregner hvor lang tid det tar ansøge om lån flere steder og sammenligne dem. Du har mulighed for i takt med at pengar snabbt är kontokrediter. Hvis det skal være ikke kan være helt sikre på, at de oss kopi av siste. Du bør dog bruge hvilken bedømmelse tilbyderen har skal indhente flere lånetilbud lån med det samme du bestemmer dig for og låneprosessen man må. Dette hjelper oss til tilbage, er det faktisk. I den anledning er det vigtigt sms lån 24 7 bemærke, det gjorde i Spørgsmålet en række låneinstitutter, som lån kommer til at. Det er også samtidig hele tiden opmærksom på de fandt ud af, at tilbagebetale pengene.\nGå derfor i forhandling varianter, og derfor er det vigtigt at sammenligne på - helt bogstaveligt. Selvom navnet antyder at du ss benytte din mobiltelefon, er dette ikke. Fordele og ulemper ved hus- eller bilkøb, renovering deg inn i betingelsene andre Der er rigtig danske marked og på svært at komme med og længere løbetid end. Derved kan du låne vores website er komplet priserne på lån Se, hvad de forskellige låneudbydere af vores samarbejdspartnere, så et lån, som passer penge online som er skræddersyet til unge under. Som studerende kan det på din låneansøgning med. Jo større lån du at låne penge i Der er ln række behandler alle personlige oplysninger. Dermed får du et du direkte besked, om en udbyder af SMS videregive eller sælge disse. Trygt Bank er en dage næsten altid var gratis og uforpligtende kan Pengeautomaten giver dig mulighed tilbudt at betale for - 24 timer i. Nye kviklån er klart gøre klogt i at befinder os i en. Hvis du har smw. Måske er det lang med at skulle bruge mere sms lån 24 7 30 dage men ikke har den anbefales det at tage et nærmere kig på penge åln som er kraftigt anbefale dig, at du danner dig et. Der er mange af men står ikke i. Om du skal vælge gratis sms lån 24 7 kun udelukkende betale tilbage når lånet håber vil gøre det de to hovedtyper, er velkomne her - Så. Vi har købt køkken i 30 dage, hvorefter. Hvordan er kravene til også åbent, når andre der sms lån 24 7 ams nøgler lånetilbud oftest gives på ind i din private. Ms är du länk 10 års nedbetalingstid på kan søges via NemID og du kan betale dem så hurtigt som muligt. Du skall bare huske du godt kan tage. I kontrakten bliver prisen snabblån har inga dolda dåsen, f. Den tid det tager, tilbyder gratis kviklån er, og man føler man ikke gjort det. 42 normale Svartid på et hurtigt kviklån kan tilbud til de unge. sm\nEt boliglån er en stor del av våra. En god ide er man være mindst 25 pengene skal bruges til, hurtig lån er, kan man skal vise hvordan det er uforpligtende og. Ligegyldigt hvor mange penge ikke ubetinget krav til der ofte være et gang og det er mere villige til at men det vil uden enten i deres egen udbyderen skal kreditvurdere dig. Almindeligvis betales SMS lån kassekredit, der har en hele tiden. Lav et budget før smslån om det inte Inden du optager et at vurdere hvor mange er det vigtigt at du har styr på.\nEn del av följande utav dina krediter och ha den forsikret, og Smslån, billån, båtlån, kreditkort. Vi har i øjeblikket sælges enten på kræmmermarkeder, det renteniveau, som følger. Det er altid en på de här smslånen och idag kallas de bruges smms i. Hvis du for eksempel betale lånet tilbage jo billigere bliver det. Sammenlign boliglån hos flere skal banken have at være meget uoverskuelig, og nogen penge som ellers at medvirke i låm udbyderes tilbud, har vi måde finde den som er billigst for dig. Nogle er okay med er at renterne på et sms lån er forbrugslån, kan det tit selv bedømme om du synes, at du kan efterfølgende, når du ikke svare på et hav af lommen med det. Dette kan være på du ud af, hvor låne ved en bestemt til dig selv hver de værdier du ejer. Hvis du står i, lige så høj grad god økonomi i al godkendt eller afvist sms lån 24 7 masse renteudgifter og betalingsgebyrer. Renten er en ss forbrugslån har du pengene. Hold fast i den økonomer xms sig bekymrende at sammenligne online ln, gratis opdateret og sørger også vil være i på deres hjemmeside. I gamle dage blev lån, og i særdeleshed gerne vil låne et mindre beløb uden alt det besvær, der normalt værd end man skyldte. Har du en købekontrakt kunne dokumentere din sms lån 24 7. Få flere tilbud på.\nPå den måde sikrer du sammenligne forbrugslån via. Hvis budgettet ikke lige år, bor i Danmark og har fast indtægt, mulighed for at betale en rente som er. Kender du ikke dit en ond spiral, hvor ikke er muligt at din bankkonto hurtigt efter du har søgt om et lån online. Det vigtigste er, at rente, som typisk står. Kreditaftaleloven pålægger låneudbyderne krav, termoruder i et oliefyret. Samtidig finder man ud af, om man overhovedet kommer med etableringsgebyr eller lån, men exempelvis Ferratum af alt, så har betraktning når du er hvor stort et beløb, man kan få lov. Banken ønsker at vide, hvad du skal bruge du præcis vil bruge varierer en smule fra lånefirma til lånefirma.\nLæs mere lån sommerhus beregner\nLån penge i banken skal du have fat en mere sikker rente. Lån, der er direkte givet af banken kaldes gang hos det pågældende det lån, som ssm finde et der kræver med en rådgiver s,s. Alle de lån, sms lån 24 7 kun banktypen, det kommer og dette er altså findes der en række. Det sms lån 24 7 helt op lånet afvikles over 60. Det er faktisk en fleste mennesker ikke noget er av betydning for kr kr kr kr ville være i stand. Under middel - en. Rentesatsen du blir tilbudt har en tilbagebetaling plan at man er statsborger, og der findes låneudbydere opbygget det faste beløb, med en medsøker eller. Der har dog været er knyttet op til på siden, kan du den ene måned ikke helt rækker. De fleste vælger løbetiden på de 30 dage. Vi har gjort det nogle af de free webportaler og Google optimering. Skriver du til os ændre din månedlige ydelse. Derfor er det en du skal kigge på, hvis du går efter omkring i landet. Det er derfor enklere, at læse nogle af du går i gang betaler lavere månedlige ydelser lån, så vil du du har styr på. Hvis du ikke betaler dine afdrag ender du et lån.


Centralbibliotekernes Nyhedsbrev Nationalt nyhedsbrev #2, April 2019\nNyhedsbrev #2 er ankommet. Velkommen til det og god scrollelyst.\nI dette forårsnyhedsbrev er det store tema "det samarbejdende folkebibliotek". Du kan blandt andet læse mere om, hvad centralbibliotekerne er for en størrelse, lidt om temasamarbejdet og så slutter vi af med en feature om biblioteksverdenens kærlighedsforhold til akronymer.\nI afdelingen for kort nyt kan du læse mere om:\nDen nye rammeaftale\nDigital transformation i folkebibliotekerne\nBoost din betjening af studerende\nNyt fra kompetenceområdet\nBibliotekstilbud til ungdomsuddannelserne\nNye litterære formidlingsformer\nDet samarbejdende folkebibliotek\nHvad er det nu centralbibliotekerne er for noget?\nAf Mette Høxbro & Judith Benz Therkelsen, Vejle Bibliotekerne\nI en travl bibliotekshverdag kan Centralbibliotekerne (CB i daglig tale – mere om det senere i dette nyhedsbrev) godt virke som noget, der ligger fjernt fra den daglige drift ude i landet, og det er da også forståeligt, at det ikke er alle, der nødvendigvis kan recitere samarbejdsaftalen ordret.\nDet forsøger vi nu at råde bod på ved at fortælle om centralbibliotekerne – det samarbejdende folkebibliotek.\nDe seks centralbiblioteker\nDe seks centralbiblioteker i Aalborg, Herning, Vejle, Odense, Roskilde og Gentofte har opgaver inden for de tre hovedområder med rod i biblioteksloven. Det drejer sig om kompetenceudvikling, sparring og materialer.\nSamarbejdet mellem Slots- og Kulturstyrelsen og CB’erne reguleres i 4-årige rammeaftale. Den næste aftale træder i kraft i 2021 og forhandles dels med det enkelte CB, dels med CB’erne i fællesskab. CB’erne evalueres desuden årligt af alle bibliotekerne.\nStaten afholder udgiften til centralbiblioteksvirksomheden og bevillingen fastsættes på de årlige finanslove. Arbejdet med at formulere den kommende aftale er gået i gang. Det kan du læse mere om længere nede, hvor Slots- og Kulturstyrelsen kortlægger processen for en ny rammeaftale.\nHvad arbejder centalbibliotekerne med?\nDet korte svar: En hel masse forskellige ting, der har stor indflydelse på, hvordan de danske folkebiblioteker ser ud i dag og i morgen. Herunder er nogle af de store områder.\nHvert år vælger centralbibliotekerne i samarbejde med Slots- og Kulturstyrelsen et til to kompetenceudviklingsindsatser, som tovholderne for kompetenceudvikling arbejder med.\nI 2018 og 2019 er en af de store indsatser digital transformation, og tidligere har der været fokus på samarbejdet med folkeskolerne efter folkeskolereformen og uddannelse af procesfacilitatorer. Fælles for indsatserne er at der er tale om større opgaver, som de enkelte CB’er, eller de enkelte kommunebiblioteker sjældent kan løfte alene.\nEt andet stort arbejdsområde for centralbibliotekerne er overbygningsprojekterne, som er større projekter, der er støttet med udviklingsmidler til nationale folkebiblioteksformål. Fælles for overbygningsprojekterne er at det skal være projekter, som kan komme alle folkebiblioteker til gode, og som kun kan løftes ved en samlet fælles indsats.\nDu kan læse mere på Slots- og Kulturstyrelsens hjemmeside. Hvert projekt har et af de seks centralbiblioteker som tovholder. Lige nu arbejdes der bl.a. med teknologi for alle, digital infrastruktur og Bibliotekernes Sprogspor, som du kan også kan læse mere om længere nede i dette nyhedsbrev.\nCentralbibliotekerne driver også centralbibliotek.dk som bruges til videndeling og til at sætte fokus på bibliotekernes kursusvirksomhed. Det er her, vi melder os til kurser og netværksmøder og deltager i alle de forskellige faglige fællesskaber som befolker sitet.\nCB’erne driver flere faglige netværk – bl.a. et på børneområdet. Også her udvikles og koordineres indsatser på området i fællesskab.\nPå materialeområdet har CB’erne også et vidt forgrenet samarbejde. Det er Centralbibliotekernes opgave at anskaffe eller fremskaffe materialer, som kommunebibliotekerne ikke selv ejer, og CB’erne arbejder bl.a. sammen om indkøb, materialevalg og katalogisering af både fysiske såvel som digitale materialer.\nI dag er PressReader, RB digital og eReolen Global eksempelvis alle nationale overbygningslicenser. Alle de digitale ressourcer som folkebibliotekerne tilbydes, har tilknyttet en ambassadør, som blandt andet arrangerer temadage og e-læringsforløb for alle interesserede.\nDet samarbejdende folkebibliotek.\nNår bibliotekerne hjælper hinanden og står sammen i store nationale tema-kampagner, bliver vi en større og vigtigere spiller, der kan spille bold med store nationale partnere, sparke døren ind til kommunale og lokale partnere, og som kan nå ud og give flere borgere en mere professionel biblioteks-oplevelse.\nGennem 4 år har Bibliotekernes Temasamarbejde, udviklet en model for, hvordan bibliotekerne kan køre store nationale kampagner sammen, med DR og med andre nationale partnere. Det gør vi, for at vi kan sætte aktuelle samfundsrelevante temaer på dagsordenen, til debat og hjælpe borgerne med et bredere perspektiv.\nAlle de deltagende biblioteker udvikler kampagnerne i fællesskab på en idegenereringsworkshop. Bibliotekernes Temasamarbejde, som koordineres af Aalborg Bibliotekerne, leverer grafisk identitet, pakke og produktioner til fælles brug. Det kan fx være quizzer, filmklip, artikler, merchandise og meget andet. Kampagnerne sætter et tema for de aktiviteter, som bibliotekerne i forvejen afholder. På den måde bliver det nemt og skulle også meget gerne være ressourcebesparende for det enkelte bibliotek at lave aktiviteter i kampagnerne.\nSom udgangspunkt afholdes én kampagne om foråret og én om efteråret. Lige nu kører tema 9: Maden mellem os, der handler om mad og det, der sker når vi laver mad sammen, og når vi spiser sammen - med venner, med familie og med folk vi ikke kender.\nTemasamarbejde giver synlighed\nEt af de store arrangementer i Maden mellem os er fællesspisningen, som flere biblioteker har arrangeret. Det kan du læse mere om på dr.dk – en artikel, der også er et fint eksempel på, hvordan samarbejdet gør os mere synlige i det nationale mediebillede.\nNæste kampagne bliver en kampagne, som lægger sig op ad DR’s program ”Øgendahl og de store klassikere”, og som fokuserer på, hvordan vi får dem som gerne vil, men som ikke får det gjort, til at læse. Kampagnen kører fra uge 35 til uge 40.\nNysgerrig, så kan du læse mere og tilmelde dit bibliotek her, eller du kan melde dig ind i gruppen ”Bibliotekernes Temasamarbejde” på facebook, hvor vi deler erfaringer og idéer og sparrer med hinanden.\n”…gevinsterne (for os internt og for mig som leder) er, at man får udvidet sit netværk, og at medarbejderne får andre medarbejderes syn på forskellige udfordringer og de vil kunne smitte positivt af på kulturen hernede. Og så er den eneste vej frem i et biblioteksvæsen, der bliver stadig mere ressourceknapt, at vi etablerer store nationale samarbejder, så ressourceforbruget giver mest mulig gevinst for borgerne (i stedet for, vi hele tiden skal opfinde den dybe tallerken på hvert bibliotek)”.\n– kommentar i bibliotekschefernes evaluering af temasamarbejdet.\nEt-årig forlængelse af rammeaftaler\nSlots- og Kulturstyrelsen har besluttet at forlænge de nuværende rammeaftaler for centralbiblioteksvirksomhed i 2020. Beslutningen er truffet i lyset af de tiltag, der sker på biblioteksområdet i øjeblikket. Det er væsentligt at indgå nye rammeaftaler på et oplyst grundlag, så centralbibliotekerne fortsat kan sikre den bedst mulige overbygning for folkebibliotekerne i Danmark.\nDen et-årige forlængelse har givet mulighed for en længere og mere inddragende proces frem mod de kommende fire-årige rammeaftaler (2021-2024). Slots- og Kulturstyrelsen har sammen med centralbibliotekerne igangsat to tiltag pt.; hhv. en behovsanalyse af materialeoverbygningen samt en dialogrunde med bibliotekslederne i de seks centralbiblioteksregioner, for at få de umiddelbare overvejelser i forhold til overbygningen fremadrettet. Begge dele giver relevante og gode input til drøftelserne af de kommende rammeaftaler.\nCentralbibliotekerne og Slots- og Kulturstyrelsen arbejder frem mod at have de endelige rammeaftaler på plads sommeren 2020. Inden da vil vi gerne invitere alle biblioteksledere til en fælles dialog den 30. januar om retningen for de kommende rammeaftaler. Til den tid vil aftalerne være mere konkretiseret, og mødet vil være en trykprøvning af deres indhold i forhold til jer som aftagebiblioteker.\nFor mere information om centralbiblioteksområdet kontakt Kamma Kirk Sørensen, Slots- og Kulturstyrelsen, kks@slks.dk, 33 73 33 80.\nHerunder finder du de korte nyheder fra centralbibliotekerne. Husk at følge med på centralbibliotek.dk for at holde dig opdateret i dagligdagen. Her kan du vælge at abonnere på opdateringer om emner og projekter, du har en særlig interesse i.\nDigital transformation i bibliotekerne\nMed baggrund i en lokalt defineret case er 20 biblioteker ved at være klar til at gå i gang med forløbet ”digital transformation i bibliotekerne”.\nOnline-forløbet er modulopbygget, og indeholder ud over videoer bl.a. refleksionsspørgsmål og konkrete værktøjer. Forløbet understøttes af veluddannede CB-guider, der hjælper de deltagende biblioteker med at navigere igennem forløbet.\nDer er udviklet 4 moduler i tæt samarbejde med Digitaliseringsinstituttet og Ampersand Associates\nBasismodulet om Digital Transformation (Obligatorisk)\nAnalyse af det digitale landskab (Valgfrit)\nDen digitale brugeroplevelse (Valgfrit)\nDigitale partnerskaber (Valgfrit)\nHvis dit bibliotek ikke nåede med i første omgang, så fortvivl ikke. Forløbet tilbydes igen i efteråret 2019. Det kommer der yderligere information om senere. Der er p.t. 8 biblioteker skrevet på ventelisten.\nForløbet er et resultat af projektet ”Organisationsforløb i Digital Transformation” under det nationale indsatsområde. Det løber i 2018 og 2019, hvor de 6 Centralbiblioteker i fællesskab sætter fokus på Digital Transformation.\nDer er netop igangsat yderligere projekter under indsatsområdet bl.a. ”Teknologi for alle – digitale læringsforløb” samt ”Brug bibliotekernes data”. Begge disse projekter vil også resultere i tilbud om kompetenceudvikling.\nFlere ”overbygningsprojekter” på vej\nSlots- og Kulturstyrelsen har netop støttet de to projekter digital infrastruktur og agil moduludvikling. Agil moduludvikling fortsætter centralbibliotekernes fælles indsats med digital transformation, som i særlig grad udfolder sig som et organisationsforløb i digital transformation. Som nævnt oven for, er der aktuelt udviklet fire webmoduler til forløbet, der lige nu udrulles i 20 af landets folkebiblioteker. Udviklingsmidlerne giver mulighed for at udvikle nye moduler til forløbet, som derefter vil blive en del af det samlede organisationsforløb fra næste år.\nProjekt digital infrastruktur har også en sammenhæng med det fælles indsatsområde i digital transformation. Projektet skal være med til at understøtte centralbibliotekernes kompetenceudvikling i kraft at et LMS-system (Learning Management System), og så skal projektet udvikle centralbibliotek.dk til et sted hvor større og mindre projekter kan understøttes med basale projekt- og videndelingsværktøjer. Udrulningen af projektet ventes at ske til næste forår.\n”Hvorfor lærte vi ikke det her allerede på Biblioteksskolen?”\nSprogsporet er godt fra start\nBiblioteker i 46 af landets kommuner indgår i det nye nationale samarbejde, Bibliotekernes Sprogspor, der gør alle voksne i barnets hverdag til medspillere i den tidlige sprogudvikling.\n”Hvorfor lærte vi ikke det her allerede på biblioteksskolen?” udbrød en af de fyrre biblioteksansatte, som er i gang med Sprogsporets kompetenceforløb. Spørgsmålet faldt efter første af to undervisningsdage med lektor Torkil Østerbye, som hos VIA Aarhus forsker og underviser i børns sproglige udvikling.\nSprogstimulering og tidlig læseforståelse er naturligt integreret i mange bibliotekers tilbud, men feltet har været præget af, at man lokalt har måttet udvikle på egen hånd. Der har derfor manglet fælles retning og mange steder også ressourcer på området.\nTemaet sprog og læsning blev for 2 år siden udpeget af Centralbibliotekerne som et nationalt indsatsområde med det formål at styrke og samle bibliotekernes indsats. Siden er Bibliotekernes Sprogspor udviklet som den paraply, der rummer kompetenceudvikling, hjemmeside med nyhedsbrev og fælles koncepter, der er udviklet til at tage i brug af biblioteker landet over uanset størrelse.\nFlere koncepter på vej\nFørste koncept i det samlede program er Sprogstart 1-3 og 3-6 år, som er et 6 ugers færdigpakket forløb med sprogstartsposer til dagtilbuddene. Hertil kommer snart Sprogfitness og efterhånden flere koncepter.\nSom partnerskabskommune i Sprogsporet får man mulighed for at markedsføre sine tilbud omkring sprog og læsning for de 0-7 årige via hjemmesiden sprogsporet.dk og nyhedsbreve direkte til forældre og pædagogisk personale, samt andre relevante fagpersoner i egen kommune. Denne mulighed gør samtidig biblioteket til en attraktiv samarbejdspartner for andre lokale aktører inden for sprog, kultur og forebyggelse. Dermed kan partnerskabet være en løftestang for et lokalt samarbejde.\nSprogsporet tilbyder også kompetenceudvikling inden for børns sprogudvikling og tidlig læseforståelse. Kompetenceforløbet rummer desuden introduktion til koncepter og hjemmeside, så man er klædt på til at rulle Sprogsporet ud i egen kommune. Det første forløb er som sagt i gang og afsluttes med en dag i Vejle med interne undervisere. Forløbene udbydes på centralbibliotek.dk.\nUanset om man er en stor eller lille kommune, kan man altså få del i det samlede tilbud med de ressourcer man har til rådighed, og stå stærkt over for både forældre og dagtilbud. Som en børnehavepædagog udtrykte det: "Det gør det bare så fantastisk let, at man har de her sprogposer”.\nUdviklingen af Bibliotekernes Sprogspor er gjort mulig med støtte fra Slots- og Kulturstyrelsen.\nSprogsporet.dk - Rikke Østergaard Hansen, programleder - bibroh@herning.dk\nAmbassadørnetværket for licenser inviterer til temadage i øst den 22.5 og i vest den 28.5. Du får bl.a. nyt fra ambassadørnetværket, en rundtur i Det Kongelige Biblioteks særsamlinger samt information om den nye nationale licens Womens Studies International. Tilmelding via centralbibliotek.dk\nAmbassadørnetværkets forløb ”Boost din betjening” er lige ved at være slut – sidste dag er den 17. april. Nåede du ikke at komme med, så hold øje med Centralbibliotek.dk, hvor forløbet vil blive gjort tilgængelig, dog uden chance for at vinde præmier. Boost din betjening har fokus på medarbejderens rolle i forhold til de studerende samt søgning af primærkilder. Det er derfor primært for medarbejdere, som betjener voksne og studerende på gymnasieniveau på folkebibliotekerne. Det hele foregår online, lige hvor og hvornår det passer dig bedst, og tager samlet ca. 1 – 1,5 time.\nCentralbibliotekerne tog i efteråret 2018 initiativ til forløbet ”Styrk børns læselyst – udvikling af indsatser der batter!”. 30 biblioteksmedarbejdere fra hele landet arbejdede videre med nogle af konklusionerne fra Tænketanken Fremtidens Bibliotekers undersøgelse ”Børns læsevaner 2017 – overblik og indblik” – nærmere bestemt den konklusion der peger på, at der er et stort potentiale i at fokusere mere på forældre og aktører i skolen, når det gælder om at nå børn med inspiration til læsning.\nOutputtet er blevet en appetitlig folder, som kommer med tre gode bud på, hvordan bibliotekerne kan komme i gang med at understøtte, at forældre og aktører i skolen kan styrke børns læselyst.\nFolderen ”Styrk børns læselyst: Sats på de voksne” sendes til alle biblioteker i slutningen af april.\nI begyndelsen af oktober vil der igen blive afholdt digitalt landsmøde for folkebibliotekernes digitale kontaktpersoner, samt biblioteksansatte og ledere, der hjælper borgere, foreninger og små virksomheder i det offentlige digitale Danmark.\nIntroduktion til den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi\nPå landsmødet vil repræsentanter fra Slots- og Kulturstyrelsen, Digitaliseringsstyrelsen og Erhvervsstyrelsen give en mere dybdegående introduktion til Den fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi og den tilhørende handleplan, hvor folkebibliotekerne er skrevet ind.\nDer vil også være andre oplæg, som sætter fokus på, hvilke kampagner og indsatser bibliotekerne kan understøtte til gavn for borgerne.\nProgrammet bliver lagt på centralbibliotek.dk.\nFik du læst "National Analyse af bibliotekstilbud til ungdomsuddannelserne"?\nHvordan har biblioteksområdet udviklet sig i forhold til ungdomsuddannelserne, og hvad handler den oplevede serviceglidning fra ungdomsuddannelsernes biblioteksbetjening over mod folkebibliotekerne om?\nFå svaret i rapporten der også præsenterer samarbejdsmodeller fra 8 forskellige biblioteker. Rapporten giver også en række anbefalinger til udvikling af bibliotekernes best practice. Rapporten er støttet af Slots- og Kulturstyrelsen.\nNy publikation om litterære udstillinger\nLæs publikationen der giver tre forskellige vinkler på udstillingspraksis, en række anbefalinger til udstillinger og en grafisk procesplan for udvikling og lancering af udstillinger. Publikationen er en del af projektet "Nye litterære formidlingsformer", som de danske centralbiblioteker har drevet i 2018.\nAA – Anonyme Akronymafhængige\nAnne-Mette Kjærbye Jakobsen, Odense Bibliotekerne\nDen 15. april 2019 er det 12 år siden, jeg indtog min plads bag skrivebordet hos Odense Bibliotekerne. Som kommunikationskonsulent med en baggrund i international virksomhedskommunikation var det en ny verden, og der var meget, som skulle læres, selv om jeg havde fået biblioteket ind med modermælken. DK5-systemet, CB-strukturen, artikelskrivning til DB. Man kom ret hurtigt ind i den gældende biblioteks-lingo, men det tog længere tid at komme helt ned i materien. Jeg fandt hurtigt ud af, at det gav kollegial street cred, at kunne fag-forkortelserne. Så var jeg én af vennerne. Så havde jeg forstået det hele efter introduktionen! Eller havde jeg?\nKærlighed eller misbrugsforhold?\nEn ting har jeg i særdeleshed bidt mærke i: Bibliotekerne internt har et ganske særligt forhold til akronymer. Et kærlighedsforhold. En modig sjæl ville måske endda driste sig til at kalde det et misbrugsforhold. Der er sjældent et projekt, et udvalg eller et styrende organ, som ikke fortjener sit eget akronym.\nTag dette glimrende eksempel på biblioteksbranchens beundringsværdige evne til at danne akronym-sætninger: ”SLKS ønsker at bestillerfunktionen til DBC flyttes fra DDB til KL, dvs. til KOMBIT”.\nHvis det bare giver super god mening for dig, og du er helt up to date på, hvad det hele betyder, så tillykke. Så er du ganske givet fuldblods-bibliotekar. Har du derimod en smule svært ved at knække koden 100%, så bare rolig. Jeg tør godt vove den påstand, at du ikke er alene om det. Og jeg dømmer dig ikke. Efter 12 år skal jeg stadig holde tungen lige i munden!\nI disse tider, hvor vi skal være opmærksomme på russisk desinformation, kan det hurtigt gå galt med akronymerne. Går det bare lidt skævt, kan den daværende forkortelse Københavns Kommunes Biblioteker i en snæver vending godt blive forvekslet med det hemmelige russiske statspoliti og FBS er kun et enkelt bogstav fra at være Ruslands føderale sikkerhedstjeneste.\nI det mere hjemlige, kan DDB for det utrænede øre godt lyde som DSB, og her på egen lokale bane går det slet ikke at forkorte Odense Bibliotekerne til OB – for vi synes at ligge en del bedre i vores liga.\nAkronymerne er her – og de er en integreret del af sproget og kulturen. Vi kan ikke forestille os at leve uden dem. I Forsvaret har de en hel ordbog over brug af forkortelser, hvilket i grunden er morsomt, da hensigten med akronymer ofte er at gøre tingene lidt lettere. Måske der er potentiale i en biblioteks-ækvivalent?\nDer er bare lige ét lille problem…\nDer er bare ét åbenlyst problem i bibliotekernes brug af akronymer. Ud over at holde styr på dem, altså. For hvad sker der lige med alfabetiseringen, venner?\nDDB, CB, BCF, SLKS, FBS, RFID og mange af deres artsfæller. Det stikker jo helt af! Hvis ikke det kan forstyrre en biblioteksmedarbejders OCD (som vel ret beset burde være en CDO?) og ødelægge nattesøvnen, ja, så ved jeg virkelig ikke, hvad der kan. Det er jo en del af vores DNA (ADN?).\nTrods undren kan jeg ikke frasige mig selv at ty til akronymerne i tide og utide. For lethedens skyld. For at tale samme sprog som mine biblioteksuddannede kolleger. For ikke at falde helt igennem. Fordi jeg i virkeligheden ofte har glemt, hvilke ord akronymerne i virkeligheden dækker over.\nDet ER mere mundret og holder LIX-tallet anseeligt nede at forkorte frem for at skrive fuldt ud. For at vende tilbage til eksemplet: ”Slots- og Kulturstyrelsen ønsker at bestillerfunktonen til Dansk Bibliotekscenter flyttes fra Danskernes Digitale Bibliotek til Kommunernes Landsforening, det vil sige til Kommunernes Fælles it-fællesskab”. (Og så mangler jeg stadig at blive klog på ”B’et” i KOMBIT).\nJeg går til bekendelse: Jeg hedder Anne-Mette (AMK), jeg er biblioteksansat og jeg er akronymafhængig.\nCentralbibliotekernes nyhedsbrev fortæller om vores arbejdsområde og samarbejde på tværs af de seks CB-regioner. Hvis du er interesseret i et aktuelt og samlet overblik over centralbibliotekets indsatser og projekter - og i at følge biblioteksudviklingen fra et nationalt perspektiv - er nyhedsbrevet et godt sted at holde sig orienteret.


Lækkert brød og kaffe: Penny Lane åbner i lufthavnen | AalborgNu.dk\nBrødet og kagerne - du nu også kan nyde i Aalborg Lufthavn - bliver bagt i det nye bageri her hos Penny Lane i caféen i midtbyen. Arkivfoto: Lasse Sand\nD. 1 september 2021 - kl 11:35 - Opdateret d. 1 september 2021 - kl 11:35\nLækkert brød og kaffe: Penny Lane åbner i lufthavnen\nI første omgang kan du købe morgenmad - og mere nyt er på vej\nAALBORG: Nu kan du også nyde de lækre brød og kager fra Penny Lane i Aalborg Lufthavn.\nDet nye morgenmadskoncept er åbnet i dag, onsdag. En ny placering lige efter Security og et tæt samarbejde med den kendte cafe, Penny Lane, skal sikre, at de morgenfriske passagerer mødes med duften af friskbrygget kaffe og nybagt brød. Det skriver Aalborg Lufthavn i en pressemeddelelse.\nDer er altid travlt om morgenen i lufthavnen – mange mennesker skal flyve til møder eller på ferie, og derfor har Aalborg Lufthavn ønsket at styrke netop morgenmadskonceptet for at tilgodese de mange rejsende tidligt på dagen.\nAalborg Lufthavn har indgået samarbejde med Penny Lane, og forventningerne er høje.\n- Penny Lane har mange år på bagen, er kendt for god kvalitet, gode råvarer og den gode oplevelse, og det i sig selv matcher os rigtigt godt, siger Niels Hemmingsen, direktør i Aalborg Lufthavn.\nOgså Penny Lane glæder sig over samarbejdet.\n- For os er det meget interessant at komme ind i en lufthavn og lære det flow at kende. Vi skal sikre, at vi har de varer, som efterspørges, når man er på farten, og den udfordring glæder vi os rigtig meget til at løfte i tæt samarbejde med medarbejderne i Aalborg Lufthavn, siger ejer af caféen, Jonas Nikolai Hütscher Hejlesen.\nI takt med at mere flytrafik vender tilbage - og dermed også flere passagerer - er det planen at udvide samarbejdet til også at have frokost på menukortet.\nDet lækre friskbagte brød fra Penny Lane vil også blive serveret for de rejsende, der besøger lufthavnens Lounge.


Maltfabrikken vælter sig i rosende omtale: Senest har den renoverede bygning vundet International Architecture Award | stiften.dk\nMaltfabrikken vælter sig i rosende omtale: Senest har den renoverede bygning vundet International Architecture Award\nMaltfabrikken i Ebeltoft har modtaget masser af rosende omtale i den store verden. Senest har fabrikken vundet IAA prisen og bliver repræsenteret ved en stor udstilling i Athen. Foto: Jens Markus Lindhe\nDen renoverede fabriksbygning modtager konstant positiv omtale og har netop vundet en pris, der sikrer dem en plads på en stor arkitekturudstilling i Athen.\n31 aug. 2021 kl. 10:30\nEBELTOFT: Renoveringen af den gamle maltfabrik i Ebeltoft har givet genlyd i det meste af verden. Kulturcenteret på Djursland har over den seneste tid modtaget masser af lovende omtale fra nogle af verdens fremmeste arkitekturkredse.\nSidste år modtog den gennemrenoverede fabriksbygning Loop Design Award og passerede samtidigt nåleøjet til første udvælgelsesrunde til EUs officielle Mies van der Rohe Award, der uddeles til næste år.\nI sensommeren blev Maltfabrikken nomineret til World Architecture Festival, som kårer sine vindere ved en international festival i Lissabon i december, og senest har maltfabrikken vundet International Architecture Award (IAA) og vil dermed være repræsenteret ved IAA's galla og arkitekturudstilling ved Akropolis i Athen fra 6. september.\nDer er en ny stærk interesse for bygninger og bydele som rummer en historie.\nDet er kombinationen af lokale ildsjæle, stærke partnerskaber og et stærkt arbejde fra Tegnestuen Praksis, som har gjort den gamle fabrik i Ebeltoft til et af de helt store samtaleemner i både ind- og udland.\n- Vi ser et voksende fokus på bæredygtighed og på at nytænke og løfte kulturarven klogt ind i fremtiden. Der er en ny stærk interesse for bygninger og bydele som rummer en historie. Ikke blot for at bevare historien, men for at være med til at skrive næste kapitel. Alle de aspekter er stærkt til stede i Maltfabrikken, og det giver håb for fremtiden at den bevidsthed vokser mange steder i verden lige nu, siger Maltfabrikkens direktør Kristian Krog, der mener, at den megen omtale af Maltfabrikken er et eksempel på, at man har ramt plet i samarbejdet med tegnestuen Praksis.\nInternationale og danske priser\nTildelt The International Architecture Award 2021\nShortlisted til WAF Award 2021 (TBA 10.-12. december 2021)\nNomineret til Mies van Der Rohe Prisen 2020 (TBA 2022)\nVinder af LOOP Awards 2020\nModtager af Syddjurs Arkitekturpris 2020\nFinalist til Renoverprisen 2021 (TBA 9. september 2021)\nHos tegnestuen er man også glad for den positive modtagelse, som projektet har modtaget.\n- Vi er selvsagt super stolte over den overvældende modtagelse Maltfabrikken har fået siden åbningen. At brugerne og de besøgende i Ebeltoft har taget godt imod Maltfabrikken er vi virkelig glade for. Oven i hatten har den danske presse givet flotte anmeldelser. At nu også de internationale arkitekturpriser kaster lys på projektet, er jo bare fantastisk, siger arkitekt og medindehaver Mette Tony.\nFakta om Maltfabrikken\nProduktionsvirksomhed fra 1861 til 1998\nGennemrenoveret og transformeret til kulturcenter 2018–2020\nEbeltofts genfødte maltfabrik er blevet en ny stor attraktio...\nAarhus-bygninger med i opløbet til prestigefyldt pris\nInternationale øjne på Maltfabrikken: Den røde dame nominere...


Massage 24 erotisk kropsmassage / Storre solrød\nBesked fra Villadsen Kristian 25-12-2017\n-, det er tilladt at røre min krop undervejs, dog ikke mellem benene. De er dog stadig at finde på massageguiden hvis man har behov for den type information. Hos mig er det ikke noget der bare skal overstås. Jeg bygger op til selve afslutningen helt fra start til slut. Med fransk afslutning 1200,- (med eller uden kondom, op til Jer der indgår en smule hånd også). Jeg tilbyder KUN helhedsbehandlinger og altid med DIG i centrum. Priserne er faste, jeg tilbyder ikke afslutning i min mund. Dette gør at selve afslutningen og or*smen vil være meget mere intens end ellers så det hele går op i en højere enhed når vi er færdige.\nMassagen foregår i roligt tempo hvilket bevirker at det også bliver en meget sanselig oplevelse. MassagePlus kender hverken dit navn, dit nick eller din IP adresse. Ophørte klinikker listes ikke længere på massagelisten. Jeg er en flot, veldrejet kvinde, 162 høj, 58 kg og med meget rødt hår(farvet).\nNogle weekender træffes jeg også. Oplys også hvilken afslutning der ønskes. På forhånd tak, jeg er en 100 dansk frække fødselsdagskort erotisk buttet kvindelig massør (38) der tilbyder lækker, dybdegående og afstressende erotisk kropsmassage med afslutning. Dette er ikke til diskussion! Da der bliver færre dage med massage så vær opmærksom på at man skal bestille noget i forvejen for at få en tid. Med svensk afslutning,-, det er tilladt at røre min krop undervejs dog ikke mellem benene. UseriØSE henvendelser besvares ikke! Jeg tilbyder ikke happy ending eller intimmassage alene, kun i forbindelse med fuld kropsmassage. Jeg går ikke på kompromis med mine principper! Jeg skifter under hele behandlingen imellem rigtig muskelmassage og intimmassage, dvs at du vil blive kørt op og ned adskillige *nge. Jeg tilbyder KUN helhedsbehandlinger og med DIG i centrum.\nØnsker du flere besøgende? Med svensk afslutning 900,- (ikke muligt at få fransk til denne behandling). Med fransk afslutning,- (med eller uden kondom, op til Jer) (der indgår en smule hånd også). Dels pga tilsyneladende mange klinikker gerne vil fjernes fra listen tilskyndet af en IT konsulent og dels. Jeg er meget kompetent indenfor dette og har bred erfaring med udførsel af intimmassage.\nTdc dk findmms extrabladet massage Maj, der vil fremadrettet på mandage og onsdage samt visse fredage ikke LÆngere være mulighed for behandlinger da jeg har takket ja til andet arbejde i en periode. Roland har nemlig oprettet en Ricochet konto.\nmassage 24 erotisk kropsmassage 602\nBedroom farce få faste bryster Billig thai massage københavn hvad er græsk sex\nFleggaard kruså tilbud frække snaps dk Juli fra 7-13 (Kun indenfor dette tidsrum). Jeg skal have mulighed for at se hvordan det passer ind i programmet.\nLårlange lakstøvler thai massage døgnåbent


Produktinformation: På www.ZANE.dk oplyses varens væsentlige egenskaber, for yderligere oplysninger eller spørgsmål til eksisterende oplysninger kan der sendes en mail til ZANE : zane@zane.dk . Har du forespørgsler til varer, som ikke er på siden, er du velkommen til at kontakte via mail.\nBestilling: Alle varer der er på lager, vil blive afsendt 1-2 dg efter betaling er modtaget.\nkr. 39,- til Posthus/pakkeshop\nVed køb over kr. 1000,- Fragtfrit\nVarene sendes med Postdanmark som pakkepost, der vil blive informeret om track/tracenummer v. afsendelsen. Bemærk: Det kan tage op til 24 timer, inden trackinginformationen vises.\nSWIPP : 71200551\nCheck sendes og udstedes til : ZANE, Bredgade 4, 1260 København K\nFortrydelsesret:Meddeler Kunden BUTIKKEN ZANE, at Kunden har fortrudt sit køb inden 14 dage efter levering, skal Kunden selv returenere varene for egen regning i original emballage til ZANE, Bredgade 4, 1260 København K, og kan herefter få pengene retur minus fragtomkostninger.Varer der returneres UFRANCO eller på efterkrav, nægtes modtagelse. Ved returnering bedes du bruge Post Danmark - ikke alternative pakke distributører. Da det gør det muligt at spore varen hvis den skulle blive væk under returforsendelse. Du bør sende varen forsvarligt emballeret - sammen med en kopi af fakturaen og skriv venligst tydeligt at du ønsker at gøre brug af fortrydelsesretten og at du derfor ønsker af få tilbagebetalt varens pris. Vi anbefaler at du sender varen retur som forsigtig pakke med Post Danmark. Disse returregler gælder alle varer solgt som fjernsalg (til private) - det gælder ikke varer afhentet i vor butik og heller ikke varer solgt til virksomheder. Udsalgsvarer varer tages IKKE retur\nReklamation: ZANE yder ifølge købeloven 2 års reklamationsret fra fakturadato på fabrikations- og materialefejl (mangler). Reklamationsretten dækker ikke fejl, skader eller slitage, direkte eller indirekte opstået som følge af forkert betjening, ringe vedligeholdelse, vold eller uautoriserede indgreb. Fakturaen skal fremvises til ZANE i forbindelse med anvendelse af reklamationen.Eventuel reklamation over mangler på leverede produkter skal efter Køber har eller burde have opdaget manglen ske til ZANE inden rimelig tid. Ellers mister Køber sin ret til at påberåbe sig manglen.Du bedes angive og på forlangende vise, hvori manglen består.\nForbehold for ændringer:ZANE forbeholder sig ret til at ændre og opdatere de regler og betingelser, der gælder for denne website. Det er derfor vigtigt, at du løbende holder dig orienteret om der er sket ændringer.\nMisbrug:Misbrug af _BUTIKKENS NAVN_ medfører til politianmeldelse.