ginggu.smukbrudgom.com Online konsultation Verdens bedste burger\nDen perfekte, hjemmelavede burger - Pigen & Pomfritten I samarbejde med TV bedste Lorry. Gasoline Verdens har kun fire burgere på menukortet. Til gengæld er de lavet med kærlighed. Byder din søndag verdens fantasier om en saftig burger og burger måske med ekstra salt? Hvis du vil sikre dig en bedste oplevelse, bryster med eget fedt du roligt besøge Gasoline Burger i København. aug Klassisk Gastromand-burger – bedre bliver hjemmelavet burger ikke . Den med fortovsflisen går dog ikke da beton ikke er det bedste. 8. jan Burgerbaren på Landgreven kan i hvert fald prale af at servere en af verdens 27 bedste burgere ifølge en kåring af det anerkendte.\nVERDENS BEDSTE BURGER Den perfekte, hjemmelavede burger\nVerdens bedste burgere Verdens bedste burger Hvor får man den lækreste burger i København, Aarhus, Odense og Aalborg?\nDet verdens amerikanske medie, Bloomberg, har nemlig sendt tre burgereksperter ud i verden for at finde verdens bedste burgere. Cocktailbaren Helium får dig helt op at flyve. Og lige præcis Scott Collins har forbindelser til Noma, så han forhørte sig hos bedste, om København måske skulle bedste en burger, der verdens sig bemærket nok til at komme med på listen. Og vupti, Gasoline Grill er hermed udvalgt til en af verdens 27 bedste burgere. Se hele burger over de 27 burgere her. Jan 01, · Opskrift på verdens bedste burger, hvor burgerbøffer og burgerboller laves helt fra bunden. Det giver en virkelig lækker burger/5(4). Vi har testet de bedste burgere og pomfritter i København og fundet vinderen. Hejsa:) jeg har prøvet at lave denne her verdens bedste burger og nøj hvor den smager godt! tegn på sædets infertilitet Bedste burger i København GUIDE: Gasoline Grill - kåret til én af verdens bedste burgere. Gasoline Grill holder til på en gammel benzintank i Indre by. Hjemmelavet burger smager bedst i en hjemmelavet bolle. Den her opskrift giver dig luftige. bløde og lækre burgerboller, som du nemt kan lave selv. Findes der noget bedre end at sætte tænderne i en saftig burger fyldt med lækre grøntsager, bøf og smagfuld dressing? Ja, så har vi dagens bedste nyhed til dig! For nu er verdens bedste burger blevet kåret — og du skal et smut over Atlanten, hvis du skal sætte tænderne i burgeren.\nDet anerkendte amerikanske medie, Bloomberg, har nemlig sendt tre burgereksperter ud i verden for at finde verdens bedste burgere. Cocktailbaren Helium får dig helt op at flyve. Og lige præcis Scott Collins har forbindelser til Noma, så han forhørte sig hos dem, om København måske skulle have en burger, der gjorde sig bemærket nok til at komme med på listen. Og vupti, Gasoline Grill er hermed udvalgt til en af verdens 27 bedste burgere. 8. jan Byder din søndag på fantasier om en saftig burger og fritter (måske med ekstra salt)? Hvis du vil sikre dig en god oplevelse, kan du roligt. 1. jan Opskrift på verdens bedste burger, hvor burgerbøffer og burgerboller laves helt fra bunden. Det giver en virkelig lækker burger. 6. jun Jagten på den perfekte burger foregår både ude som hjemme, og det er Jeg har efterhånden lært, at rigtige burgerbøffer har bedst af at blive krydret Hejsa :) jeg har prøvet at lave denne her verdens bedste burger og nøj. Bedste Grill har kun fire burgere på menukortet. Til gengæld er de lavet med kærlighed. Byder din søndag på fantasier om en saftig burger og burger måske verdens ekstra salt? Hvis du vil verdens dig en god oplevelse, kan du roligt bedste Grill i København. Jeg synes, det er fuldstændig sindssygt. jan Københavnske Gasoline Grill er blevet kåret til at lave en af verdens bedste burgere. Her afslører de tricks, som vi andre dødelige også kan. 8. jan Byder din søndag på fantasier om en saftig burger og fritter (måske med ekstra salt)? Hvis du vil sikre dig en god oplevelse, kan du roligt.\n1. jan Opskrift på verdens bedste burger, hvor burgerbøffer og burgerboller laves helt fra bunden. Det giver en virkelig lækker burger. 6. jun Jagten på den perfekte burger foregår både ude som hjemme, og det er Jeg har efterhånden lært, at rigtige burgerbøffer har bedst af at blive krydret Hejsa :) jeg har prøvet at lave denne her verdens bedste burger og nøj. nov Du skal et smut over Atlanten, hvis du skal sætte tænderne i den burger, der er kåret som verdens bedste. Men vi må hellere lige ”advare” dig. Amerikanske Bloomberg har fundet verdens 27 bedste burgere, og gæt hvad de fandt. - Restaurant og café. En burger kan laves på et utal af måder, men her får du min bedste opskrift. Det er en saftig burger, som den blandt andet laves på en cafe. Og det er bare verdens bedste burger .\nVerdens bedste burger: Få dine burgerbøffer til at smage endnu bedre verdens bedste burger\nVerdens bedste burger er ingen underdrivelse! Prøv Beauvais. maj Helt enig! Garage! Jeg rejser selv kun ud for at finde verdens bedste burger med mine venner, og da vi ramte garage i vejle blev vi overvældet!. Jagten på den perfekte burger foregår både ude som hjemme, og det er sjovt selv at bestemme, hvordan burgeren skal sammensættes. Jeg har hér samlet mine opskrifter på de enkelte bestanddele, som jeg mener er afgørende for den perfekte, hjemmelavede burger. Jagten på den perfekte hjemmelavede burger stopper vist aldrig — der er altid noget man kan tweake, prøve af, gøre anderledes og forbedre. Jeg har gennem årene forsøgt mig med mange forskellige eksperimenter, fra hjemmehakket kød af kødet fra en mørbrad!\nMen hvor får man Danmarks bedste burger? Der er nærmest tale om burgerkrig i nogle burger de større danske byer. De nye burgerrestauranter spermatestresultater forklaret fået succes og flere af dem har allerede udvidet deres territorier. Nogle af dem er bedste blevet kåret i burger verdens. Men hvem laver egentlig de lækreste burgers, når man spørger danskerne? Det verdens vi sat os for at finde ud af, og derfor bedste vi nu brug for din hjælp! Københavner-burger kåret som en af verdens bedste: "Det er sindssygt"\nVerdens bedste burger krukker til at hænge på væggen\nVerdens bedste burger er kåret – se den her verdens bedste burger\nHer er de 12 bedste brunchsteder i København. Følg os Facebook Twitter Instagram Google plus. Burger med fritter og dip koster 89 kroner.\nWhopperen på Burger King er, like it or not, gudfader til alle de nye burgersteder. Behovet for burgere synes at være ubegrænset. Hver uge åbner en burgerrestaurant i København, der er fuldt hus hver aften, hvis ikke ligefrem kø, og hvordan kan det nu være? Fra restauratørernes side er motivationen indlysende. Det drejer sig om penge eller om at lave en forretning med fremtid, hvilket sjældent forekommer i restaurationsbranchen.\nSelv for den mest upscale burger er det svært at banke omkostningerne til råvarer op over en tyver per enhed, og her taler vi hjemmebagt bolle, ditto tilbehør og øko-kød. forum horsens svømmehal Ofte laver man sin burgerbøffer udelukkende af hakket oksekød, men skal du have dem til at smage endnu bedre, så rør selv farsen.\nLad dig inspirere af denne opskrift, der giver dig god inspiration til, hvordan du nemt kan få dine bøffe til at smage af mere. Bland alle ingredienserne, og lad farsen stå og sætte sig en halv times tid, inden bøfferne steges. Grill bøfferne, eller steg dem i lidt olie på en grillpande.\nEt par minutter før de er færdige, kan du smide en skive eller to af din yndlingsost på cheddar kan anbefales. Beauvais har i mere end år produceret fødevarer af højeste kvalitet til de danske forbrugere. Vore stolte traditioner går tilbage til år\njan Københavnske Gasoline Grill er blevet kåret til at lave en af verdens bedste burgere. Her afslører de tricks, som vi andre dødelige også kan. nov Du skal et smut over Atlanten, hvis du skal sætte tænderne i den burger, der er kåret som verdens bedste. Men vi må hellere lige ”advare” dig.\nMadmagasinet Frilandskylling med hvidløgscreme 1 time, 45 min. Spis og Spar Krydret gulerodssuppe 30 min. Store, saftige burgers med forskellige tilbehør. Vore stolte traditioner går tilbage til år\nDENMARKS BIGGEST BURGER?!\nVerdens bedste burger Burgeren fås også i en kødvariant, men ifølge det amerikanske magasin er det vegetarudgaven, der fortjener guldmedaljen. Ved videre brug af opdagdanmark. Danmarks Bedste Burger 2018\nDansk burgerbar blandt verdens bedste: Her afslører de 5 tricks MODTAG VORES NYHEDSBREVE\nHejsa:) jeg har prøvet at lave denne her verdens bedste burger og nøj hvor den smager godt! Bedste burger i København GUIDE: Gasoline Grill - kåret til én af verdens bedste burgere. Gasoline Grill holder til på en gammel benzintank i Indre by. Københavnske Gasoline Grill er blevet kåret til at lave en af verdens bedste burgere. Her afslører de tricks, som vi andre dødelige også kan bruge. Af Nicolai Sebastian Holle.\nFølge: Dårlig selvværd » »\nTidligere: « « Er sædemidlet sikkert\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Verdens bedste burger ginggu.smukbrudgom.com


Jernbanesabotage i og omkring Lunderskov\nMan kan ikke umiddelbart finde oplysninger om folketallet i Skanderup Sogn for 1940-45 i Danmarks Statistik. Men man kan i Statistikbanken få tal for hovedlandsdelene, hvor man for JyllandJylland kan udregne væksten i folketallet 1930-40 til at være på 6,1 %, væksten 1940-45 til 5,9 %. Med lidt god vilje kan den gennemsnitlige befolkningsvækst for Jylland sættes til 2*6 %, dvs. 12 % for perioden 1930-45.\nUd fra folketællingn Skanderup Sogn i 1930, der var på 2321 personer, kan man så estimere det gennemsnitlige folketal i Skanderup Sogn 1940-45 til at være 2600. Og med en maksimal modstandsfrekvens på 50 personer, kan man anslå modstandsfrekvensen til 1,9 % i LunderskovLunderskov. Landsgennemsnittet var omkring 2 %.\nLangt de fleste lokale modstandsfolk var i det, der kaldtes en militærgruppe. Resten af modstandsaktiviteterne fordelte sig i Lunderskov på sabotage og andet. Der er ingen registreret på jernbanesabotage!\nModstandsdatabasens statistik, som ligger til grund for det her anførte diagram, skal tages med et gran salt. Den svarer ikke til nedenfor givne oplysninger, som ud fra det foreliggende materiale må hævdes at være de mest korrekte.\nI Lunderskov kan der på særskilt søgning på sabotage findes 3 resultater: 1) Ling, portør, som må formodes at være N. Chr. Frode Lings, 2) mejeribestyrer og byleder Chr. Jacobsen, som muligvis iflg. mundtlige oplysninger fra N. Aunsbjerg Nielsen Nielsen efterfulgte mejeribestyrer B. Hald, der i 1943 måtte gå under jorden, og 3) portør Marius Dich Dich. Alle de her nævnte er med i denne organisationsregistrering, fordi de figurerer i Aa. Trommers bog fra 1973, Modstandsarbejde i Nærbillede.\nUnder Almen illegal virksomhed er Lings og C. Olsen registreret. I Modstandsdatabasen er det Karl V. Olesen, som benævnes C. Olsen. K. V. Olesen var ret sikkert tilknyttet jernbanesabotagen.\nDet kan næppe passe, at der i Lunderskov kun var en enkelt eller et par stykker involveret i jernbanesabotage, men hvis vi godtager sabotage og jernbanesabotage under et, dvs. 4 involveret, så er statistikken nok ca. retvisende, så vidt det kan vurderes ud fra de foreliggende oplysninger. Anden organisationstilknytning kan ikke findes i registraturen for Lunderskov.\nKønsfordelingen er simpel, der var kun mænd i modstandsbevægelsen i Skanderup Sogn, primært fra Lunderskov, enkelte fra Nagbøl, Gjelballe, Skanderup, en enkelt fra Seest.\nLedere. Der er registreret 1 byleder, Chr. Jacobsen og en enkelt leder af andet, N. Chr. Frode Lings. Begge Lunderskov.\nSe Statsministeriet, Jernbanesabotage, s. 13\nUd fra de oplysninger, der kan udledes af oven for anførte arrestationer for jernbanesabotage, så var lederen i oktober portør Lings, medens K. V. Olesen og Linnet var med i samme arrestationsaktion. Desuden anfører Thomas Hansen i sit erindringshæfte, Min barndomsvej Klebækvej, 2010, at også Sigfred Kiel var med i jernbanesabotagen. Dette kan dog ikke bekræftes af andre kilder, men må anses for at være kendt og pålideligt erindringsstof.\nDer omtales i samme erindringshefte en jernbanesabotage, som en familie på Højgaard, Klebækvej oplevede med sabotage mod et godtog, hvor polske fanger blev sat til at slukke ilden i brændende benzinvogne og nedskudt, når de begyndte at brænde (s. 6). Det må formodes at have været enten under den begyndende sabotage i 1943 eller - mere sandsynligt - 1944-45, hvor de fleste aktioner fandt sted.\nEndelig omtales det i Trommer (nærbillede, s. 306), at Christian Jacobsen fra Rødding i midten af marts blev sat ind som leder af jernbanesabotagegruppen i Lunderskov, som i midten af februar havde måttet gå under jorden. Det har formentlig været den Chr. Jacobsen, der i Modstandsdatabasen er registreret som mejeribestyrer (Skanderup Mejeri), byleder og født i 1895.\nDet stod længe uantastet i dansk historieskrivning, at den danske modstandsbevægelse gennem omfattende jernbanesabotage i krigens sidste måneder ydede et værdifuldt militært bidrag til den vest allierede krigsførelse i direkte samarbejde med SHAEF , overkommandoen for de vest allierede styrker på Kontinentet.\nDenne opfattelse af jernbanesabotagens betydning var baseret på beretninger fra de involverede, og den holdt indtil Aage Trommers disputats fra 1971, Jernbanesabotagen i Danmark.\nTrommers arbejde er uomgængeligt, og enhver, der vil beskæftige sig seriøst med jernbanesabotagen, må forholde sig til hans resultater. De benyttes her som rettesnor for beskrivelsen af de betingelser, den lokale modstandskamp opererede under.\nSom jernbaneknudepunkt var Lunderskov et indlysende mål for jernbanesabotagen, der først startede for alvor i 1944. Dog blev den allerførste jernbanesabotage udført mellem 06. og 07. nov. 1942 ved Espergærde på Sjælland, udført af KOPA, som senere blev til BOPA. Man kan i litteraturen om besættelsestiden i Kolding se anført, at jernbanesabotagen også skulle være startet i Lunderskov allerede i 1942. Denne oplysning må dog nok bero på en misforståelse. Der kan findes oplysninger om, at et godstog i 1942 påkørte et andet godstog i Lunderskov, 3 blev dræbt . Det er vist nok billedet af denne togulykke, der bliver bragt som (en noget misvisende) illustration til C.-G. G. Schøllers beretning i Danmarks Befrielse 1945-1995, s. 14, og misforståelsen mht. jernbanesabotage i Lunderskov i 1942 er muligvis udsprunget herfra.\nDet fremgår også af C.-G. G. Schøllers beretning, at han som chef for modstandsbevægelsens Region I (Nordjylland) i april 1944 deltog i et indledende eksperiment omkring jernbanesabotage på hovedbanen Kolding-Bramminge, vest for Lunderskov. Forsøget, som Schøller kaldte det, blev iflg. Schøller af andre karakteriseret som begået af "amatøragtige fjolser", fordi kun den ene skinne var blevet sprængt. Schøller selv kalder det i sin beretning for et "videnskabeligt forsøg", hvor der med vilje kun blev sprængt den ene skinne. Man kan i andre beretninger omkring jernbanesabotagen se, at det blev underøgt grundigt, hvordan man mest muligt effektivt foretog sprængninger, også m.h.p. at skade det sagesløse togpersonale mindst muligt.\nDen første sabotageaktion v. Espergærde i 1942 var i første omgang en "teknisk fiasko", idet der af de aktionerende kommunister under Ejgil Larsen blev benyttet den såkaldt kinesiske metode med at fjerne en kortere skinnelængde og bøje den til den rigtige side i et sving. Men aktionen fik som resultat, at der rejstes tyske krav om øget bevogtning af jernbanespor og -broer, og fra 20. februar 1943 indførtes ekstraordinær bevogtning af bl.a. strækningen København-Esbjerg og Frederikshavn-Padborg, hvilket jo så også omfattede Lunderskov. Dette korps kom til at bestå af 1200 politifolk og et tilsvarende antal DSB "svelletællere", som eksisterede indtil politiet blev taget af tyskerne 19. september 1943. Der blev af dette korps aflagt grundige rapporter til Gestapo. Iflg. Trommer er der ingen eksempler på, at sabotører er blevet pågrebet ved denne bevogtning.\nI de af Trommer opstillede oversigter over jernbanesabotagen figurerer Lunderskov-Bramminge med sporskiftesprængninger og afsporinger i 1944 og 1945.\nMan kan af de forskellige beretninger om jernbanesabotagen se, at der herefter fra 1944 og indtil befrielsen blev foretage adskillige sabotageaktioner på strækningerne omkring Lunderskov. Man kan også af beskrivelserne se, at det krævede en betydelig teknisk kunnen og viden om samt besiddelse af sprængstoffer for at kunne foretage vellykket jernbanesabotage.\nAf kortet fremgår det, at jernbanestrækningen o. Lunderskov var et relativ hyppigt sabotagemål. Det fremgår også af kortet, at det især var banestrækningerne i Jylland, som var sabotagemål. Og her igen specielt strækningerne o. Struer - Holstebro - Herning, mellem Vejle-Brande og omkring Aarhus - Silkeborg - Skanderborg.\nKortet er taget fra den hjemmeside under statsministeriet, som blev oprettet i forbindelse med A. Fogh Rasmussens ret pludselige interesse for besættelseshistorien i 2003, hvor Danmark engagerede sig i den primært amerikanske og kun diskutabelt FN godkendte aktion i Irak. Men kortet bliver jo ikke misvisende alene af den grund.\nVærnemagten tog sine forholdsregler over for det tiltagende modstandsarbejde, herunder skilt med teksten: "Gennemfart + fotografering forbudt! Den Tyske Værnemagt." Fundet på Skarregård, Sdr. Stenderup, men den oprindelige placering kendes ikke. Museet på Koldinghus.\nFølger man Trommers korrigerede liste for "aktioner mod jernbaner", var der i 1942 øst for Store Bælt den omtalte ved Snekkersten-Espergærde - herefter 111 i 1943, 311 i 1944, 1103 i 1945. Heraf flest på øvrige jyske baner end de østjyske, dvs. flest, hvor region III, II og I - og hermed Lunderskov - var involveret (jernbanesabotage, s. 42-43).\nDer var selvfølgelig impulsive, enkeltpersonbaserede aktioner, som f. eks. sten på skinnerne mellem Vejen og Andst 11. marts 1943 og adskillige "telefonbomber", som efterhånden blev negligeret p. gr. af deres manglende udførelse. Men ellers var der generelt tale om organiserede aktioner, hvor der stod centralt ledede grupper bag. De kommunistiske sabotagegrupper arbejdede under centrale direktiver, herunder malersvend Hans Peter Poulsen, der af partiet var blevet sendt fra Odense til Esbjerg, hvor han f. eks. var med i en aktion i Lunderskov 10. august 1943. De af kommunisterne ledede aktioner i 1943 havde ikke jernbanerne som vigtigste mål - de var snarest, hvad man kan kalde provokationsaktioner, men de fik nok den politiske effekt, at samarbejdspolitikken hermed kom til at lakke hurtigere mod enden, endegyldigt samarbejdspolitikkens ophør 29. august 1943.\nVed siden af de kommunistiske aktioner i 1943 gik den britiske organisation SOE i 1943 også aktivt ind i overvejelser omkring jernbanesabotagens strategiske betydning.\nHelt centralt her stod SOE officeren Ole Geisler, der var med til at organisere nedkastningsgrupperne, bl. a. Hvidsten-gruppen. Geisler planlagde bl. a. en sprængning i Fredericia, men denne og en række andre mislykkedes og hele gruppen omkring Geisler blev trevlet op mod slutningen af 1943-44, hvor der af SOE blev påbudt et sabotagestop.\nSabotagestoppet fra 1944 udsprang af de vestallieredes planer om den invasion, som kom til at finde sted 06. juni 1944 i Normandiet, D-dag. Det var også i denne forbindelse, at Danmark blev inddelt i regioner, i første omgang 6, senere de 7, som andetsteds er illustreret grafisk og talmæssigt.\nDet overordnede hensyn blev herefter koordineringen med den allierede krigsførelse.\nDer blev nedsat et militærudvalg, M-udvalget, som skulle koordinere, så den danske indsat blev mest muligt tilpasset til den samlede, allierede planlægning. Flemming Juncker blev her uformel Jyllandsleder, indtil hans illegale lejlighed i Aarhus blev invaderet af Gestapo.\nHerefter overtog Bennike og Toldstrup ledelsen, hvilket skulle vise sig at være en mindre heldig konstellation. Da jernbanesabotagen fra juni 1944 blev sat i gang, var Jyllandsledelsen delt mellem de stridende parter, Bennike og Toldstrup, indtil februar 1945, hvor Bennike befæstede sin magt, først og fremmest ved en alliance med de politikere, som han helt rigtigt havde set skulle komme til at spille den væsentligste rolle efter krigen.\nDisse politikere, ikke mindst socialdemokraterne, var ligesom Bennike og militæret i øvrigt noget betænkelige ved de politiske yderfløje, som dominerede i Frihedsrådet, DKP og Dansk Samling.\nToldstrup tilsluttede sig og stillede op for Dansk Samling efter krigen - uden dog at komme i Folketinget.\nI løbet af 1944 indtil krigsafslutningen i 1945 blev der udarbejdet forskellige planer for jernbanesabotagen, primært i Jylland, der heller aldrig havde været egentlig omfattet af det centralt af SOE i 1944 pålagte sabotagestop. I den stigning i aktiviteterne, der var et resultat af SOE's planer og ophør af sabotagestoppet, blev der af en ledende kommunist fra Kolding, bosat i Esbjerg, Kai Ibsen taget kontakt til portør Lings i Lunderskov. Denne kontakt skulle være etableret allerede fra 1943 gennem et partimedlem - det må have været Alveen, der jo i efteråret 1943 var flygtet til Lunderskov.\nFra 1944 afløstes Kai Ibsen af premierløjtnant B. B. Iversen, Bennikes håndgangne mand. Nok et sikkert tegn på, at Lunderskov, da jernbaneaktionen startede for alvor hen imod sommeren 1944, da var det under Bennikes absolutte styring.\nDer skulle i Danmark i løbet af besættelsen være foretaget et antal af 1526 jernbanesabotager. Heraf skulle knap 1/3 være foretaget i Region III. Lokalarkivet i Lunderskov og tilstødende lokalarkiver har 42 registranter over jernbanesabotage.\nHøjskolelærer Johannes Rosendahl, Rødding var en af lederne af jernbanesabotagen i Region III, var medlem af Ringen.\n"Af de 112 tog, der blev afsporet eller væltet her i landet under krigen, mødte de 34 deres skæbne i Region III. Af 16 ødelagte vandtårne til brug for lokomotiver stod de syv i Region III. Af 24 sprængte broer lå de syv hernede, og af 383 ødelagte sporskifter var de 85 i brug i Syd- og Sønderjylland."\nKai Ibsen, Kolding, Esbjerg Niels Chr. F. Lings og Johs. Rosendahl Fra Klokkestablen på Skamling.\nSprængstoffet til aktionerne blev nedkastet af englænderne og centralt fordelt og ledet af Bennike. Lunderskov fik sine 200 kg i starten af september 1944. Det skjultes først på L. Reinholdts kornlager. Noget blev anbragt i et par mælkejunger til hurtig brug, og velsagtens 04. september blev en stor ladning anbragt i et vognskur hos Arne Eskesen, Nagbøl. Heraf blev ca. 100 kg leveret til Vamdrup. Under pres fra Bennike på Toldstrup blev der o. september også leveret 5 maskinpistoler til Lunderskov (nærbillede, s. 186). Fra 04. september 1944 var Lings's gruppe i aktion, instrueret i brugen af sprængstof af Iversen, og velsagtens med Schøllers erfaringer fra april in mente. Gruppens aktioner foregik 04., 06., 16., 19., 24. september og 05. oktober. Der blev lagt magnetminer på benzintog - se her Thomas Hansens erindringer - der skete afsporinger, men den vigtigste aktion - mod en nordgående tysk materieltransport mislykkedes. Lings blev arresteret sammen med K. V. Olesen, Linnet formentlig også i samme aktion, og resten af gruppen måtte gå under jorden (jernbanesabotage, s. 200 m.v.). Marius Dich oprettede ny gruppe til erstatning for den optrevlede, måske bistået af Holger Jensen, byleder i Kolding. Herefter kunne det se ud til, at Chr. Jacobsen i midten af marts 1945 som lokal leder genoptog sabotagearbejdet fra Rødding (nærbillede, s. 306). Der findes en beskrivelse i et tjenestetelegram fra 2. Distrikt af aktionen 06. september 1944 i Lunderskov. Det hedder her i uddrag: (Der) opstod brand i to benzintankvogne ... skyldes utvivlsomt sabotage ... Fortoget blev ført ind til Kolding og bagtoget til Ejstrup ... Begge spor blev en del ødelagte ... Søndre spor atter farbart kl. 08,11, nordre spor kl. 10,04. (Nærbillede, s. 201) I perioden februar - april 1945 var der en række aktioner på strækningerne omkring Lunderskov: skinnesprængning og afsporing Lunderskov-Vamdrup, Lunderskov-Andst, Lunderskov-Ejstrup (her også et brosprængningsforsøg). I maj 1945 en sporskiftesprængning på Lunderskov Station. (jernbanesabotage 347-348).\nSabotageplanlægningen i 1944\nI den først planlagte aktion overtog Lunderskov den plads, som Fredericia havde været tiltænkt i Geislers plan.\nI slutningen af januar 1944 blev kaptajn K. Kjeldsen bedt om at rekognoscere baneterrænnet ved Lunderskov "med henblik på dets ødelæggelse ved sabotage." Kjeldsen underøgte sagen, og han rapporterede tilbage, at "sabotagen mod disse store og velbevogtede objekter var alt for store opgaver for de små grupper, vi rådede over ..." (her efter jernbanesabotage, s. 82-83).\nLunderskov projektet blev lagt i papirkurven, først og fremmest fordi Londons planer gik i en anden retning.\nResultatet heraf blev Stockholm-direktivet, der blev formuleret i april 1944 i forhandlinger mellem repræsentanter for SOE og Frihedsrådet (jernbanesabotage, s. 83f.). Det havde som mål stort set alle betydelige jernbanestrækninger, eller som Trommer formulerer det, er det især i Jylland lettest at "opregne strækninger, der ikke er udpeget ... alt i alt gør den indtryk af at være et ufærdigt hastværksarbejde." (jernbanesabotage, s. 84 og 86).\nDet var alt sammen ufærdige planer og usikkerhed, og herunder iværksatte Bennike det oven for nævnte sprængtekniske forsøg, ledet af Schøller.\nNogle få dage efter landgangen i Normandiet kom der så en revideret udgave af Stockholm-direktivet, jernbanesabotagen skulle indplaceres i en større sammenhæng, i de allieredes operationer i Frankrig, dvs. hindre eller forsinke tyske troppebevægelser bort fra Danmark. Toldstrup og de øvrige regioner modtog den reviderede operationsbefalings fulde tekst, hvorimod Bennike til sine underlagte enheder, herunder region III, kun udsendte en forkortet udgave i oversættelse (jernbanesabotage, s. 90). Dette skulle iflg. Trommer være helt i tråd med hans politik, at centralisere ledelsen af alt arbejde i Jylland. Bennike var overordentlig skeptisk over for mulighederne, herunder for sprængning af broer, og han var påvirket af en række mislykkede aktioner, bl. a. også Schøllers "forsøg". Der er desuden eksempler på, at Bennike misforstod givne instrukser. Alt i alt gav dette en række kommunikationsproblemer mellem Jyllandsledelsen under Bennike og SOE. Problemerne og den manglende effektivitet sammenfattes af Trommer således (jernbanesabotage, s. 92) i, at man manglede at sende en decideret jernbanemand som supplement til ingeniørofficeren (Bennike) - der manglede i ledelsen det nødvendige stabsarbejde. Lokalt i Lunderskov gjorde man sit bedste, først under ledelse af en kommunistisk sabotagegruppe under Kai Ibsen, senere under Bennike, repræsenteret ved Iversen og med Schøller som udøver af et forsøg, som det kunne være vanskeligt at se udbyttet af. Resultatet blev nogle aktioner i 1943 og 1944-45, som der ikke var nogen stor taktisk effekt af, men som kan have været medvirkende til at fremme modviljen mod samarbejdspolitikken. Og et sikkert resultat var to lokale i koncentrationslejr tilligemed en samtidig dræbt under flugtforsøg.\nSHAEF Forkortelse for Supreme Headquarters of the Allied Expeditionary Forces, altså "de allierede styrkers hovedkvarter", hvis chef var den amerikanske general (senere republikanske præsident) Dwight D. Eisenhower. De allierede styrker gik i land i Normandiet 06. juni 1944.\nSe en tidligere modstandsmands erindringer omkring jernbanesabotagen, spec. i 1944, http://www.aage-staffe.dk/images%20B%204/B%204%20april%202012%20web/B%204%20K%208%20april%202012%20web.pdf\nLings har 2 registreringer i Modstandsdatabasen, dels en vist overflødig, kun baseret på Aa. Trommers (da ganske kompetente) undersøgelser, registreret med bopæl i Kolding. Dels en registrering med bopæl i Lunderskov, hvor man af ikke gennemskuelige grunde har stavet navnet forkert.\nDer er adskillige dokumenterende henvisninger o. C. G. Schøller i Frihedsmuseets database.\nJernbanesabotage i og o. Lunderskov.


Dating på nettet – det skal du være opmærksom på\nLæs betingelserne, før du tilmelder dig dating på nettet. Du risikerer at binde dig til et abonnement, som du har svært ved at komme ud af igen.\nDet er vigtigt, at du læser datingsidens aftalevilkår grundigt igennem, inden du tegner et abonnement på dating på nettet.\nUndersøg blandt andet, hvor lang tid du binder dig, og hvordan du opsiger abonnementet igen. Kan du ikke finde tydelig information om fx bindingsperioden, prisen og fristen for at opsige abonnemenet, så vær varsom med at tilmelde dig datingsiden.\nHar du tegnet et prøveabonnement på dating på nettet, så vær derfor særligt opmærksom på, om aftalen med datingsiden automatisk fortsætter efter prøveperioden, så du er bundet af aftalen, indtil du selv opsiger den.\nTjek også, om du tilmelder dig Betalingsservice, og hold løbende øje med din konto\nUndersøg desuden, om du accepterer at modtage reklamemateriale og nyhedsbreve, når du tilmelder dig datingsiden\nGem en kopi af aftalen, så du senere kan se, hvad du har bundet dig til. Tag eventuelt et screendump af aftalen\nDine billeder på datingsiden\nVær opmærksom på, om du afgiver rettighederne til de billeder, du uploader på din profil på datingsiden. Du kan risikere, at der står i aftalevilkårene, at datingsiden må bruge billederne i deres markedsføring.\nTjek andres erfaringer med datingsiden\nDet er også en god idé at søge på nettet efter andre brugeres erfaringer med datingsiden.\nDer har bl.a. været eksempler på forbrugere, der efter at have oprettet en gratis profil på en datingside skulle opgradere til et betalt medlemskab for at kunne læse beskeder fra andre brugere. Beskederne viste sig imidlertid at være autogenererede, og derfor ønskede forbrugerne at opsige abonnementet igen. Hvad de ikke vidste, var, at de ved at tage datingprofilen aktivt i brug, det vil sige ved at læse beskederne, fraskrev sig deres fortrydelsesret. Nu blev de så bundet til abonnementet.\nDer har også været eksempler på, at forbrugernes datingprofil pludselig figurerer på flere sites, fordi ejeren af sitet af markedsføringshensyn har flere sites med forskellige navne. Eller at forbrugere, der har takket ja til et gratis abonnement i få dage, pludseligt er blevet bundet til et fast abonnement, uden at de er blevet oplyst om det.\nHvem står bag datingsiden?\nSelvom datingsiden er på dansk, og adressen ender på .dk, behøver det ikke at høre hjemme i Danmark. Det vil have betydning for dine muligheder for at klage.\nDating på nettet - fortrydelsesret\nSom udgangspunkt har du 14 dages fortrydelsesret, når du tegner et abonnement på dating på nettet eller over din mobiltelefon. Du kan dog give dit samtykke til, at fortrydelsesretten bortfalder, inden fristen udløber.\nOpsigelse af dit abonnement på dating\nVil du opsige dit abonnement på dating, er det ikke tilstrækkeligt blot at stoppe betalingen. Hvis du gør det, vil abonnementet løbe videre, men uden du betaler for det. Det kan senere give problemer med rykkergebyrer og inkasso.\nDer er ingen formkrav til, hvordan du skal opsige dit abonnement, men datingsiden kan anbefale en måde i sine vilkår.\nKlager over datingsiden\nOpdager du, at datingsiden fortsætter med at hæve penge, efter du har opsagt dit abonnement på dating, skal du straks kontakte datingsiden.\nKan du ikke få løst problemerne ved at henvende dig til datingsiden, kan du klage til Center for Klageløsning, hvis der er tale om et dansk firma, og hvis abonnementet har kostet mere end 1.050 kroner.\nEr datingsiden hjemmehørende i et af de andre EU-lande, Norge eller Island, kan du henvende dig til Forbruger Europa.\nBliver de billeder, du har uploadet på din profil, misbrugt til markedsføring, så kontakt i første omgang datingsiden. Kan I ikke finde en løsning, kan du kontakte Forbrugerombudsmanden.


Kinas højdepunkter maj 2020 – Over Alle Bjerge\nCity Breaks, Guidede ture, Historie, Kulturrejser, Rundrejser\nAlt om Kinas højdepunkter maj 2020\nTuren laves kun i samarbejde med SPOT deal\nDag 1 Danmark til Beijing.\nDag 2 Ankomst til Beijing, informationsmøde og middag.\nDag 3 Himmelske Freds Plads og Den Forbudte By.\nDag 4 Himlens tempel, silke og Sommer paladset.\nEfter morgenmaden begiver vi os ud i Beijings myldrende gader, og første stop på dagens udflugtsprogram er ved Himlens Tempel. Templet er Beijings vartegn. Vi fortsætter til en silkefabrik hvor man kan lære om denne kinesiske opfindelse og se processen fra Silkelarve til de flotte færdige stoffer. Herefter tager vi til den fantastiske have, hvor vi finder det kejserlige Sommerpalads, templer, pavilloner, dekorerede korridorer og mange små haver. Her hører vi blandt andet den spændende historie om enkekejserinde Cixi. Er der tid kører vi forbi de fantastiske bygningsværker. Her er det nye nationalstadion - Fuglereden - med plads til 91.000 tilskuere - der er bygget af et enormt antal stænger flettet på kryds og tværs. Vi ser også den nye nationale vandsportsarena, der kaldes Isterningen pga. det futuristiske design. På vej tilbage tager vi forbi et marked hvor der vil være tid til at gøre en go handel.\nDag 5 Vandby og den Kinesiske Mur.\nVi kører 100 km nordpå op i bjergene hvor vi skal bo i en gammel vandby som er vores udgangspunkt til besøg på muren. Her for foden af den store mur har man genopbygget en gammel by fra Ming dynastiet langs floden og opdæmmede søer. Utroligt charmerende sted. Højdepunktet på enhver Kinarejse er for de fleste at stå på Den Kinesiske Mur. Muren er et af de største vidundere i verden og blev erklæret bevaringsværdig af UNESCO i 1987. Som en gigantisk drage snor Den store Mur sig over 6.350 kilometer op og ned på tværs af bjerge, ørkener, græsområder og sletter fra Øst- til Vestkina. Det er et storslået og imponerende syn. Muren blev bygget for mere end 2.000 år siden. Store dele ligger i ruiner eller er helt forsvundet, men er stadig et arkitektonisk vidunder. Vi besøger muren ved Simatai hvor den er flottest. Om aftenen kan gå rundt i den gamle bys gader langs kanaler og søer der er flot oplyst af de klassiske kinesiske røde lamper.\nDag 6 Beijing til Xian.\nDag 7 Terrakotta soldaterne.\nI 1974 fandt to bønder tilfældigt nogle rester af Kejser Qins unikke terracottahær, da de var i færd med at grave en brønd. Hæren er senere blevet dateret til år 221 før vores tidsregning. Nu er ca. 8.000 soldater – med forskellige ansigtsudtryk – og heste med stridsvogne og alle i naturlig størrelse gravet ud. Hæren er lavet på befaling af Kinas første kejser, Qin Shi Huang, til at bevogte hans grav og passe på ham i himlen. Terracotta-soldaterne er et af verdens vidundere og er naturligvis også på UNESCOs bevaringsliste. For bedre at forstå hvordan disse unikke figurer blev lavet besøger vi et værksted som laver dem i fuld størrelse af ler fra samme sted som de originale. Om aftenen er det muligt at deltage i en kulturel aften med traditionel middag og musik teater. Først spiser vi dumplingbanket – en stor kinesisk specialitet for herefter at opleve en flot opvisning i Tang-dynastiets musik og dans. (tilkøbes – 350,-)\nDag 8 Den gamle Moske og myldrende Basar.\nVi besøger også den største og bedst bevarede moske i Kina fra år 742. Moskeen er kinesisk inspireret og står som et symbol på den integration, der fandt sted mellem kineserne og de mange immigranter fra Mellemøsten, da Xi’an lå på Silkevejen. Vi går en tur i de smalle gader i det muslimske kvarter, hvor gadehandlerne tilbyder alverdens varer fra deres boder og butikker. Herefter tager vi højhastighedstoget retur til Beijing. Det tager ca. 4 ½ time, og vi ankommer sidst på eftermiddagen. Herefter tjekker vi ind på hotellet. Om aftenen tager vi forbi det meget eksotiske madmarked. Her kan man finde snacks som søstjerne, skorpion, fugleedderkopper, silkelarver og meget mere.\nDag 9 National museum og en fantastisk afskedsmiddag.\nDagen er til fri disposition. Man kan eksempelvis se det store national museum eller gå på opdagelse på en af de mange markeder. Om afte¬nen mødes vi til et brag af en kulinarisk af¬slutning på dette Kina-eventyr. Pekingand er en af Kinas nationalretter – og altid en stor smagful oplevelse. (afslutningsmiddag)\nDag 10 Efter en oplevelse for livet går turen retur til Danmark.


Microsoft køber Nokia - Computerworld\n3. september 2013 kl. 06.36\ndata-show-count="false" data-lang="da">Følg @kimstensdal på Twitter\nAmerikanske Microsoft meddeler, at selskabet er klar til at købe finske Nokia.\nDe to selskaber har i de seneste år haft et tæt samarbejde om Windows Phone, men snart kan det være slut med Nokia som et selvstændigt selskab.\nDet ventes, at det endelig opkøb kan være på plads i første kvartal 2014, skriver Microsoft i en pressemeddelse.\n"Det er et stort skridt ind i fremtiden - en win-win for medarbejdere, aktionærer og forbrugere," udtaler Microsoft-boss Steve Ballmer.\nStephen Elop færdig som direktør\nDirektør i Nokia, Stephen Elop, har en fortid fra Microsofts Business Division - og er i øvrigt nævnt som en af de mulige kandidater til at tage over efter Steve Ballmer, når han stopper som direktør om et års tid.\nMen ifølge meddelelsen fra Microsoft stopper Stephen Elop nu som president og CEO i Nokia og bliver i stedet Nokia executive vice president of Devices & Services.\n"Det er et stort skridt ind i fremtiden - en win-win for medarbejdere, aktionærer og forbrugere"\n"Ved at bygge på vores fantastiske partnerskab kan vi nu bringe det bedste fra Microsofts software-udvikling sammen med den bedste produktudvikling fra Nokia med pris-vindende design og globalt salg, marketing og produktion," udtaler Elop.\nI stedet for Stephen Elop indtager Risto Siilasmaa, der er formand for Nokias bestyrelse, nu posten som midlertidig administrerende direktør i hovedkvarteret i Espoo.\n"For Nokia er det her en vigtig genopfindelse og fra en finansielt stærk position, hvorfra vi kan skrive det næste kapitel," siger Risto Siilasmaa.\nHer er baggrunden for opkøbet\nDet har dog vist sig lettere sagt end gjort, og i den seneste opgørelse fra analysehuset IDC ligger Windows Phone på en beskeden markedsandel på 3,7 procent på verdensplan.\nGoogles Android-platform har til sammenligning mere end 79 procent af markedet.\nDerfor har det længe været tydeligt, at der skulle ske noget, og et Microsoft-køb af Nokia har der floreret rygter om i flere år.\nNu er det så officielt, at Microsoft køber det finske selskab, der engang var kongen af mobilindustrien, men i dag befinder sig i en mere ydmyg position i skyggen af producenter som Apple, Samsung og HTC.\nVille kun satse på Windows\nComputerworld interviewede i november sidste år Stephen Elop og spurgte dengang, om han - i lyset af Windows Phones beskedne markedsandele - ikke ville vælge Android, hvis han kunne skrue tiden tilbage?\nMen Nokia har altså valgt at satse fuldt ud på Windows Phone, og det er formentlig også den primære forklaring på, at finnerne nu får en ny ejer i form af Microsoft - de to selskabers mobile skæbne er simpelthen smeltet sammen i en grad, så det ikke giver mening at køre med to adskilte forretninger.\nNokias røde tal


Guides - danish-shareware.dk\nFor mange kan det virke relativt simpelt at skulle oprette sig hos et online casino - og det er også fuldt forståeligt. Det er naturligvis ikke synderligt vanskeligt at skulle indtaste din oplysninger, indbetale lidt midler og herefter gå i gang med...\nChili Security: Gode råd til at beskytte dit barn på nettet\nInternettet er et sted, hvor både børn og voksne i en bred aldersgruppe færdes hver eneste dag. Det er meget sandsynligt, at dit barn også færdes på nettet, og det er der som udgangspunkt intet galt ved. Du skal blot være opmærksom på, hvordan du bes...\nComputere passer mere eller mindre sig selv, men der er alligevel nogle ting du kan gøre for at hjælpe din nye og måske dyrtindkøbte til at holde i længere tid. Anskaf dig et antivirusprogram Det er en god idé at have et antivirusprogram på sin compu...


Minister på turné med løftebrud - Magisterbladet\n“Nu kommer han. Blæs i fløjterne!”\nDer var lagt i kakkelovnen til en varm velkomst for uddannelsesminister Morten Østergaard, da han mandag den 18. februar kom til Aarhus Universitet i noget, der godt kunne karakteriseres som en mission impossible. I tasken havde han et papir, hvorpå der stod, at regeringen vil forringe de studerendes SU-vilkår – stik imod de løfter, han selv havde afgivet for godt et år siden. Nu skulle han ansigt til ansigt forsøge at overbevise de studerende om, at mindre SU er til deres eget bedste.\nDe studerende var da heller ikke til sinds at lade sig besnakke, og skulle Morten Østergaard have troet andet, var det i så fald kun, til han steg ud af ministerbilen ved Stakladen på Aarhus Universitet, hvor tv-journalisterne allerede stod klar til at få de første kommentarer. For inde fra selve bygningen lød en velarrangeret pibekoncert fra fløjter og improviserede blæseinstrumenter, og på ministerens vej ind i den store sal blev han mødt af en hob af studerende med tyvemasker og skilte med tekster som “Skal uddannelse være en risiko?” og “Du lovede ...”.\nSkulle hyles ud\nIngen tvivl om at Morten Østergaard i bogstavelig forstand skulle hyles ud af den, inden han gik på podiet her på det universitet, hvor han selv tog sin uddannelse for ikke så mange år siden, og på hvis SU-kontor han selv sad og tog imod ansøgninger om ekstraklip, når studiekammeraternes tidsplan – som det også skete for ham selv – ikke holdt gennem hele studiet.\nMåske var det ironien i denne situation, der slog ministeren, eller måske var det den fantasifulde protestaktion fra de studerende, han reagerede på. I al fald gled der et lille, undertrykt smil over Østergaard, da han skred igennem forhallen akkompagneret af studenternes fløjter.\nEller måske smilede han ved tanken om den overraskelse, han havde forberedt. For sådan en lå der i tasken.\nDimittender er for gamle\n“Vi har ikke haft så meget pressedækning på universitet, siden kronprins Frederik blev kandidat”, fortalte en fornøjet AU-pressechef. Aarhus Universitet havde naturligvis grebet muligheden i luften, da ministeren bad om lov til at komme og fortælle om SU-reformen, og der var dækket op til paneldebat med repræsentanter fra tre studenterorganisationer, universitetets egen rektor Lauritz Holm-Nielsen og Politikens uddannelsesredaktør Jakob Fuglsang som ordstyrer.\nLauritz Holm-Nielsen fik lov til at indlede, og han havde muligvis fået lov til at smuglæse ministerens oplæg. I hvert fald kom han hurtigt ind på et af de punkter, Morten Østergaard senere tog op, nemlig at uddannelsessystemet skal være hurtigere og mere smidigt omkring uddannelsesskift og meritoverførsler.\nOg så var det, at ministeren med sans for sproglig ironi takkede for den varme velkomst, han havde fået. Han slog også fast, at han faktisk havde glædet sig til dette møde.\nNår SU’en skal ændres, er der to grunde, forklarede Østergaard. Riget fattes penge, der skal bruges til en såkaldt vækstpakke. Og så er danske studerende alt for gamle, når de bliver færdige. Dels fordi de går sent i gang, dels fordi de ofte bliver forsinkede.\n“Vi kommer til at stille flere krav til jer”, lød det lettere faretruende fra ministeren, som fulgte op med at slå fast, at den frie mulighed for at framelde sig eksamener, selvom man har fulgt undervisningen, er for lempelig. Slut med det. Og forsinkelserne skal der også gøres noget ved. Nu skal grænsen hedde 6 måneder, før SU-kassen smækkes i, hvor det hidtil har været 12.\nOverraskelse i tasken\nEndelig kom det sjette SU-år – fjumreåret – på bordet, og her var det altså, at ministeren halede sin overraskelse op af tasken.\n“Det berømte sjette SU-år vil vi også ændre på, men vi fjerner det ikke bare med et pennestrøg. Ændringen vil kun gælde dem, der bruger mere end 2 år mellem deres ungdomsuddannelse og videregående uddannelse”, sagde ministeren.\nDet var altså Østergaards overraskelse. Frem til denne dag havde det nærmest været en offentlig hemmelighed, at det sjette SU-år ville ryge. Nu sad han og fortalte, at det kun kommer til at gælde for en mindre del af SU-modtagerne.\nNede i salen, ved siden af Magisterbladets reporter, sad formanden for DM Studerende Katrine Kier Nielsen og vidste ikke helt, om hun skulle le eller græde over ministerens lille spin-trick.\n“De snakkede jo selv om, at det sjette år var i spil. Interessant at de har valgt at melde hårdt ud, og så er det slet ikke så slemt”, funderede hun, mens Morten Østergaard bedyrede, at han bestemt står ved sine tidligere ord om, at SU-systemet er en succes.\nIngen forsinkelse, ingen problemer\n“Begge mine forældre var begge ti år om at uddanne sig, fordi de måtte arbejde så meget ved siden af. Jeg tvivler på præmissen om, at man komme hurtigere gennem studiet, fordi man får færre penge”, lød det fra en studerende i salen, da ordet blev givet frit.\nEt spørgsmål, Morten Østergaard utvivlsomt var forberedt på.\n“Hvis vi lykkes med at undgå forsinkelserne, så er der jo ingen, der får færre penge. Spørgsmålet er, om vi skal acceptere, at folk bliver forsinkede”, sagde han. En lille argumentatorisk finte, som ministeren flere gange vendte tilbage til: Reformen er til for at mindske forsinkelser, ergo går man ind for forsinkelser, hvis man kritiserer reformen.\nDen høje dimittendalder i Danmark er utvivlsomt skidt i det nationaløkonomiske regnestykke. Men spørgsmålet er også, om det altid er optimalt at skubbe folk i gang med en universitetsuddannelse så hurtigt som muligt. Den problemstilling blev rejst flere gange i debatten.\n“I skaber en gulerod for at starte hurtigt. Men for den, der allerede har været ude nogle år, bliver det mindre attraktivt overhovedet at starte”, lød en kritik.\nDet kunne dog ikke bekymre ministeren.\n“Man må så overveje, hvor mange sabbatår man har lyst til at tage. Jeg tror ikke, at det her er nok til at afskrække folk fra at tage en uddannelse”, sagde Østergaard.\nMinister med Pinocchio-næse\nDet skulle han naturligvis sige. For den store radikale masterplan – som Østergaard refererede til flere gange – er en generation, hvor 60 procent får en videregående uddannelse. Og så kan det jo ikke hedde sig, at man lægger hindringer ud for de måske-egnede.\nDerfor ville Østergaard heller ikke godtage den præmis, Allan Vesterlund, der sad i panelet på vegne af Danske Studerendes Fællesråd, stillede op om en social slagside, fordi det i forvejen er børn fra såkaldt uddannelsesfremmede hjem, der er mest bekymrede for den økonomiske risiko ved at tage en lang uddannelse – en risiko, der nu bliver større.\n“Det er en myte, at dem med akademikerforældre har lettest gang gennem universitetet. Se bare på Aalborg Universitet. De optager flest fra ikke-akademikerhjem, men har en lav gennemførelsestid”, sagde Østergaard.\nEn eftermiddag, der var startet med larm og rabalder, tonede lige så stille ud. Som Katrine Kier Nielsen bemærkede, tog det nok brodden af kritikken, at det sjette SU-år alligevel ikke bliver endegyldigt sløjfet. Og det var da også en afslappet Morten Østergaard, der bagefter kunne tage sig tid til en snak med Katrine og andre studerende samt de mange journalister, der var til stede.\nMen de flyvesedler, der efter mødet lå spredt omkring i salen, mens pedellen samlede stolene sammen, var ikke blevet afkræftet. Her så man en karikatur af uddannelsesministeren med en lang Pinocchio-næse. Han sagde, at han ikke ville røre ved SU’en. Nu gjorde han det alligevel.


Høringssvar | Head Quarter Service\nHøring over udkast til forslag til taxilov\n1.1 En ny taxilov\nGrundlæggende skulle man mene, at når man vil lave en ny lov, så er det fordi, der er problemer med den gamle, og/eller at den er utidssvarende. Det er lige netop, hvad man har hørt om i årevis, og derfor kunne man vel med rette forvente, at man har brugt resurser på at analysere taxiområdet for at få afdækket problemerne, få dem konkretiseret og efterfølgende udarbejdet forslag til en målrettet løsning på problemerne.\nDet synes ikke at være tilfældet. Det er skuffende at konstatere, at mange års forberedende arbejde, blandt så mange personer og organisationer, ikke har kunnet frembringe et visionært resultat, der løser de akutte problemer, som\nbranchen i stigende grad lider under\nbefolkningen/samfundet står i, i kraft af manglende taxidækning\nIngen af branchens og samfundets reelle taxi-problemer bliver løst ved denne lovs gennemførelse. Det ligner en lov, der er i stedet for at bibringe visionære løsninger, er koncentreret om at tilgodese en lang række organisationer, regionale embedsfolk og politiske grupperinger – i overvejende grad centreret omkring landets hovedstad.\nResten af landets taxiproblemer kan ikke løses med københavnske snuptagsløsninger, da taxier i provinsen i langt højere grad er en uundværlig del af den kollektive trafik – et emne, der ikke er taget hånd om i det foreliggende udkast. Måske fordi man ikke har erkendt problemernes karakter og omfang.\n1.2 Problemerne, der skulle have været løst, er:\nTaxidøden i provinsen. 50-75% af indtjeningsgrundlaget er forsvundet, hvorfor et taxiberedskab (som den nuværende lov jo er garant for) ikke længere kan opretholdes\nHele landet: Befolkningen kan ikke få dækket deres behov for taxikørsel – det gælder både provinsen og hovedstaden, da der ikke er vogne nok, når der er spidsbelastning\nTaxibranchens arbejdsmiljø: Manglende opfyldelse af grundlæggende overenskomstmæssige forhold, lav indtjening og alt for lange arbejdstider, hvilket betyder, at kunderne kan risikere, at der bag rattet sidder en chauffør, der er i gang med sin 10., 12. eller sågar 14. arbejdstime.\nNærværende høringssvar vil give anvisning på, hvordan man løser ovennævnte 3 grundlæggende punkter, og samtidig fremmer en liberalisering, fjerner/lemper antalsbegrænsningen og skaber mere og især bedre konkurrence.\nDet af ministeriet fremsendte udkast til ny taxilov, kan betegnes som en samling regler og bestemmelser uden en klar linje, godt trampet sammen af hovene fra diverse partiers og organisationers kæpheste. Der mangler sammenhængskraft og visioner. Det fremgår ikke klart, hvad man ønsker at opnå ved gennemførelsen af denne lov.\nDer rigeligt at tage fat på, hvis man vil skabe en bæredygtig og velfungerende taxibranche, hvor der er taxier nok, god service, rimelige priser og øget konkurrence. Hvis man løser ovennævnte 3 problemer, så har man grundlaget for en ny og visionær taxilov.\nFor at kunne forstå de nuværende problemer, og efterfølgende kreere de rigtige løsninger, må man være bekendt med baggrunden, og dermed årsagen til problemerne. Denne forståelse og indsigt kan man ikke forvente, at politikerne er vidende om. Det er til gengæld meget bekymrende, at de tilknyttede embedsmænd ikke har denne viden – eller negligerer den. Der findes dagsordener i ministeriets udkast, som på ingen måde kan være opstået blandt politikere, men derimod klart peger på, at især trafikselskabernes embedsfolk har sat deres tydelige aftryk på lovgivningen – uden hensyntagen til, at der er alvorlige problemer, der skal løses, og uden at forholde sig til de historiske facts.\nDerfor bringes her i kort form hovedtrækkene i historikken om taxiproblemerne\n2.1 Baggrundsbeskrivelsen af branchens situation\nPå den teknologiske side er den danske taxibranche at betegne som en succeshistorie, idet udviklingen af digitale løsninger (ved afskaffelsen af radiodirigering) i Europa faktisk havde Danmark som centrum, hvor store spillere som Philips og Motorola blev sat til vægs og udkonkurreret på innovation og kvalitet.\nDerimod har erhvervets udvikling og position i samfundet i perioden efter år 2000 været udsat for stagnation. Man kan bestemt ikke afvise, at branchen selv har en del af skylden herfor, men der har også været politiske tiltag, som har sat branchen under alvorligt pres – et pres man måske kunne have undgået, hvis man havde gennemført en mere gradvis liberalisering.\n2.2 Utilfredsheden med taxi – slagsmålet om Uber\nØkonomi er nøgleordet til de seneste års store cirkus omkring Uber/taxi. Når visse liberale politikere sammen med mange andre skyder på taxa og fremhæver Uber, så skyldes det blot det faktum, at disse mennesker ikke vil betale, hvad det reelt koster at blive transporteret efter konceptet ”lej en mand og en bil” – altså taxakørsel. Såre enkelt – det er nøjagtig samme fænomen, der er årsag til, at man bruger polske håndværkere til udestuen, filippinere til at passe hus og hjem osv. Man vil ikke betale prisen. Alle andre argumenter for Uber er kun dårlige undskyldninger herfor. Uber-sagen er særdeles populistisk, men man kan dog være ret sikker på, at de personer, der hylder Uber o.l. nok skal være der med nidkærhed, når det gælder ydelsen for deres egen indsats på arbejdsmarkedet, hvis de ikke afregnes korrekt, når måneden er omme!\nDet er da også tankevækkende, at når man skal bruge elektriker, vvs-mand, tømrer osv., så accepterer man gladelig timepriser på 350 – 500 kr. + moms (eller meget mere – og så faktureres der minimum for 1 time). Set i det lys, er det vel kun et spørgsmål om tid, før en anden rigmand starter Uber-elektriker, Uber- VVS og Uber-tømrer. Så skal hobbysnedkeren bare sætte sig ud i bilen og starte sin App. Autorisation eller uddannelse – arh, kan det nu også svare sig?\nNår det kommer til taxamandens ydelser – uha, så er det, ifølge den offentlige opinion og en række medløbende politikere, frygtelig dyrt at køre i taxa! Nej, det er ikke dyrt! Det er faktisk væsentlig billigere end andre serviceerhverv. Fru Hansen kan sagtens blive kørt hen til nærmeste supermarked for 50-70 kr. inklusiv startgebyr. Den slags priser får man ikke andre steder i servicefagene!\nHvis der virkelig er hold i påstanden om, at taxikørsel er (for) dyrt, så må det jo følge heraf, at der er en høj indtjening i faget, og afledt heraf en stor tilstrømning af personale til pladserne i taxaerne. Intet af dette er tilfældet.\nHvor er fakta henne i denne sag? Så vidt vides er der ingen af debattens deltagere, der har analyseret erhvervet og undersøgt, hvad det koster at have en mand og en bil på gaden – klar til at servicere befolkningen. Der er ingen, der har undersøgt, hvor meget en taxi gennemsnitlig kører ind i timen. Hvis det er under 300 kr. så er forretningen meget problematisk, da en chaufførløn koster ca. 185 kr. i timen alt inklusive (løn, pension, feriepenge forsikring osv.). Men utallige hopper med på vognen: Det er alt for dyrt! Det skal man nok ikke lægge mere i end som så – det læner sig fint op af den generelle holdning i befolkningen, når talen går om skat, benzinpriser, færgebilletter, advokater osv. MAN VIL IKKE BETALE PRISEN!\nDet bliver først rigtig problematisk, når det offentlige indtager den samme holdning om, at man ikke vil betale prisen.\n2.3 Trafikselskaberne og Flextrafik\nHvis der findes politikere, der ikke ved eller forstår, hvorfor det står så ringe til med taxileverancen i hele landet, så bunder det sikkert i manglende historisk viden. Her er en kort version af historikken:\nPå et tidspunkt var der nogle embedsfolk, der på forunderlig vis fandt ud af, at man godt kunne udstede en bustilladelse (EP-tilladelse hed det dengang) til en lille bil, som ikke var en bus. Undertegnede har aldrig set det sted i daværende lovgivning, der muliggjorde dette. Men det skete og behændigt så sørgede man for, at lige netop fartskriveren – ikke blev påkrævet i den ”lille 5-personers bus”. På et tidspunkt fandt man det på sin plads, at lovliggøre dette tiltag – og så opstod OST-tilladelsen – tilladelsen til at køre offentlig servicetrafik. Man havde nemlig set, at det var muligt at få billigere priser igennem på sygehus- og handicapkørsel, hvis man anvendte køretøjer, der ikke blev stillet så mange krav til – og ikke blev ført den samme nidkære kontrol med, som tilfældet var med taxier.\nLangsomt – men sikkert fjernede man mere og mere af den kørsel, som dannede grundlaget for taxavognmandens eksistens ved at overføre mere og mere af den individuelle persontransport fra taxa til OST-biler. Vel blev der gjort indsigelser fra store dele af branchen, men det blev vel anset for almindeligt brok.\nI perioden gik flere taxavognmænd over til at køre med OST-biler – det var jo her omsætningen var, og så var man også fri for at betjene befolkningen på de ukurante tidspunkter af døgnet.\nAntallet af taxier falder drastisk og antallet af OST-biler stiger voldsomt i disse år, og politikerne og befolkningen kan ikke forstå, de ikke kan få en taxa….\nLogikken er ellers ret klar. Hvor man førhen havde 1 system (Taxacentralen) til at koordinere kørslen og optimere en fornuftig anvendelse af køretøjerne, har man nu fået system nr. 2 (Flextrafik). Det går selvsagt ud over evnen til at udnytte vognenes placering, og dermed en dårlig udnyttelse af arbejdskraften, og skaber samtidig et overforbrug, der ikke tjener et bedre miljø.\nDen økonomiske gevinst påstås at være stor for regionerne isoleret set – det modsatte er tilfældet for samfundet som helhed. Igennem mere og mere sofistikerede udbud er man nu nået til, at der kører vogne rundt for trafikselskaberne, som afregnes med 215 kr. pr. time. På trods af fine ord som “arbejdsklausuler” og “ens konkurrencevilkår”, så udnytter man, at der reelt ingen kontrol er med disse firmaer, ingen opsamling af data, ingen taxameterlignende apparater. Der skrides ikke ind overfor selv de mest oplagte lovovertrædelser.\nNå, men så er det jo godt, at vi får en ny lov! Problemet er bare, at man intet gør i den nye lov for at løse problemet – tværtimod så sørger man elegant for, at det, der skulle være en universaltilladelse, ikke bliver mere universal end at den bil, der bruges til ost-kørsel, lige netop ikke skal have dataopsamling, fartskriver eller andet kontroludstyr.\nHvordan politikere og embedsfolk kan fremsætte sådan et forslag helt uden at blinke, eller for den sags skyld uden at komme til at grine, er ikke til at forstå. De må være godt trænet i at holde masken, men tror de også på, at det ikke bliver opdaget? Tilmed udvider man ost-begrebet – i stedet for den nuværende: Kørsel for trafikselskaberne – til at omfatte: Kørsel for offentlig virksomhed. Med denne lille finurlige ændring mister man rundt regnet yderligere 3-500 taxaer på landsplan!\nDer er kun en grund til at undtage ost-biler fra kontrol: MAN VIL IKKE BETALE PRISEN. Alle andre argumenter for dette forslag er kun dårlige undskyldninger herfor.\nNår taxamanden brokker sig over, at han ikke kører noget af kørslen, er svaret lakonisk: Du er for dyr! Jamen det er jo fordi taxien skal overholde overenskomst, have kontroludstyr og levere beredskab. Oven i købet skal taxamanden i det mest innovative taxiland i verden (ja = Danmark) høre på formaninger om, at skulle forny sig og tænke kreativt – ud af boksen! (-som det skete under Uber–krigen)\nTænk hvis man i hele landet gjorde, som Region Syddanmark har gjort med ambulancerne: Tog al Flexkørslen hjem, købte det antal ost-biler, der skulle bruges, lavede vagtplaner for de ansatte og aflønnede dem med gældende overenskomst uden nogen form for ekstrabetaling derudover. Prøv at regne på, hvad det ville koste, og sammenlign så med den omkostning, man har for den samme kørsel i dag! Så ville det afsløres, hvor meget man sparer, ved at lade private virksomheder stå for UNDERBETALINGEN! En besparelse, der ikke har reel samfundsmæssig værdi, hvilket kommenteres senere i høringssvaret.\nSåledes underrettet om baggrunden for den nuværende taxasituation, kan vi tage fat på den nye lovgivning.\n3.1 Kommentar til det fremsendte udkast\nSelskabsform, kontrolleret afskaffelse af antalsbegrænsningen, lettere adgang til at starte kørselskontorer og delvis fjernelse af den geografiske begrænsning er alt sammen ok, ligesom mange af de forskellige teknikaliteter i det nye lovforslag er det – HVIS ALTSÅ ALLE DE VIGTIGE PUNKTER BLIVER LØST! Vi tager udgangspunkt i pkt. 1.2 – oversigten over de reelle problemer som skal løses. Alle 3 punkter hører sammen og skal løses under et, hvis man vil have en bæredygtig og visionær løsning. En skammel med 3 ben er intet bevendt, hvis det ene ben mangler – det samme gør sig gældende her. De 2 første punkter er uløseligt bundet sammen og kommenteres derfor samlet.\n1.TAXIDØDEN I PROVINSEN. 50-75% af indtjeningsgrundlaget er forsvundet, hvorfor et taxiberedskab (som den nuværende lov jo er garant for) ikke længere kan opretholdes\n2.HELE LANDET: Befolkningen kan ikke få dækket deres behov for taxikørsel – det gælder både provinsen og hovedstaden, da der ikke er vogne nok, når der er spidsbelastning.\nI udkastet opereres der med begrebet universaltilladelse, der så viser sig at være omfattet af vidt forskellige regler. Universaltilladelsen skal være rigtig universal, og derfor skal der gælde samme regler for taxi som for ost-biler.\nAlle ost-biler skal være udstyret som taxier og være tilknyttet et kørselskontor. De skal ikke køre taxi, medmindre de har en aftale med et kørselskontor herom.\nDet er formodentlig ikke en politiker, der er kommet med det absurde forslag, at netop ost-biler ikke skal være omfattet af den samme kontrol som taxier. Det er helt tydeligt embedsmænd fra trafikselskaberne, der har påvirket embedsmænd i transportministeriet, til at sørge for denne undtagelse.\nBliver det ikke alt for dyrt for ost-bilerne? NEJ, der vil blive rift om disse biler i kørselskontorerne, fordi ost-bilerne har et minimum af behov for servicering, når de kører for det offentlige. Konkurrence mellem kørselskontorerne vil gøre det billigt at være tilsluttet med en bil, der almindeligvis kun kører ost-kørsel, og derfor kun serviceres med opsamling af data. Kørselskontorerne vil/skal til gengæld kunne drage fordel af at kunne trække på disse køretøjer som taxier, når det skønnes nødvendigt. Mange ost-biler i et kørselskontor vil blive garant for optimal kundebetjening.\nDer vil således blive samlet data op om ost-kørslen nøjagtig som på taxikørslen. Dermed har man skabt lige konkurrencevilkår og løst forsyningssikkerheden – både i landkommunen og i storbyen.\n3.4 Offentlig kørsel i udbud (OST-tilladelsen)\nFor at øvelsen skal lykkes, så forudsætter det naturligvis, at man tillader den enkelte tilladelsesindehaver at byde på kørsel – og at man ikke kan blive diskrimineret i et kørselskontor, blot fordi man selv byder på offentlig kørsel. Blandt andet derfor skal der være et minimum af regler også for kørselskontorer.\nNår den enkelte tilladelsesindehaver selv kan byde på offentlig kørsel og efterfølgende sætte det antal biler på gaden, som han har lyst/behov for, så har man sikret, at der stadig er maksimal konkurrence på prisen for at køre det offentliges kontraktkørsel.\nVupti! Nu kan alle ostbiler tillige køre taxi for kørselskontoret udenfor de tider, hvor de er kontraktligt bundet til kørsel for det offentlige. Aftaler om deltagelse i taxikørslen indgås mellem ost-tilladelsesindehaverne og kørselskontorerne. Også her vil der opstå konkurrence om de bedste aftaler.\nMEN INGEN AF DISSE FORSLAG VIL GIVE DET ØNSKEDE RESULTAT, HVIS IKKE PUNKT 3 OGSÅ LØSES I SAMMENHÆNG MED PKT.1 OG PKT. 2\n3.TAXIBRANCHENS ARBEJDSMILJØ: Manglende opfyldelse af grundlæggende overenskomstmæssige forhold, lav indtjening og alt for lange arbejdstider betyder, at kunderne kan risikere, at der bag rattet sidder en chauffør, der er i gang med sin 10., 12. eller sågar 14. arbejdstime.\n3.5 Tilslutningspligt til kørselskontor\nFørste forudsætning for en bæredygtig løsning af punkt 3 er, at alle biler skal være tilsluttet et kørselskontor (også ost-bilerne!) Med det nye regelsæt for opsamling af data, vil det være en smal sag at føre kontrol med, at gældende regler overholdes af samtlige – uanset tilladelsestype (man kunne ligefrem pålægge kørselskontorerne at gennemføre kontrollen – eller i yderste konsekvens: Gøre dem ansvarlige for, at de overholdes)\nMåske var det også på tide at se på aflønningsformen. Et forbud mod provisionsløn på persontransport kombineret med særligt tilpassede køre/hviletidsregler for taxier kunne ændre rigtig meget til det bedre. ÅH NEJ! skriger den gamle vognmand, det går aldrig – ÅH JO, siger jeg, det er kun et spørgsmål om at tilrettelægge arbejdet i kørselskontorerne og ikke bare overlade driften til den enkelte chauffør, som det ofte sker i dag.\nDer er allerede nu data nok i bestillingskontorerne til at tilrettelægge en fornuftig kørselsplan, og når data er behandlet, sætter man de rigtige priser ind, så der er god økonomi i forretningen. Hvis man ikke som vognmand – eller medlem af en sammenslutning – kan lave en fornuftig forretning på disse vilkår, så må man enten finde samen med nogle, der kan – eller lægge sin tilladelse og lad andre komme til!\nDisse vilkår har den helt skelsættende fordel, at nu vil alle kunder få en forbilledlig betjening – og hvis ikke, så vil chaufføren være uden arbejde, og en ny komme til – ind i de faste rammer med lønsikkerhed og normale arbejdstider OG SERVICEKRAV, som kan koste chaufføren jobbet, hvis han/hun ikke kan klare dem!\nMed disse visionære tiltag – vil man sende Danmark op på førstepladsen og skabe verdens taxiland nr. 1.\nMen ak – det er svært at bevare optimismen – for trafikselskaberne VIL JO IKKE BETALE PRISEN – på trods af, at man blot beder dem om at sikre, at dem, der skal udføre jobbet, får en almindelig løn ligesom alle andre lønmodtagere i dette land. Næh, regionernes og kommunernes embedsfolk (for det kan jo ikke være politikere, vel?) vil nok med næb og klør fastholde retten til ubegrænset brug af underbetalt arbejdskraft, som hver uge arbejder mere end de tilladte 48 timer.\nDet er et udtryk for snæversyn, når man tror, at disse besparelser gør noget godt for samfundsøkonomien. Det gør noget godt for trafikselskabernes regnskab – og resten er noget skidt.\nFolk der arbejder 12 eller flere timer om dagen bliver syge.\nFolk der har nogenlunde normal arbejdstid og normal løn bidrager betydeligt mere med skatter og afgifter – og belaster det offentlige system mindre.\nNår de mange 12-14 timers vagter igennem vagtplaner bliver konverteret til normaltimer – f.eks. 8, så dannes der betragteligt flere arbejdspladser.\n4.1 Udvalgte detaljer i lovforslaget\nDer er ikke i dette høringssvar taget stilling bestemmelser af mere lovteknisk karakter , der er opridset i forhold til eksempelvis inddragelse af førerkort, tilladelser og andet omkring misligholdelse, ligesom uddannelse m.m. også anses for at være formaliteter, som man naturligt vil justere på i takt med udvikling og behov.\nI det følgende kommenteres blot et udvalgt af de enkelte detaljer, hvor der synes at være forhold, der bør strammes op på.\n4.2 Taxivognmandens retssikkerhed\nNy lov underminerer taxivognmandens retssikkerhed\nJeg har fuld forståelse for, at man vil liberalisere branchen, herunder tillade selskabsform, lette adgangen til at lave kørselskontorer, og skabe mulighed for, at disse kan hilse af med uønskede urolige elementer, som f.eks. ødelægger forretningen med dårlig kundebetjening, overtrædelse af interne regelsæt osv.\nDet er kun rimeligt, at et selskab kan vedtage en profil, en strategi og et ensartet serviceniveau, som så alle i selskabet skal følge, og hvis de ikke vil det, så må de finde andre græsgange. Det skal ikke længere være en ret at komme ind i og at være i et kørselskontor, men at fjerne enhver form for regulering er en invitation til de skruppelløse – ja måske ligefrem den kriminelle verden.\nDen nye lov er i hvert fald ubehagelig læsning på dette punkt. Er der noget i denne lov, som forhindrer nuværende selskaber, og måske især deres ledere i, at fremme udsmidning af de vognmænd, som man ikke kan li´- eller ikke er i familie med – eller ? – vælg selv kriterierne. Når de er smidt ud, kan ledelsen og dennes vennekreds erstatte de nu manglende biler med egne vogne, for at opretholde vognparken.\nNår universal-tilladelsen først er en realitet, så er det jo reelt kørselskontorerne (og hermed i stor udstrækning lederne), der bestemmer, hvem der kan komme ind i selskabet – og hvem der skal ud.\nSelskaberne har formodentlig en del kørselskontrakter, som man så bliver udelukket fra. Har vognmanden ikke krav på kompensation for værdien af disse kontrakter, som han nu bliver udelukket fra? Se det er jo et problem også i dag, når et selskab ekskluderer medlemmer – et problem som ingen rigtig har taget stilling til. Med de nye regler, så er det bare om at få tilkæmpet sig pladserne i kørselskontoret – især hvis man lige har indgået en lukrativ kontrakt.\nArgumentet for at indføre disse tilstande lyder: ”Hvis man bliver udelukket fra et kørselskontor, kan man jo finde et andet eller bare starte et nyt!” Men i virkelighedens verden, er det umuligt for 99% af alle vognmænd at rejse penge til at starte op forfra med et nyt kontor, nyt tlf. nr., og alt hvad det indebærer. Så velkommen til nye mafialignende tilstande.\nMan laver et klagenævn for kunderne, hvilket kan anbefales, men der bør også være en klagemulighed for vognmænd, der ønsker ar så få prøvet lødigheden af ”fyresedlen” fra et selskab.\nVognmandens retssikkerhed er truet – ligeså er hans firma. Hvorvidt rettighederne består i hele overgangsperioden står uklart – hele overgangsbestemmelsen er sløret og har mange uafklarede spørgsmål. Der kan spores en uforståelig tilfredshed i dele af den københavnske taxiverden. Måske er den københavnske tilfredshed bundet op på overgangsperioden. Faktum er, at gennemsnitsalderen for en vognmand i Storkøbenhavn er så høj, at hovedparten er kommet på den anden side af pensionsalderen, når overgangsperioden slutter. Det kan ikke udelukkes at være årsag til de manglende visioner – og lige netop visioner, dem er der meget få af i det fremsendte udkast til lovforslag.\nGenerelt om overgangsbestemmelserne, så er de alt for lange og komplicerede. Ingen overgangsbestemmelse i denne lov bør overstige 2 år, hvis man vælger dette høringssvars løsninger, medmindre der er dele af det tekniske udstyr, der ikke kan være udviklet. Det bør dog ikke forlænge overgangen, men blot om nødvendigt give anledning til enkelte dispensationer.\nSå snart loven er vedtaget konverteres alle tilladelser til universaltilladelser. Der jo ikke tale om at begrænse den en gang udstedte tilladelse, men derimod åbner den for nye muligheder for tilladelsesindehaveren. Dermed giver et evt. retskrav på den ”gamle tilladelse” ingen mening.\n4.4 Prisloft og skiltning med pris på 10km-tur på bilerne\nDet er fornuftigt at udarbejde et prisloft, idet publikum skal være sikret imod ”svenskertilfælde”, hvor kunder er blevet afkrævet helt urimeligt høje beløb, fordi der intet loft var.\nMen det er meget problematisk at fastsætte et prisloft f.eks. på en tur på 10 km. Enhver der har kørt i København og de store provinsbyer ved, at der er en tidsfaktor inde i billedet, som man ikke kan negligere.\nEnten skal man gardere sig og sætte en høj pris, der dækker den værste myldretid (og vejarbejder?), eller også sætter man en lav pris, der medfører at vognmanden får underskud på at udføre den – et resultat, der kunne udløse kørselsvægring (der er jo ikke kørepligt længere!) på de trafikalt mest belastede tidspunkter. Så har vi en endnu dårligere taxibetjening end i dag!\nDet store problem med de nuværende takstmodeller er, at de lange ture bliver uforholdsmæssigt dyre – en tur på motorvejen fra København til Korsør tæller voldsomt og koster 16-1700 kr. Det synes jo ikke rimeligt i forhold til, at der bruges ca. 2 timer på at køre turen og vende tilbage til København. Derimod passer priserne langt bedre til den almindelige kørsel inde i byerne – altså forholdsvis korte ture.\nEt prisloft burde derfor forenkles til, en fastsat maksimal pris pr time (evt. pr. halve time), som en tur – uanset antal kørte km – ikke kan overstige. Dvs. at en kunde til enhver tid vil kunne udregne sin maximale pris ved at tjekke antallet af timer/minutter, som turen har varet.\nEt prisskilt på en taxi skal således ikke vise prisen på en tur på 10 km, men i stedet en starttakst for en tur, samt en maksimalpris pr time/halve time. Denne skiltede timepris må således ikke overstige det af myndighederne fastsatte landsdækkende maksimum.\nPrisloftet skal således ikke være et udtryk for den generelle prisfastsættelse, men derimod sikre at ingen kunde bliver opkrævet mere end det maksimalt lovlige. Med en skiltning af starttakst og maksimal timepris, må det forventes at der opstår en væsentlig større konkurrence selskaberne imellem.\nDer skal ske nogle få men meget væsentlige ændringer i udkastet til en ny taxilov, såfremt man ønsker at skabe et velfungerende taximarked, der kan opfylde befolkningens og dermed også samfundets krav til individuel persontransport.\nTeknologisk er der ingen hindringer for, at man kan lave et velfungerende kontrolsystem, der omfatter alle dele af denne lov. Hvad der for få år siden måtte anses for sofistikeret og banebrydende teknologi, er i dag udbredt i hele branchen. Der er intet i dette høringssvars foreslåede tiltag, der vil fordyre omkostningsniveauet i branchen – udover den omkostning, der er forbundet med at sikre de ansatte en helt almindelig (og i forvejen lav) chaufførløn.\nDette høringssvar tager udgangspunkt i de væsentligste områder, der bør reguleres i en ny taxilov, og såfremt der måtte være behov for en uddybning af de foreslåede ændringer, så tøv ikke med at kontakte undertegnede.\nHead Quarter Service – Troelsevej 304 – 5491 Blommenslyst – tlf. 40 27 79 88 – www.HQS.dk


Aspire Journeys CloudOps - 2masterIT\nAspire Journeys indenfor CloudOps\nWith more businesses implementing cloud technology, it's important to have proper security measures in place.\nThis journey explores the steps required to go from a Network Security Specialist to CloudOps Security Architect.\nBaseret på best practice, egne brugerdata og tæt samarbejde med kunder over hele verden, identificerede Skillsoft den bedste metode at holde sig ajour på. Hver rejse leverer mange timers kurser, der inkluderer bøger, laboratorier, certificeringsforberedelser og tests.\nHvad er Skillsoft Aspire?\nSkillsoft Aspire er række online teknologiske karriere rejser for dig der arbejder indenfor teknologi og udvikling. Indholdet er skræddersyet og guider dig sikkert fra A til Z. Hver rejse består af 4 trin (se nedenfor). Når du har gennemført hele rejsen, afsluttes denne med en certificering.\nHver rejse inkluderer:\n- Afsluttende eksamen\nSkillsoft Aspire er en enestående løsning udviklet af brancheførende eksperter. Du udvikler din karriere, får de nødvendige færdigheder og kan dokumentere dine kompetencer. Skillsoft Aspire tager udgangspunkt i dine færdigheder.\nSkillsoft Aspire består af 4 trin indeholdende al det materiale du skal bruge for at opbygge dine færdigheder - inkl. hjælpe-værktøjer, virtuelle laboratorier, mentoradgang mm. Hver gang du har afsluttet et trin modtager du et bevis og når hele rejsen er afsluttet med succes dokumenteres dette med et certifikat.\nEn gennemprøvet tilgang til læring\nVi tror på, at den bedste læring opnås gennem oplevelser, der understøtter deltagerne i deres daglige arbejde.


KØB FILDENA SUPER ACTIVE: (Sildenafil Citrate Soft Gel Capsule 100mg) Dansk\nTager store hårde piller for at få en erektion bliver monotont og svært til tider. Fildena Super Active er en sådan formel udviklet med blød indflydelse. De bløde gelkapsler er en avanceret sammensætning af de grundlæggende Fildena 100 mg tabletter. Den eksterne struktur af stoffet betyder meget for dets præstationer og effektivitet. Super Active er hurtigere og meget effektiv, da tiden der skal løses efter forbruget er mindre forholdsvis. Sildenafil Citrate sammensætning giver et boost til den erotiske styrke, der gør det muligt for en seksuelt opvokset mand at opnå erektion, der er stærkere og sværere nok til at opnå toppetilfredshed. Lægemidlet passer til mænd i alle aldre, kun specifikke kategorier af mænd, der er intolerante over for Sildenafil Citrat, bør undgå at forbruge det. Fildena Super Active gør det meget lettere for manden at få en stærkere erektion, som forbliver i længere tid.\nBrand Viagra (Fildena) | 74\nGenerisk Navn Sildenafil Softgel Capsules\nSammensætning Each Softgel Capsules contains Sildenafil Citrate IP svarende til Sildenafil 100 mg.\nFarve Deep Navy Blue\nDoseringsformular 100 mg Softgel Capsules\nPurity 98% ~ 101%\nGyldighed 24 Måneder fra Mfd. Dato\nHvad er Fildena Super Active?\nFildena Super Active er et produkt fra Fortune Healthcare Ltd. Det indeholder den aktive ingrediens Sildenafil Citrate og tjener således formålet med behandling af erektil dysfunktionsbetingelser samt andre impotensproblemer hos mænd . Sildenafilcitrat falder ind under kategorien af phosphodiesterasehæmmere og er således mest praktisk til mænd. Lægemidlets doser kommer i tre muligheder, der er 25mg, 50mg og 100mg. Desuden indbefatter kontraindikationer mennesker, der bruger nitrater, da sildenafil kan øge hypotensive virkninger af nitrater. Patienter, der er overfølsomme for sildenafil, bør også passe på, når man overvejer at anvende Fildena. Et par andre situationer, der bør overvejes inden brug af Fildena, omfatter nedsat leverfunktion, nyligt myokardieinfarkt, såsom slagtilfælde og hjerteanfald, degenerative retinale sygdomme og nedsat leverfunktion.\nAnbefalede doser og varighed af terapi 171\nFildena bivirkninger spænder fra mild til moderat. Nogle af disse virkninger omfatter hovedpine, forstyrret mave, rødme i ansigt og svimmelhed. Flere bivirkninger, selv om de er mindre forekommende, omfatter sløret syn, øget følsomhed over for lys og en blå / grøn tonet syn. I 2005 havde FDA modtaget flere rapporter om, at sildenafil muligvis havde forårsaget døden hos sine patienter. I samme år og på grund af det offentlige pres blev kroppen tvunget til at oprette undersøgelser for at fastslå, om det faktisk var sandt. En af deres bestræbelser var at oprette et websted, hvor der blev rapporteret dødsfald, der var relateret til sildenafil. Resultaterne viste imidlertid, at sildenafil var langt fra den primære årsag til deres dødsfald, hvilket kunne have været forårsaget af preexistente tilstande såsom myokardieinfarkt. Det er også værd at bemærke, at FDA genkender muligheden for pludselige høretab på grund af indtaget af pde5-hæmmere som sildenafil.\nForfatterne angiver in vitro undersøgelser og in vivo undersøgelser af inhibitorer, der interagerer med sildenafilcitrat. Forfatteren angiver, at cimetidin (800 mg) forårsagede en forøgelse af koncentrationen af sildenafil, når den blev administreret samtidigt. In vivo-undersøgelserne viste en stigning på 56% i plasmakoncentrationen af sildenafil, når de blev administreret med sildenafil til raske modtagere. Desuden viser undersøgelser, der er citeret i papiret, at sildenafils metabolisme påvirkes af cytokrom p450 (CYP) isoformer. Hæmmerne af de nævnte isoenzymer kan føre til et fald i clearance af sildenafil. Desuden kan induktorer af de samme isoenzymer føre til en stigning i clearance af sildenafil. Andre kendte almindelige lægemidler, der interagerer med sildenafilcitrat, omfatter erythromycin, saquinavir, ritonavir, mibefradil, fluconazol og itraconazol.\nJohn Godwin sætter pris på Fildena rolle som en ED medicin og lauds det ved at sammenligne det med andre ED medicin. Dette er kun en blandt de mange anmeldelser, der udtrykker kundernes taknemmelighed med den effekt, at Fildena har på dem.\nEn anden bruger af Fildena Super Active værdsatte sin gelatinefremstillede skal til let at sluge. Robert fandt den bivirkning fri og vurderede også prisen på dette mærke. Juan var tilfreds med sit "hurtige svar". Samlet set er brugerne tilfredse med dette lægemiddel på grund af dets hurtige indgreb, rimelige priser, ingen bivirkninger og gunstige formuleringer.\nFildena Super Active Price, tilgængelige formularer og dosering\nSom vist på skærmbilledet nedenfor dækker primærskibsfarten ikke flere lande, der er angivet i skærmbilledet. Desuden mangler der konkret omtale af fragtomkostninger; Men hvis du planlægger at få et større køb på mere end 150 dollars, behøver du ikke bekymre dig om forsendelse til USA, Australien og Canada.\nLægemidlet anbefales ikke til kvinder og børn. Kun mænd kan forbruge stoffet til at helbrede deres erektile problemer. Fildena Super Active giver dig den ultimative kraft til at være en seksuelt lastet mand, der har beføjelserne til at blive oprejst for virkelig lang tid. Prøv nu, og få de super naturlige kræfter ved at betale meget mindre.\nHvad skal jeg vide om Fildena Soft gel?\nDer er virkelig ikke noget stort om Fildena soft gel sammenlignet med den faste hårde pille med den 100 mg aktive ingrediens. Den væsentligste forskel er produktformuleringen (og den hurtigere absorption), men virkningen er ret ens. Patienterne kan nyde den samme effekt fra Fildena Super Active som de almindelige filmovertrukne tablettyper, selvom Fortune Healthcare's soft gel kapselformulering til Super Active Fildena gør det nemmere at absorbere (tager mindre end en time) og dermed forlader patienterne lykkeligere på grund af Den hurtigere virkende virkning af lægemidlet.\nMed hensyn til indtaget kan Fildena Super Active tages 30 minutter til en time forud for enhver samlejeaktivitet. Patienterne kan tage stoffet med store mængder H 2 O. Imidlertid fristende det kan virke som om mænd ikke bør tage Sildenafil medicin som Fildena Super Active med alkoholholdige drikkevarer, rekreative stoffer eller noget impotensprodukt er strengt forbudt på grund af den fare, disse lægemidler kan fremkalde hos patienterne.\nDen almindelige for Fildena soft gel salg er på internettet, selv om det også er bredt distribueret i producentens hjemland. Fildena Super Active sælges i forskellige online-forhandlere på nettet, selv om købere skal være kræsen af de butikker, de planlægger at få deres stash fra. Der er nogle anbefalede online-forhandlere på internettet, og vi har redegjort for et par af dem og diskuteret om deres status for Fildena Super Active 100 mg tilgængelighed.\nSildenafil Citrate indbygget i alle Fildena Super Active 100 mg gelkapsel er den ene, der er ansvarlig for virkningen af Fildena-lægemidlet til erektil dysfunktion. Sværhedsgraden ved at opnå og opretholde erektil respons hos mandlige patienter kan tilskrives det defekte hormon / kemiske transmittersystem i patienternes kroppe (forårsaget af års kronisk stof- / alkoholmisbrug, psykologiske faktorer, sygdom, bivirkninger af medicin og andre faktorer), som gør den grundlæggende seksuelle funktion umulig. Fildena fremstillet af ISO certificeret / WHO-GMP akkrediteret virksomhed Fortune Healthcare i Indien betragtes som godt som Viagra, men er langt mindre kostbart. Prisen på de normale hårdpiller er lidt mere end en dollar hver, mens Super Active-varianten varierer ens.\nDISCLAIMER: Oplysningerne givet på Purpleviagra .mobi hjemmeside er kun til generel information. Det er ikke beregnet som juridisk, medicinsk eller anden faglig rådgivning og bør ikke påberåbes som erstatning for konsultationer med kvalificerede fagfolk, der er bekendt med dine individuelle behov. fildena.mobi understøtter eller anbefaler ikke nogen kommercielle produkter eller tjenester.


Højhusene er et symbol på Velfærdsdanmark - Folkebladet\n26. nov 2019, 08:39 - Sidst redigeret 26. nov 2019, 10:05\nFem af Brøndby Strands berømte højhuse må snart lade livet på grund af forurening med det sundhedsskadelige stof PCB. Foto: Robert Hendel\nBRØNDBY. Højhusene i Brøndby Strand er ikke blot et vartegn for bydelen. De er også et symbol på den danske velfærdsstat\nDanmarks mest kendte skyline bliver snart amputeret, når de fem østligste højhuse i Brøndby Strand må lade livet.\nHøjhusene er erklæret uegnede til beboelse på grund af forurening med det sundhedsskadelige stof PCB, og derfor er det besluttet, at de skal jævnes med jorden, da en renovering har vist sig ikke at være rentabel. Den nedrivning gav kommunalbestyrelsen den endelige tilladelse til på kommunalbestyrelsesmødet den 13. november i år.\n– Det er en rigtig sørgelig situation, at boligselskaberne skal rive fem højhuse ned. Det er ulykkeligt for dem, der har måttet fraflytte, og det bliver heller ikke rart for dem, der skal være naboer til nedrivningen, lød det fra borgmester Kent Max Magelund (S) på et kommunalbestyrelsesmøde i Brøndby den 19. juni i år.\nHer præsenterede borgmesteren et udkast til den VVM-tilladelse, der nu er godkendt i kommunalbestyrelsen. Det betyder, at de 12 højhuse snart bliver til fem, og det kommer til at gøre indhug i den berømte skyline.\n– Det får en enorm betydning for området og beboerne, at de højhuse skal rives ned. Der er 300 familier, der er flyttet ud, og som har skullet og skal finde et andet sted at bo, har Lisbeth Hollensen, der er museumsinspektør på Forstadsmuseet, tidligere fortalt til Folkebladet.\nDet er ikke mere end 50 år siden, at de 12 kendte højhuse skød op i Brøndby Strand sammen med resten af det kæmpemæssige byggeri omkring Strandesplanaden.\nI dag er de et vartegn for bydelen.\nChefarkitekten Svend Høgsbro havde en vision om at skabe et boligområde, der skulle kunne fungere som både kulturelt centrum og naturområde – stærkt inspireret af den franske arkitekt Courbusie, der arbejdede ud fra idéen om at trække naturen helt tæt på bygningerne.\nDe mange nye og ikke mindst moderne boliger skulle ifølge Lisbeth Hollensen være et alternativ til de meget små, fugtige lejligheder i København, hvor der var stor bolignød.\nI Brøndby Strand kunne beboerne få store og rummelige boliger med moderne faciliteter som køleskab og opvaskemaskine, ligesom børnene kunne få deres eget værelse. Det var langt fra en selvfølge dengang.\nPå den måde er det kendte, grå byggeri i Brøndby Strand ifølge Lisbeth Hollensen også et symbol på Velfærdsdanmark.\nDen rå beton skulle fungere som et nøgent lærred. Herefter var det op til beboerne selv at farvelægge dette lærred med gardiner i vinduerne og parasoller og planter på altanerne.\nDe åbne altaner i de 16 etager høje bygninger er siden blevet skærmet af på grund af den kraftige vind. Med afskærmningen i 1980’erne blev en del af højhusene malet i forskellige pastelfarver, der skulle gøre det lettere at finde rundt i bydelen, hvor de første beboere i 1970 flyttede ind i Tybjergparken og Albjergparken.\nDet to kilometer lange parkareal langs Strandesplanaden skulle være fuld af aktiviteter, hvor beboerne kunne nyde deres otte timers fritid. Mange af planerne for dette område blev dog ikke til noget på grund af oliekrisen i 1970’erne.\nDe 12 højhuse i Brøndby Strand er et vartegn for bydelen. Foto: Robert Hendel\nPilles ned etagevis\nOpførelsen af højhusene skete på baggrund af et samarbejde med Brøndby Kommune og fem boligselskaber.\nSelve byggeriet gik stærkt. Alle bygningselementerne var fabriksfremstillet på forhånd, og de skulle derfor blot hejses på plads af en kran, når de kom ud til Brøndby Strand. Nedrivningen kommer til at foregå på samme måde. Af VVM-redegørelsen fremgår det, at området er for tæt beboet til, at højhusene kan sprænges.\nDerfor skal bygningerne pilles ned etage for etage. Under nedrivningen vil de cirka 50 meter høje bygninger blive inddækket med stillads og armeret plastik for at undgå spredning af støv fra højhusene.\nNår selve arbejdet med at pille højhusene fra hinanden går i gang, vil det desuden betyde væsentlige ændringer for trafikken i området omkring højhusene.\nForstadsmuseet havde i foråret indrettet en af lejlighederne på øverste etage i Albjergparken til et popmuseum, hvor en række kendte mennesker fortalte om deres tilknytning til området.\n– Højhusene og parkerne har jo været fundamentet for vores oplevelser. De er et visuelt symbol på Brøndby Strand, uanset hvad folk måtte mene om udseendet af højhusene, lød det dengang fra musikeren Isam B, der har haft en del af sin opvækst i Kisumparken i Brøndby Strand.\nBilledkunstneren Martin Bigum er en af dem, der ikke bifalder det grå byggeri, men han ærgrer sig alligevel over, at fem af højhusene skal rives ned. Ifølge ham er det et stykke af historien, der bliver pillet ud.\n– Det er lidt ligesom nogle tænder, der bliver slået ud af en mund, men omvendt har jeg aldrig brudt mig om det grin, fortalte han i maj til Folkebladet.\nI alt fem af de 12 ikoniske højhuse skal snart rives ned. Foto: Robert Hendel\nBrøndby: Udsigt til stor gevinst


Puma Italien Bukser Casuals 2020 Blå køb og tilbud, Goalinn\nPuma Italien Bukser Casuals 2020\nProduktbeskrivelse Puma Italien Bukser Casuals 2020\nVis dine ægte farver og støtt dit FIGC-hold på den store scene med den officielle licenserede casuals-kollektion, som bæres af spillerne. Se skarpt ud af banen, hvad enten det er før og efter spil eller træning. FINAL Casuals-kollektionen er designet til det højeste niveau af komfort. Beklædningen indeholder elementer fra performancekollektionen ved hjælp af førsteklasses materialer og moderne formbeslag.\nHovedmateriale 1: 68% BCI bomuld, 32% polyester frotté 280,00 g / m PS / 01 CF / 001 stykke farvet (kryds)\nHovedmateriale 2: 100% bomuld BCI cirkulær strik Regelmæssig efterbehandling 160,00 g / m PS / 02 CF / 001 stykke farvet (kryds)\nKøb dine egne Puma Italien Bukser Casuals 2020 til kun 67.68 $. Lavet af Puma, Puma Italien Bukser Casuals 2020 er på lager i mange størrelser og farver. Hos goalinn, tilbyder vi de bedste priser på fodbold. Se et stort udvalg af Fodbold i vores Officielt udstyr afdeling.\nFunktioner Puma Italien Bukser Casuals 2020\nTecnologias Puma Italien Bukser Casuals 2020\nBæredygtig Puma Italien Bukser Casuals 2020\nHurtig levering / perfekt produkt


Makalay forhandler kvalitetsmærker, både af urene og hovedtelefonerne, så klik her og undersøg selv sortimentet. Det er blandt andet muligt at købe Marshall hovedtelefoner og Triwa ure online hos Makalay.\nHos Makalay finder du Marshall hovedtelefoner i mange forskellige varianter inklusiv in-ear. Marshall-mærket er kendt for deres guitarforstærkere, som er af meget høj kvalitet. Nu er Marshall også begyndt at sælge hovedtelefoner, og også her er kvaliteten meget høj. Hovedtelefonerne fra Marshall kan fås i stilrene sorte og hvide designs, og med et klik ind på Makalay her kan du selv se sortimentet. Det er dog ikke kun Marshall hovedtelefoner der tilbydes, også andre mærker, som Skullcandy, kan du få hos Makalay, så klik her og find mange lækre hovedtelefoner. Makalay tilbyder dog ikke kun hovedtelefoner, f.eks. kan du købe Triwa ure online her.\nDe ure du kan købe online hos Makalay, blandt andet fra Triwa, har det fællestræk, at urene er af god kvalitet og i fede designs. Urene fra Triwa som du kan købe online, er analoge og kan fås i mange forskellige farver, og stilarter. Så uanset om du er til noget minimalistisk og stilrent, eller noget mere iøjnefaldende finder du urene her. Så kig ind på Makalay online og køb et Triwa ur. Urene hos Makalay er dog ikke kun fra Triwa, men også ure fra Komono kan du købe her, klik ind her på Makalay og se de forskellige modeller.\nHvis du leder efter et nyt lækkert ur, kan du købe Triwa ure online hos Makalay. Urene fra Triwa er kendetegnet ved god kvalitet og lækkert design, så klik her og se på dem. Også hvis du er interesseret i Marshall hovedtelefoner, er Makalay stedet hvor du finder dem.


Køb Bitcoin Let Skattefri Prøv - Den store rapport om kryptovalutaer\nKøb Bitcoin Let Skattefri Prøv\nKøb Bitcoin Let Skattefri\nRegeringernes holdninger til kryptovaluta er inkonsekvente, og reglerne udvikler sig forskelligt hurtigt i de forskellige regioner. Potentialet for, at kryptovaluta kan ændre verdensøkonomien, er imidlertid enormt. Med detailhandlernes stigende accept af kryptovalutaer kan der opstå flere anvendelser for kryptovaluta, og priserne kan stige. Personer, der er interesserede i at investere i kryptovaluta, bør betragte det som en langsigtet investering og overveje teknologiens fordele og ulemper Køb Bitcoin Let Skattefri. Hvis du er bekymret over potentialet i en ny teknologi, vil den store rapport om kryptovalutaer give værdifuld indsigt.\nDen store rapport om kryptovalutaer viser, at verdens største kryptovaluta efter markedsværdi, Bitcoin, bruger en blockchain-teknologi, der kører på mere end 15.000 computere rundt om i verden. Valutaens markedsværdi er drevet af investorer. Indtil kryptovalutamarkedet er blevet accepteret af almindelige finansielle institutioner, vil disse investorer sandsynligvis forblive spekulanter Køb Bitcoin Let Skattefri. De stoler på den opfattede iboende værdi af kryptovalutaer såsom integriteten af den kryptografiske kode, det decentrale netværk og muligheden for at foretage transaktioner.\nSelv om værdien af kryptovalutaer er blevet påvist i de seneste år, betragtes de stadig som et varmt emne af mange. I det sidste år er den samlede markedsværdi af Bitcoin, som nu er over 14 milliarder dollars, vokset dobbelt så hurtigt som internettet. Den nuværende markedskapitalisering er i høj grad drevet af investorer, og disse investorer vil sandsynligvis forblive som spekulanter, indtil kryptovalutamarkedet bliver accepteret af den brede offentlighed. Vil du læse mere om: Bitcoin Investering Telegram\nForrige indlæg Bitcoin 10 0 Bits Prøv\nNæste indlæg Køb Cryptocurrencies I Østrig Lit Prøv


Manden Ser Læge Til Mavesmerter, Har Lækker Lighter Fjernet Fra Maven - 2019 | Sundhed\nUdgivet I: Sundhed • Visninger: 21664\nEn florida-mands mavesmerter viste sig at have en usædvanlig årsag: en lighter, som manden havde slukket, lækkede lysere væske ind i munden.\nEn Florida mands mavesmerter viste sig at have en usædvanlig årsag: En lighter, som manden havde slukket, lækkede lightervæske ind i munden, ifølge en nylig rapport fra mandens sag.\nDen 49-årige gik til beredskabsrummet i oktober 2016 og klagede over mavesmerter, kvalme og opkastning, ifølge sagen, der blev offentliggjort online i august i journalen Case Reports in Emergency Medicine.\nSelv om mands blod- og urintest var normal, afslørede en røntgenundersøgelse et nysgerrigt fund: "En fremmedlegeme, der ligner en cigaretlighter... i maven", skrev de læger, der behandlede manden, i rapporten. [27 ulige medicinske tilfælde]\nLægerne fjernede lighteren ved hjælp af et værktøj kaldet et endoskop - et tyndt, fleksibelt rør med et kamera og tænger, der er indsat i munden og ned i maven. Kameraet afslørede, at lighteren, som var på hovedet i mands maven, havde lækket så meget brændstof, at manden havde udviklet et sår eller hul i mavesekken.\nDette er kun det tredje tilfælde i den medicinske litteratur af en person, der slukker en lighter, som derefter skulle fjernes, og det er første gang, at det er sket i USA, ifølge casestudien. I de to tidligere tilfælde havde lægerne behov for at fjerne lightere, fordi de havde forårsaget blokeringer i tarmen, men den nye sag var mere presserende, fordi lighteren var lækker væske.\nDe kemikalier, der findes i lightervæske, er særligt giftige, men det var faktisk mands mavesyre, der var ansvarlig for at rive et hul i sit mavesår. Lightervæsken lettede dette ved at spise væk i det beskyttende slimlag, som adskiller maveforingen fra mavesyre, ifølge rapporten. Med intet slim tilbage til at fungere som en buffer, var patientens ukontrollerede mavesyre fri til at forårsage kaos og forårsage et sår.\n"Ulcer fra fremmedlegemer er ikke så almindelige," sagde Dr. Asim Shuja, en gastroenterolog ved University of Florida College of Medicine, der behandlede manden. Men i sjældne tilfælde kan visse genstande - især batterier, der kan lække batterisyre - forårsage problemer, sagde Shuja.\nMen sår som dem, der er forårsaget af at sluge den lækre lighter, skal helbrede, så længe objektet fjernes, og sårene medicineres hurtigt, fortalte Shuja WordsSideKick.com. I mandens tilfælde fik han medicin til mavesår, der var helbredt ved sin tomåneders opfølgning.\nDet meste af tiden, når en person slukker noget andet end mad, vil objektet passere gennem personens fordøjelseskanalen og ud for den anden ende uden andre problemer end ubehag. Ofte slugte genstande inkluderede proteser, kyllingeben eller husholdningsartikler, ifølge et studie fra 2012, der blev offentliggjort i tidsskriftet Deutsches Ärzteblatt International.\nMen nogle gange slukker folk ting med det formål, og mental sygdom eller et ønske om selvskader spiller en rolle. I dette tilfælde var patienten kendt for at have skizofreni og havde tidligere været indlagt på hospitalet efter at han havde slukket en ske.\n"Vores patient havde en historie om at indtage genstande som skeer [og] barberblad i fortiden," noterede Shuja.\nI mange tilfælde udvikler disse patienter forværringssymptomer i forbindelse med deres psykiatriske sygdomme over tid, sagde han.\nCaffeinated 'Spy Drink' Nauseated Nordamerika'S First City\nRøntgen Afslører Hundredvis Af Guldnåle I Kvindens Knæ


Flex løb er et kombinations hold.\nHer kan du deltage på både LB løb og Trail løb.\nPå LB løbeholdet arbejder vi dels med at gøre jer til bedre løbere og dels, at have noget socialt sammen. Vi vægter det sociale højt og blander jer i grupper efter hvor godt løbende i er. Vi er 2-3 trænere hver gang og ind imellem blander vi grupperne for at lave sjov og nogle gange hård træning. Alle kan deltage hvis man starter når vi starter.\nHoldet er for alle mellem 14 og 80 år.\nVi mødes Tirsdag ved Kalbyhus i Kalbyrisskoven\nEr et trail/cross inspireret løbehold, hvor det går ud på at udfordre sig selv og springe ud i noget nyt. Hvorfor holder vi os altid til de kendte skovstier? Hvad er det, vi er bange for ude i den ukendte skovbund? Her tage vi udfordringen op og løber lige så meget uden for stierne, som vi løber på stierne. Holdet er for alle, der har mod på det ukendte.\nDer lægges stor vægt på sammenholdet, vi løber ud sammen og kommer hjem sammen, men der skal også være plads til at føle sig udfordret. Det forventes, at løberne på holdet kan løbe 5 km uden pause, da dette er et hold for den øvede løber.\nVi mødes Torsdag på parkeringspladsen på Villa Galina vej, der hvor vejen går ned til Paradishaven i Gisselfeld Skov.