LørdagsJazzen i Roskilde 2015 har et af Danmarks bedste lokaler til bl.a. jazzkoncerter. Det er det cirkelformede "Gimle" med professionel lyd og lysanlæg og, som det fremgår af ovenstående, trækker det mange mennesker til!\nI forgrunden: Erling Rasmussen (piano), Nina Ehrenstraale (voc, banjo og pift), Kurt Jensen (klarinet, sax) og Nan Ehrenstraale (kontrabas).\nJazz Nacht (DE)...\nDet var en fantastisk oplevelse, da "Jensen" for anden gang medvirkede ved den stort anlagte "Magdeburger Jazz Nacht" i Tyskland.\nPå fotoet til venstre og fotoet nedenunder, fornemmer man lidt af stemningen ved det delvise udendørs arrangement.\nEn vindstille og lun juliaften,\nog et stort og entusiantiskt publikum.\n(En måned før fik vi en mail om at koncerten nu var udsolgt).\nTeknisk Museum i Magdeburg lagde hus til arrangementet. Museet huser byens sommerrevy. Her står en overdækket scene med lyd og lys og tilskuerpladser.\nDa revyen ikke spiller om søndagen har Magdeburger Jazz Nacht fået lov at bruge scene og teknik til sit årlige jazzarrangement, som derfor altid finder sted en søndag.\nDet var i år 5. gang Magdeburger Jazz Nacht blev afholdt.\nDenne gang optrådte 3 bands og det hele endte med en stor jamsession .\nJazz By The Sea... (NL)\nEndnu en varm omgang sommerjazz - denne gang i Holland. Her et billede fra festivalens største scene midt på torvet.\nMange små og store scener med lokale og internationale bands. Hollænderne kan godt lide jazz og det var en stor glæde at være med. Det største problem var at finde parkeringsplads i nærheden af scenerne (der er så utroligt mange biler i landet) men med stor hjælp fra arrangørerne lykkedes det hver gang.\nHällevik Jazz Festival 2014 og 2015...\nI 2014 medvirkede "Jensen" ved den svenske jazzfestival i Hällevik.\nDet gik forrygende og allerede ved første koncert blev bandet genbooked til 2015. Hällevik er en dejlig lille by som ligger lige ned til vandkanten og festivalen er meget populær.\nStemningen omkring scenerne er fantastisk god og publikum nyder helt åbenlyst at kunne slendre rundt i sommersolen og høre musik allevegne.\nMange danske bands deltager i festivalen og det er ikke mærkligt da Hällevik ligger næsten på grænsen mellem Skåne og Blekinge, i det gamle danske område.\n(Se festivalens hjemmeside - klik)\nFra venstre: Hans Kahlen (tb), Kurt Jensen (cl, sax),\nNan Ehrenstråle (b), Nina Ehrenstråle (voc, bj og pift),\nErling Rasmussen (p, voc)\nJENSENS NewOrleans PARADERS er fest, farver og happyjazz! Det er et swingende 8 mands jazzorkester, der marcherer omkring på gader og torve, medens de spiller den gamle New Orleans jazz.\nNår JENSENS NewOrleans BAND optræder som street paradeband, bliver besætningen udvidet til otte mand. Kontrabassen udskiftes med en sousaphone og trommerne betjenes nu af to mand, en til stortrommen og en til lilletrommen. I spidsen går bandmarshallen med sin paraply og dirigerer løjerne.\nJENSENS NewOrleans JAZZBAND og den mindre udgave: JENSENS jazz SERENADERS har haft travlt de seneste år: turneer til England (Keswick m.m.), Norge (Sildajazz), Holland (Jazz Bye The Sea), Tyskland (Hamburg, Berlin, Dresden), ture til Sverige (Goeteborgs Jazz Festival, Hellevik Jazz Festival, og Ljungby Jazz Festival, hvor orkestret vandt førsteprisen som det mest populære band blandt publikum (samt juryens andenpris!), FEMØ Jazz Festival og Silkeborg jazzfestival. I 2010 deltog "Jensen" i en af verdens største tradjazz festivaler: Internationales Dixieland Festival i Dresden, Tyskland ( foto til højre).\nDet er også en stor oplevelse for orkestret og for publikum, når "Jensen" har besøg af den engelske stjerneklarinettist Brian Carrick!\nDet er blevet til mange besøg med store jazzoplevelser på festivaler, i jazzklubber, i kirker og andre spillesteder. Udgangspunktet var oprindeligt at Kurt Jensen fortrinsvis skulle spille tenorsax og dermed "erstatte" trombonen, men det har vist sig, at når både Jensen og Carrick begge spiller deres George Lewis inspirerede klarinetspil samtidig, går det helt forrygende godt!!! Samarbejdet er gået så godt at det er blevet til en fast tilbagevendende begivenhed med Brian på turne både i Danmark og udlandet..\nJENSENS NewOrleans BAND arbejder sammen med mange forskellige musikere. På fotoet til venstre ses (fra venstre): Kurt Jensen, ved siden af ham ses orkestret banjoist og vocalist: Nina Ehrenstraahle.\nI midten - Ninas moder - orkestrets bassist, svenske Nan Ehrenstraale. Ved siden af Nan står en af vore bedste boogie-woogie klaverspillere Erling Rasmussen - som også er fremragende på jazzharmonika.\nHelt til højre: Norbert Susemihl, velkendt dansk/tysk New Orleans style trompetist som ofte optræder med bandet som "special guest".\nHan spiller også flugelhorn som med dets bløde tone er med til at give især balader og hymner en flot sound.\nKirkekoncerter med JENSEN:\nUdover spillejob i jazzklubber, festivaler og andre spillesteder, kan man også opleve JENSEN til kirkekoncerter. Indtil videre har JENSEN optrådt ved sådanne engagementer i Holland, Sverige og Danmark.Ved kirkekoncerter spiller bandet et repertoire hovedsageligt bestående af de meget smukke gamle New Orleans hymner, spirituals og gospelnumre - og dem er der mange af. Mange af dem vokalt fremført af orkestrets sangerinde Nina Ehrenstraale. Det er numre som: "How great Thou art" - "I come to the garden alone" - "When the saints" - "His eye is on the sparrow" - "halleluja"\nDisse koncerter er meget populære, og plejer at trække mange menneske til.


Kandu.dk - tvangsaktioner\n29-05-04 21:10 : pallebhansen\n29-05-04 21:24 : Lexi\n30-05-04 11:08 : carlsen6\n30-05-04 14:13 : carlsen6\n30-05-04 14:16 : carlsen6\n30-05-04 15:04 : pallebhansen\n30-05-04 20:07 : Paulus1\n30-05-04 20:51 : pallebhansen\n05-06-04 17:04 : carlsen6\nFra : carlsen6 Vist : 16405 gange\nDato : 29-05-04 19:26\net eksempel tvangsaktion med et bud på f.eks 200.000 kr hvad kommer der så af ekstra udgifter ???\nhvad skal man være opmærksom på ??\nog passe på...\nDato : 29-05-04 21:10\nDet kan du se altsamen her:\nDato : 29-05-04 21:24\nDu kan prøve at læse lidt på denne side om hvordan en tvangsauktion foregår:\nDer står ikke nøjagtigt hvad der skal betales ud over, men at fogedretten oplyser hvilket beløb der skal betales ud over budsummen. Derfor er det nok også muligt for forhånd at få dette oplyst.\nDet fremgår dog, at der skal betales autionsafgift og stempelafgift. Det kan du måske finde lidt om på www.domstol.dk - jeg har som eksempel fundet en side med afgifter for københavn, men prøv selv at se under din retskreds:\nDato : 30-05-04 11:08\nhar været inde og kigge på de overstående links,,men er der ike nogen, der måske har lidt mere viden om det har måske selv deltaget ???\nDato : 30-05-04 14:16\nkreditforeningerne vil jo som regel få dækket deres restgæld,,men hvad med de efterfølgende panthavere det kunne foreksempel være told og skat går de også ind og byder??????\nDato : 30-05-04 15:04\nDet er jo aldrig til at vide hvem der vil byde, men det plejer jo at være kreditforeningerne der har flest penge i klemme.\nEjendomsmæglere kan jo også se hvad en ting er værd, og byder også tit.\nMen du vil jo ikke hæfte for andres gl. gæld, men har så til gengæld, ikke nogen garanti hvis soklen synker eller der ligger en gl. giftgrund i baghaven.\nDato : 30-05-04 20:07\nJeg vil langt fra påstå, at jeg er ekspert på området, men jeg ved da lidt.\nUdover auktionsbudet skal der betales en række omkostninger. I salgsopstillingen der udarbejdes i forbindelse med tvangsauktionen oplyses der et såkaldt størstebeløb. Størstebeløbet er som det siger, det forventede største beløb der skal betales udover auktionsbudet. På www.tvangsauktioner.dk kan du finde salgsopstillinger på alle ejendomme der er på tvangsauktion.\nDet der skal betales er rekvirentens udlæg og sælæromkostninger, mødesalær for rettighedshavere, offentlige restancer, skyldige forsikringer samt andre ting.\nHvis du overvejer at købe på tvangsauktion bør du dog altid rådføre dig med en advokat først.\nDato : 30-05-04 20:51\nJa jeg har ligesom givet linket, til: http://www.tvangsauktioner.dk/ og regner da med spørgeren har læst AUKTIONSVILKÅR, ellers er de her:\nAuktionsrekvirentens udlægsomkostninger og omkostninger ved gennemførelse af auktionen, herunder salær til advokat samt honorar til en af fogedrettens antaget sagkyndig.\nSalær og rejseomkostnnger til repræsentanterne for de andre i ejendommen berettigede.\nVedrørende a og b er det en betingelse, at de pågældende rettighedshavere får andel i auktionsbudet. Ved delvis dækning nedsættes salærkravet forholdsmæssigt.\nEr auktionen rekvireret af et konkursbo eller dødsbo, hvori gælden ikke er vedgået, betales dog altid fuldt rekvirentsalær.\nGade-, vej- og fortovsbidrag.\nSpildevands- og kloakbidrag.\nRestancer for forbrug af vand, leveret af offentlige almene vandforsyningsanlæg.\nBrugspanthavers underskud efter afholdelse af nødvendige udgifter ved bestyrelse, drift og vedligeholdelse m.v. af ejendommen. Overskud afskrives i brugspanthaverens fordring og derefter i den i øvrigt bedst berettigedes fordring.\nNødvendige udgifter til ejendommens bestyrelse, drift og vedligeholdelse m.v., som er afholdt af auktionsrekvirenten, selv om ejendommen ikke har været taget til brugeligt pant.\nKrav, der i henhold til lejelovgivningen, brandsikringslovgivningen og bygningslovgivningen er gældende mod enhver uden tinglysning.\nDato : 05-06-04 17:04\nfik ikke et billigt hus,,men har lært lidt om auktioner,,,


Minister vil inddrage mindreåriges pas for at hindre ægteskaber - politiken.dk\nDanmark 1. okt. 2020 kl. 20.09\n»Der er kvinder i Danmark, der lever i ægteskaber, som reelt er fængsler. Det skal stoppes. Vi vil på ingen måde lade et regelsæt, der er baseret på en middelalderlig tankegang, stå over danske regler og værdier«.\n»Vi skal sikre kvinder og børn en friere fremtid. De står midt i en frihedskamp, og det er afgørende, at vi tager deres parti og kæmper mod dem, der udviser en brutal adfærd over for kvinder«, siger udlændingeminister Mattias Tesfaye (S).\nOrganisationen finder det mest sandsynligt, at de mindreårige rejser til udlandet for at blive gift i stedet for i Danmark.\nDet samme gælder forældre, som lader deres børn indgå en religiøs vielse. Det gælder også personer over 18 år, der indgår ægteskab med en under 18 år.\nPolitiet har omringet Peter Madsen, der har forsøgt at flygte fra fængslet


SkjaldeDebat :: View topic - Valravn + Hedningarna 19. oktober i Århus!\nValravn + Hedningarna 19. oktober i Århus!\n#1 Posted: Sat Oct 06, 2007 15:35 Post subject: Valravn + Hedningarna 19. oktober i Århus!\nSå er der dømt fest og musik i lange, lange baner!\nValravn (dvs. Virelai) giver koncert på Voxhall i Århus fredag 19. oktober.\nJeg er sikker på, at det bliver et brag af en koncert, og alle i Østjylland og omegn opfordres kraftigt til at komme med.\nJeg kommer i hvert fald selv - med min kæreste\n#2 Posted: Sun Oct 07, 2007 4:08\nValravn og Hedningarna kan opleves ved fælleskoncerter i forbindelse med en mindre danmarkstour den 18., 19., 20. og 21. oktober\nKoncerterne vil blive afholdt på:\n18.: Posten i Odense\n19.: Voxhall I Århus\n20.: Pumpehuset I København\n21.: Stars i Vordingborg\nJeg kommer for resten lige fra den tyndest befolkede Valravnkoncert (på Roskilde Folkfestival) som jeg nogensinde har oplevet. Jeg håbe sku at folk er bedre til at møde op i efterårsferien!!!\nKunne det ikke være muligt at gøre lidt reklame ved at smide et indlæg ind på forsiden af LF.?\n#3 Posted: Thu Oct 25, 2007 13:41\nDet var så den (de) koncert (er)\nJeg var på pletten Vordingborg hvor Valravn spilleden en meget intim koncert for et lille, koncentreret og ikke mindst stille siddende puplikum. Faktisk er det første gang jeg har overværet en Valravnkoncert hvor de berygtede kædedanse udeblev. (to valsende hollændere gælder ikke). Det samme var tilfældet med Hedningarna der dog formåede et få en mindre flok op af stolene. (altså ikke hollændere)\nJeg kan forstå er der var stor forskel på stemningen til de forskellige koncerter rundt om i landet. Hvad siger i andre folk som har oplevet dem?\nGiv en anmeldelse så vi hver især ved hvad vi er gået glip af...\n#4 Posted: Fri Oct 26, 2007 8:52\nDet var en af de fedeste koncerter jeg nogensinde har været med til\nDer var rigtig god stemning, musikerne imellem, Anna Kathrin har en fantastisk stemme og de forstår virkelig at levere varen.\nDer blev danset en kædedans men det var vidst det og det var langt fra alle der var med.\nDet fedeste var da de fremførte "Drømte mig en drøm i nat" Som blev endnu smukkere da min dejlige og talentfulde kæreste faldt på knæ og friede til lille mig.\nHar sjældent været så lykkelig. Hedningerna var også OK, det blev bare meget ensformigt eftersom der ikke rigtig var noget sang.\n#5 Posted: Fri Oct 26, 2007 11:34\nHva' døvlen er den af!!!\n*tjekker et par profiler, lægger lidt gætværk oveni og krydser fingre for ikke at komme til at træde i nogen spinat nogen steder*\nVil det sige, at vores alle sammens lille Tore skal giftes!?!\nHvis jeg har gennemskuet tingene rigtigt, så...:\nTILLYKKE TIL JER BEGGE TO\n#6 Posted: Sat Oct 27, 2007 19:33\nWOOOOOW! Vidste ikke at Tore kunne være så romantisk\n(Damn, der blev den idé gaflet )\nMega tilykke skal også lyde herfra! Håber i er og bliver lykkelige sammen!.. (glæder mig iøvrigt til at møde dig Lotte!)\nMen vil da også gerne lige give en anmeldese af omtalte koncert i København...\nOg det bliver selvfølgelig en temlig lang og hamrende subjektiv smøre, som det jo hører genren til:\nEt lille mobil-snapshot fra aftenen.\nLad mig starte med at sige at DET VAR ET BRRRAAAAAAGG!!! ... Intet mindre.\nValravn har jo fornyet sig selv på det sidste, og det kom også til udtryk i Pumpehuset!\nHvad man synes om denne udvikling i selve musikken, er en smagssag. Men én ting er og bliver den samme: Energien -der jo smitter som ind i helvede... og den havde endda fået et nyk opad i dagens anledning (de vidste jo godt at de var ude at lege Hedningarna )!\nOg hvad de (Hedningarna) angår, blev jeg, trods lidt skepsis overfor meget af deres lidt eksperimenterende musik, fuldstændig overbevist, den aften!\nHOLD KÆFT HVOR DET SVINGEDE, og det' med en selvsikkerhed, rutine og tilstedeværelse (tangerende til leg) jeg kun har oplevet én gang før (Hoven Droven på RO'folk 06... sjovt nok også svenskere).\nDet skyldes måske at de jo bare var DEM... altså uden de finske jänter som jeg har et lidt blandet forhold til. Dog savnede man selvfølgelig Pornopolka\nDet eneste jeg måske kunne have af kritik til deres del af koncerten var en rimelig monotom lyd hele vejen igennem set'et. Langt de fleste melodier var super fyrrige, men det var generelt meeeeget svenskt, på den tretakts-blåmol-drone-agtige måde, som jeg ellers ikke har noget imod.\nMen det blev altså ret ens at lytte på i længden (Det galdt faktisk også Valravns del, dog ikke i ligeså høj grad) ...Men publikum krævede det!\n(- Og for den her's lille instrument-nørds vedkommende, var det jo bare en fryd at se Totte og Anders Norrudde straffe alle deres lækre forskellige instrumenter på hver deres fantastiske måde! )\nSom et sidste, men mindre surt opstød til Hedningarnas del, har jeg altså noget imod live-spillet-folkemusik, og færdiglavede samples på samme scene... men det funger jo!\n(Og så til det jeg tror du er mest interesseret i Nico:)\nHvad publikum angår, var det vidst meget godt at der ikke var siddepladser i Pumpehuset.\nGulvarealet var fuldstændig fyldt ud med ligedele tomme fadølskrus, ligedele VILD, euforisk og meget svedende dans, der bare syntes at blive vildere og vildere.\n(Det plejer jo at være fast tradition når Valravn er på, men faktisk blev det FOR vildt, for et par vikingers vedkommende... De måtte med magt føres ud af vagterne )\nDog bar stemingen præg af, at langt de fleste var kommet for at se Hedningarna. Flere kendte simpelthen ikke de kære ravne... Jublen og dansebegejstringen var ihvertfald mærkbart anderledes mellem de to koncerter (folk sang og nynnede mere med, og de første kædedanse opstod først et godt stykke inde i Hedningarnas sæt!)... men det vil jo altid være opvarmningsbandets forbandelse.\nDet var ihvertfald fedt at feste igennem med Valravnene sammen med alle andre på dansegulvet - nu uden instrumenter\nMen stemningen var jo fantastisk trods alt!... som fx. en meget broget publikumskare (og dog!?):\nMiddelalderfolk (nogle var taget direkte var tøjhus-museets marked I DRAGT), vikinger (i civil, men...), goths, hippier, et par dværge og hvad man måske bedst kan betegne som "almindelige mennesker" (gad vide hvor man selv er, hva!?).\nSom et fælles kritikpunkt må jeg dog fremhæve LYDEN, som selv jeg synes var umenneskelig høj, og med en bas der kunne få hjertet ud af takt.\nDet ved jeg at mange synes er fedt... faktisk inkl. jeg selv... når det gælder tekno. Men med det drone-, larm- og støjniveau der ligger i begge gruppers musik som udgangspunkt, synes jeg at det var til mere skade end gavn... Dog må man jo sige at det giver et vis boost, at kunne mærke lyden rive lidt i organerne!\nDog resulterede det desværre i at Anna Katrins stemme, for det meste, gik temmelig mudret igennem, og druknede til tider i drone og slagtøj (=bas).\nEn af mine venner, der aldrig havde hørt Valravn før, havde derfor ingen glæde af de ellers flotte og spændende tekster, og måtte spørge om hvad for et sprog hun sang på fra nummer til nummer. Havde jeg ikke vidst det på forhånd, havde jeg også måttet give fortabt.\nDet var jo unægteligt synd, men med Anna Katrins udstråling og stemmeføring, kan man jo også diskutere vigtigheden af førnævnte.\nSå med et altoverskyggende godt indtryk er der kun tilbage at sige:\nSYND for dem der ikke oplevede bare én af disse koncerter... tilsyneladende måske mest denne!\nEr selv ihvertfald rigtig glad for at jeg fik taget mig sammen, på trods af søvnmangel, lydtræthed, og mængder af gift tilbage i kroppen, efter en uges FOD.\nDet var alle pengene (som syntes mange i billetlugen), og den efterfølgende smadrethed, vær!\nPS Nico: Hr. og fru Fredberg-Holm, Patrik og Hannah, Mikkel Brunberg og kæreste, Lækre-Stine, Peter Benjamin, Tot og kone, Fabianus-pyromanus-maximus + et par andre af møgungerne, tinstøber-Max, store-Umbra-Jakob, vikinge-Thomas og frue, Thorbjørn og Lærke, Tage fra Moster og Haj, et Aurehøj-slæng, Anna Katrin, Søren Hammerlund, Juan Pino, Martin Seeberg og søster Anja, og en hel masse andre, var der... Du manglede mest af alle !!\n#7 Posted: Mon Oct 29, 2007 20:33\nOg hvis man så gik glip af Valravn og Hedningarna, som vi jo desværre var nogen der gjorde så kan det oplyses at Valravn spiller i Århus igen den 16. november på Musikcafeen.. Denne gang dog uden Hedningarna..\nKom og vær med..\n#8 Posted: Tue Oct 30, 2007 21:46\nNu har Mads så kommet med et fint detaljeret indlæg om Pumpehuset.\nGulvet var som nævnt propfyldt, hvilket resulterede i at vi var nogle der droppede planen, om at starte en kædedans, da man skulle bruge vold for at komme frem.\nMen henhold til lyden og Hedningarna. De havde en sær lyd, jeg kunne ikke helt finde ud af, hvad det skyldtes, om det var fordi at instumenterne var overforstærket, eller om det var forvræning og div. tilsatte lyde.\nEr der nogen der har en ide, om hvad ved jeg tænker på, og kan komme nærmere ind på det?\n#9 Posted: Tue Oct 30, 2007 22:19\nDer er nok mest tale om det sidste Beate.\nHedningarna havde proppet en hel masse eletronik ind over deres instrumenters egentlige lyd.\nDet gælder distortion, ekko, og forvrængninger af alle muulige slags.\nDet var mere tydeligt i visse passager end andre andre. Men de brugte deres pedaler og delvist hengemte udstyr med knapper, flittigt og ofte gennem hele koncerten.\nNoget lød mere syret end kønt efter min mening, men alt sammen lidt sejt! (distortiondrejelire )\n#10 Posted: Tue Oct 30, 2007 22:27\nNoget af det lød ret specielt, ja, og flere af numrene kunne man/jeg ikke rigtig høre, hvilke instrumenter der blev spillet på. De fik en helt anden lyd nogle gange.\nMen nu er jeg så heller ikke helt inde i det der musik halløj, og jeg var godt smadret, da de gik på scenen.


Rekorden for flest jordomrejser i De Berejstes Klub er 32\nJeg begyndte for alvor at rejse, da jeg læste statskundskab. Jeg kom med i en gruppe, der hvert år i påsken arrangerede en studietur for vores medstuderende. På denne måde kom jeg til Sydafrika, Bolivia, Iran/Syrien/Libanon, Uganda/Rwanda og Liberia/Sierra Leone. I forbindelse med turene benyttede jeg næsten altid chancen for at rejse et par uger i nabolandene bagefter. På disse ture mødte vi en utrolig mængde spændende mennesker, der fortalte os om landenes politiske og samfundsmæssige situation. Vi talte med NGO'er, ministre, tidligere krigsherrer, en enkelt præsident og mange flere. Jeg blev bidt af denne måde at rejse på, hvor man ikke bare tog et sted hen, men også blev klogere på det land, man besøgte.\nEfter studiet søgte jeg ind i et kulturrejsebureau, og var der i 4½ år, mens det gik fra at være et ganske lille rejsebureau, hvor jeg som første medarbejder var med til at gøre det til et mellemstort et af slagsen. Jeg har efterfølgende startet mit eget rejsebureau, Bifrost Rejser, som arrangerer kulturrejser med dygtige rejseledere til hele verden.\nBifrost Rejser arrangerer kulturrejser til hele verden med ekspertrejseledere.\nAntal kontinenter: 5\nAntal lande: 90\nAntal territorier: 9\nNordligste sted: Ymerbukta, Svalbard\nSydligste breddegrad: 34S\nSydligste sted: Buenos Aires, Arg.\nHøjeste sted: La Cumbre, Bolivia\nDen sorte vulkan i DR Congo l Congo DR (Zaire) l Morten Svane l 2009 sep\nMens det rigtige Pompeji efter sigende skulle være overrendt af turister, kan dette ikke siges at være tilfældet for den udgave, jeg besøgte, i form af byen Goma i Den Demokratiske Republik Congo. På en måde kan jeg godt...\n03/05/2017 l Gratis rejseforedrag med Niels Lindvig og Per Dalgaard i morgen (torsdag d. 4. maj)\n18/07/2014 l Billigt til Bahrain\nListen indeholder de forum diskussioner brugeren har startet, men ikke de indlæg, som brugeren har kommenteret på.\nØhop i forbindelse med en tur til De Dansk Vestindiske Øer. Jeg har kun et døgn i dette land, og... 2016 1\nSkt. Kitts og Nevis\nØhop i forbindelse med en rejse til De Dansk Vestindiske Øer. Jeg har lejet en bil, så jeg kan... 2016 1\nJeg skal med Bifrost Rejser på en 16-dages kulturrejse til De Dansk Vestindiske Øer. I den... 2016 2\n5. stop på barselsrejse. Et minicruise til Bahamas er overraskende billigt. Jeg tror, at vi gav... 2014 4\n4. stop på barselsrejse. Vi gav nok ikke Panama en fair chance, da vi ikke havde tid til mere... 2014 4\n3. stop på barselsrejse. Costa Rica er et af de mest turistede lande, vi besøgte, og derfor... 2014 10


Du er her: AU Studerende Studieportaler Studieportaler Statskundskab Udveksling og studieophold i udlandet Andre udrejsemuligheder north2north - udveksling med arktisk fokus\nAarhus Universitet er medlem af netværket UArctic, der består af universiteter og andre institutioner, som beskæftiger sig med arktiske forhold. Gennem Uarctic tilbydes nu stipendier på north2north programmet til udvekslingsophold, feltkurser mm. indenfor arktiskrelaterede emner. Læs mere om Uarctic og stipendierne her.\nDe deltagende lande er Canada, Finland, Færøerne, Grønland, Island, Norge, Rusland, Sverige og USA. Du kan finde en liste med north2north partneruniversiteter her. Man kan kun få et stipendium til et ophold med tilknytning til et n2n partneruniversitet.\nStipendier til studieophold ligger på mellem 1000 – 1500 EURO afhængigt af opholdets længde (mellem 2 og 12 mdr.) plus evt. rejsetilskud på mellem 500 – 1000 EURO.\nStipendier til korte kurser og konferencer ligger på mellem 1000 – 1500 EURO afhængigt af hvor man skal hen.\nAnsøgningsfristen er 15. februar. Hvis du er interesseret i at søge, bedes du skrive en mail til n2n koordinator Signe Helbo.\nDu kan søge om midler til studieophold, feltkurser, sommerkurser etc. i det akademiske år 2021-2022, hvis det er knyttet til en n2n partnerinstitution. Alle fuldtidsstuderende på bachelor- , kandidat- eller PhD niveau kan ansøge. Læs mere om betingelserne for udveksling gennem north2north på UArctics hjemmeside.\nDu kan forvente at få svar på din ansøgning i slutningen af marts 2020.\n1412973 / i40


De sociale kl�fter �ges, mens politikerne sover - Politiken.dk\nLeder 21. okt. 2012 KL. 00.01\nDe sociale kl�fter �ges, mens politikerne sover\nUlighed. Tre ud af fire unge fra den nordsj�llandske middelklasse har taget en videreg�ende uddannelse. I nordjylland er tallet ikke helt s� opmuntrende. - Foto: MARIUS NYHEIM (arkiv)\nForeløbig har regeringens reformer kun øget uligheden. FACEBOOK\nDet er formentlig �rtier siden, en dansk politiker har ligget s�vnl�s om natten over den sociale ulighed. Klassesamfundet var jo sendt p� historiens m�dding, ikke? Men at politikere i alle lejre har taget sig en �relang blund, ser vi nu de deprimerende resultater af. Uligheden vokser – og har gjort det l�nge. I g�rsdagens avis kunne vi med afs�t i en ny bog vise, at overklassen stikker af fra resten. I 1985 var den disponible indkomst for et medlem af overklassen 2,4 gange s� h�j som en arbejders, i 2009 var det vokset til 3,9, og formuerne er endnu mere sk�vt fordelt. L�S OGS�OECD advarer mod �get ulighed\nUlighederne handler ikke kun om kroner og �re. Problemet er ogs�, at vi klumper os sammen med sociale kopier af os selv i b�de toppen og bunden af samfundet. Og n�r vi ikke m�des p� tv�rs af skel i skolen og i supermarkedet, s� sv�kker det den sociale mobilitet, som Danmark ellers er ber�mt for. Konsekvensen? Mens tre ud af fire unge fra den nordsj�llandske middelklasse har taget en videreg�ende uddannelse, g�lder det for f�rre end hver femte j�vnaldrende fra nordjyske underklassefamilier. Sig mig, hvor dine for�ldre bor, og hvad de laver, s� skal jeg forudsige dit liv. Lighedssamfund? Sig mig, hvor dine for�ldre bor, og hvad de laver, s� skal jeg forudsige dit liv\nOmkring os er man ved at v�gne op. OECD er bekymret p� Danmarks vegne. Og det borgerlige magasin The Economist advarer mod, at �gede skel i Vesten sv�kker den sociale mobilitet. Der skal g�res noget nu, er budskabet. Pr�cis! Umiddelbart burde det v�re en vindersag for en centrum-venstre-regering, der oven i k�bet st�r og mangler et projekt.\nMen nemt bliver det ikke. Forel�big har regeringens reformer – if�lge AE-R�det – kun �get uligheden. Og de lavth�ngende frugter som gratis uddannelser, SU etc. er plukket for l�ngst. Der kunne v�re tre pejlem�rker i kampen mod uligheden: at klassisk �konomisk fordelingspolitik stadig har betydning, at boligpolitik er vigtig, og at uddannelser ogs� skal appellere til unge uden for middelklassen.\nMen f�rst skal den danske regering lige v�gne op. pmj\nDebatbog giver venstrefl�jen en tiltr�ngt opsang 31. okt 23.17\nDe lavtl�nnede er forsvundet i den r�de luft 31. okt 00.01\n20. okt 15.55\n20. okt 09.45\nOverklassen �ger gabet til de fattige 19. okt 23.24\nVi m� pr�ve at forst� de sk�ndige drabsm�nd 113


Porse snaps - Porsesnaps lavet på porseblade\nForside » Kryddersnaps » Porse snaps – Porsesnaps lavet på porseblade\nPorse snaps blade\nGiver 1 flaske porsesnaps\nDen originale opskrift på porse snaps.\nPorse snaps - Porsesnaps lavet på porseblade er en af de mest lavede kryddersnapse. Mange kan ikke li porsesnaps hvis den bliver for kraftig. En god porsesnaps drikkes kold så man lige kan ane porse smagen. Drikkes den varm bliver den kraftigere og stærk i smagen. På billedet vises en ung porse snaps. Bliver nøddebrun ved lagring.\nPorse snaps - porsesnaps klar til smagsprøve\nIngredienser Porse snaps - Porsesnaps lavet på porseblade\n1 flaske god vodka\n1 eller 2 gode håndfulde blade\nFremgangsmåde Porse snaps - Porsesnaps lavet på porseblade\nSkyl bladene og dup dem tørre.\nKom blade ned i et stort rent glas.\nHæld vodka over og sæt låg på.\nSæt glasset et mørkt og tørt sted i ca. 7 dage.\nHæld blandingen gennem et kaffefilter og ned i en karaffel eller flaske.\nPorsesnaps skal nu hvile i ca. 4 uger før den er klar.\nPrøv også Porse Snaps lavet på blomster\nTips til Porsesnaps af porseblade\nDu kan komme blomster med under lagringen\nDu kan lade den trække med blade i flere år. Den bliver så mere kraftig i smagen af porse. Fortyndes med vodka efter smag. Hviletid også efter smag og behag\nNydes gerne iskold\n« Porsesnaps lavet på blomster\nLyng snaps - Lyngsnaps lavet på lyngblomster »\nSkrevet i: Alle madopskrifter, Kryddersnaps Tags: Porsesnaps lavet på porseblade


Skilængde - Guide til valg af længde på ski\nSkilængde – Valg af længde på ski\nLængden af dine ski har stor indflydelse på dit skiløb og din glæde ved at stå på ski.\nI denne artikel kan du læse, hvordan du vælger den rigtige længde ski.\nLæs også: Sådan vælger du den rigtige type ski\nArtiklens anbefalinger af skilængder er lavet med kompetent hjælp fra følgende eksperter:\nAnders Olesen (skiskolechef hos Den Danske Skiskole, tøjpusher hos TGSIO.com og redaktør/ejer af Skiers.dk)\nMichael Kokborg (Eurotrainer-instruktør hos Den Danske Skiskole og barrista hos Kaffevogne.dk)\nFrank Kruse Petersen (skiudstyrsnørd og ejer af skibutikken Steep & Deep)\nMartin Schøber (tidligere vinder af Freeride DM, medstifter af webshoppen Blacksnow.dk og fastboende pudderjæger i St. Anton am Arlberg)\nVores tabel med kropshøjde/skilængder er IKKE en facitliste.\nAnbefalingerne af skilængde er vejledende og behæftet med en lang række forbehold, som vi også beskriver senere i denne artikel.\nDu skal tage højde for mange faktorer, når du skal vælge alpinski i den rigtige længde.\nSeks af de vigtigste faktorer er:\nDin skistil (aggressiv versus afslappet)\nSkitype (f.eks. all-mountain ski)\nDin højde er udgangspunktet for vores anbefalinger af skilængde.\nDin vægt er mindre vigtig, men har også indflydelse på den optimale skilængde. Hvis du vejer mere end gennemsnittet for personer med din højde, er det dog bedre at vælge en stivere ski frem for en længere ski.\nDit niveau som skiløber er også relevant, når du skal vælge længde på din ski. Nybegyndere bør vælge blødere og ofte også kortere ski end eksperter.\nOmvendt bør aggressive skiløbere, der “angriber” pisten i højt tempo overveje at vælge længere og stivere ski end skiturister, der cruiser ned ad pisterne i langsomt tempo.\nDe anbefalede skilængder er tæt koblet til skitypen. Den samme person kan både stå optimalt på 165 cm lange pisteski (race carvere) og på off-piste ski, der er mindst 25 cm længere.\nSkiens profil og skiens “effektive” længde (kontaktfladen med sneen) svinger fra skimodel til skimodel. Derfor bør f.eks. en all-mountain ski med meget “rocker” i skispidsen ofte vælges længere end all-mountain ski med kort eller ingen “rocker”.\nTil brug for denne guide har vi defineret “nybegynder”, “erfaren” og “ekspert” som følger:\nDu foretrækker nypræparerede grønne pister i højt solskin. Opkørte blå pister får dig til at ligne Bambi på glatis. Hvis du står på en rød piste, er du kørt forkert. Du sover gerne længe, når det sner uden for.\nDu har godt styr på den grundlæggende skiteknik. Kører selvsikkert på røde pister, i hvert fald før frokost og i solskin. Kun lange sorte pister og off-piste skiløb kan få din puls op i det røde felt.\nHele bjerget er din legeplads. Du kører hurtigt og sikkert på pister i alle farver, også i snevejr. Du har overskud til at tage selfies med din ene hånd, mens din anden hånd holder afslappet fast i skiområdets hurtigste T-lift. Du elsker snevejr, fordi du ved, at det er lig med kortere liftkøer, bedre plads på pisterne og dybere pudder.\nSå lange skal dine ski (måske) være\nNu vover vi pelsen og viser dig en vejledende tabel, som kan hjælpe dig med at vælge den skilængde, som passer bedst til dig og dit skiløb.\nTabellen tager udgangspunkt i kropshøjde, skitype og anbefalinger af skilængde til en mand.\nLæs mere om valg af skilængde til kvinder og børn længere nede.\nAnbefaling af skilængde – Herrer\nHer er en tabel med vejledende skilængder for henholdsvis pisteski, all-mountain ski, park ski og freeride/off-piste ski. Med højde menes “kropshøjde” fra top til tå.\nPisteski Højde minus 15 cm Højde minus 10 cm Højde minus 5 cm\nAll-mountain Højde minus 10 cm Højde minus 5 cm Som din højde\nParkski Højde minus 5-10 cm Højde minus 5-10 cm Højde minus op til 20 cm\nOff-piste Svarende til din højde Svarende til din højde Højde plus 5 cm\nAnbefaling af skilængde – Damer\nKvinder, der skal vælge længde på ski, bør trække yderligere cirka 5 cm fra ovenstående anbefalinger.\nMed andre ord bør en kvindelig nybegynder vælge pisteski, der er cirka 20 cm kortere end kropshøjden, hvilket omtrent svarer til, at skien skal gå til hagen.\nAnbefaling af skilængde – Børn\nLængdetips til dig, der ikke er som gennemsnittet\nHvis du vejer mere end gennemsnittet ift. din højde…\n… bør du vælge en stivere ski, før du begynder at lægge ekstra centimeter til i længden.\nHvis du vejer mindre end gennemsnittet ift. din højde…\n… bør du vælge en blødere ski, før du begynder at trække cm fra i længden.\nHvis du foretrækker store sving og ofte kører hurtigt…\n… kan det måske være en fordel at vælge skien 3-5 cm længere end i skemaet ovenfor\nHvis du foretrækker korte sving og ofte kører langsomt…\n… kan det måske være en fordel at vælge skien 3-5 cm kortere end i skemaet ovenfor\nHvis du vælger en ski med meget “rocker”…\n… bør du overveje at vælge skien længere end i skemaet ovenfor for at kompensere for skiens kortere kontaktflade pga. “rockeren”.\nDet siger eksperterne også om valg af skilængde\nMichael Kokborg siger:\n“Et skema som dette kan give falsk tryghed for dig som skikøber. Find en lokal skibutik, hvor du kan få kompetent hjælp til at vælge netop den ski og den skilængde, som er perfekt til dig.”\n“Nybegyndere skal ikke nødvendigvis have kortere ski end eksperter. Nybegyndere skal blot have begynderski i den rigtige længde.”\nFrank Kruse Petersen siger:\n“Gennemsnitslængden på de herreski som vi sælger i vores butik er 170-175 cm. Blandt vores kvindelige kvinder er der størst efterspørgsel på dameski i længder omkring 155 cm.”\n“Hvis du står og vakler midt imellem to størrelser, vil det oftest være bedst at vælge den korte udgave”\n“Hvis du er tungere end andre skiløbere med din kropshøjde, bør du kompensere for den ekstra vægt ved at vælge en stivere ski frem for at vælge en længere ski.”\n“Meget høje skiløbere kan have svært ved at finde ski, der er lange nok, hvis man følger tommelfingerreglerne i artiklen. Her bør man så vælge den længste udgave af den model, som man ønsker”.\nMartin Schøber siger:\n“Mange ambitiøse nybegyndere, øvede og eksperter har en tendens til at bruge for korte ski. Er du i tvivl om længden, vælg da den længere model. Det er nemmere at tilpasse sig en længere ski end at blive begrænset af en for kort ski.”\n“Når der skal vælges park- eller pudderski med twintip, skal man være opmærksom på, at der går aktiv skilængde “tabt” i begge ender. En twintip ski skal derfor gerne være lidt længere end en ski uden twintip.”\nHvor lange er eksperternes egne ski?\nJeg har også lokket eksperterne til at afsløre, hvilke længder ski de selv foretrækker, når de indtager pister og bjergsider nord eller syd for os. Lad være med at kopiere deres længdevalg blindt. Bemærk i stedet den indflydelse som skitypen har på valg af skilængde.\nFrank Kruse Petersen (Højde: 177 cm | Vægt: 72 kg)\nSL Race (pisteski): cirka 165 cm\nGS Race (pisteski) cirka 175-180 cm\nAll-mountain ski: cirka 175-180 cm\nAnders Olesen (Højde: 189 cm | Vægt: 85 kg)\nSalomon S-RACE PRO (pisteski): 182 cm\nSalomon QST 99 (off-piste): 188 cm\n(begge ski er de længste i den pågældende modelserie)\nMartin Schøber (Højde: 188 cm | Vægt: 80 kg)\nArmada JJ 2.0 (off-piste): 195 cm\nArmada Invictus 99TI (touring): 184 cm\nMichael Kokborg (Højde: 189 cm | Vægt: 88 kg)\nDynastar Speedmaster WC (pisteski): 188 cm\nDynastar Prorider (off-piste): 192 cm\nDynastar Legend 106mm (touring): 188 cm


Nytårs outfit kvinder: 4 tips til dit nytårs outfit | Modeinspiration.dk\nHvert år til nytår melder det store spørgsmål sig: Hvordan skal mit nytårs outfit se ud? Det kan være svært at beslutte, om du skal gå klassisk til værks med en sort kjole og en smule glimmer, eller om du skal gøre noget vildt og uforudset. Her får du 4 tips til, hvordan du finder dit nytårs outfit.\n1. Dit nytårs outfit er dér, hvor du virkelig kan skeje ud\nSelvom du alle dage på året kan klæde dig i lige det, du har lyst til, så er det ikke alle, der har modet til at troppe op på arbejde i en glimmernederdel eller med en lang fjer i håret. Men alle normer kastes lidt ud af vinduet til nytår, og det er altså din store mulighed for at have en kjole på, du altid har drømt om, men ikke har vidst hvornår du ellers skulle tage på. Kridt derfor skoene af, tag dit vildeste nytårs outfit på og hop ind i det nye år i det tøj, du altid har drømt om.\n2. Find de rigtige sko til dit nytårs outfit\nSelvom det hele tit går op i kjolen eller andet tøj, du har lyst til at have på, så er dit nytårsoutfit ikke komplet uden et par lækre sko. Når du vælger sko til dit nytårs outfit, så skal du selvfølgelig vælge et par sko, der passer til resten af dit tøj, men husk også at vælge nogle sko, der passer til den aften, du skal have. Ved du på forhånd, at du kommer til at stå meget op, så husk at have et par behagelige sko på, og overvej måske en ekstra gang, om de helt høje stiletter er en god idé. Skal du danse meget, så kan et par lækre sneakers være guld værd nytårsaften, og du kan sagtens finde sneakers, der egner sig godt til at fuldende dit nytårs outfit. Men ved du, at du alligevel kommer til at sidde meget ned, og der ikke er nogen, der skal danse, så kan du sagtens finde de festlige stiletter frem til lejligheden.\n3. Du kan sagtens vælge et klassisk nytårs outfit\nSelvom det er tilladt at skeje ud til nytår, så er det ikke ensbetydende med, at du skal. Du kan nemlig sagtens se festlig og nytårsagtig ud i et klassisk outfit, for eksempel i en stilet sort kjole eller lignende. Det vigtigste er faktisk, at du vælger noget tøj, du føler dig godt tilpas i, og som du har lyst til at have på helt til den lyse morgen.\n4. Husk accessories til dit nytårs outfit\nUanset hvad du skal have på, så er accessories en genial måde at afslutte dit look. Et par store øreringe, en flot halskæde eller noget fint pynt i håret er alt sammen muligt, så bare find dine yndlings accessories frem fra smykkeskrinet og spring ind i det nye år på en festlig og moderigtig måde.\nForrige artikel Nytårs outfit herre: 4 tips til mandens outfit til nytår\nNæste artikel Jule outfit: Sådan finder du det perfekte jule outfit


24K Gold Prism Moisturizer - Transparent - Nelly.com\n24k gold prism moisturizer\nSkønhed / Ansigtspleje / Dagcremer\n24K Gold Pure Luxury Lift & Firm Prism Cream er en ultra let, udjævnende og farvekorrigerende fugtighedscreme. Den er lavet til at fremhæve en smuk glans på alle hudtyper og hudtoner. Indeholder Intelligent Shade-Sensing Sphere Technology som er en blanding af ingredienser, der reflekterer og spreder lys for at skabe en strålende, fejlfri og frisk hud. Aktive, fugtgivende ingredienser gendanner hudens fugtniveau og forsyner huden med øjeblikkelig og langsigtet fugt for en frisk, silkeblød og mat finish. Til alle hudtyper.\nPåfør over hele ansigtet eller på specifikke områder, hvor lyset rammer ansigtet naturligt som eksempelvis kindben, næseryg og brynben. Kan bruges alene, under eller oven på makeup. Den er også fin at påføre på udskæringen, arme og ben.


MØDREGRUPPEN - DVD | filmxperten.dk\nMØDREGRUPPEN - DVD\nI Hong Kong lever den nybagte mor Line det vilde jetsetliv sammen med manden Bjørn, som er direktør for familiens internationale virksomhed. Da Line opdager, at Bjørn har en affære med deres filippinske barnepige, rejser hun i raseri til det sidste sted hendes mand vil lede - hendes sydfynske hjemby. Hvad der blot skal være et kortvarigt ophold,bliver en længere rejse hjem til rødderne, den indebrændte keramikerkusine Maja og mødet med en sprudlende mødregruppe. Bjørn lukker for alle Lines midler og truer med at tage sønnen fra hende.\nLine står til at miste alt, og samtidig rammer hverdagens praktiske udfordringer og fordommene om livet i provinsen. Sammen med mødregruppen og den fortørnede kusine, tager Line kampen op mod grød, gylp, gæld og trusler fra en magtfuld ægtemand.


Beslutninger på den ordinære generalforsamling 2021 i Ørsted A/S\nDen reviderede årsrapport for 2020 og fordeling af overskud\nØrsteds reviderede årsrapport for 2020 blev godkendt.\nUdbetaling af udbytte på 11,5 kr. pr. aktie blev godkendt.\nVederlagsrapporten for 2020 blev godkendt.\nForslag om anvendelse af overskud i henhold til den godkendte årsrapport blev godkendt.\nForslag fra bestyrelsen om bemyndigelse til køb af egne aktier blev godkendt.\nDet foreslåede vederlag til bestyrelsen for 2021 blev godkendt.\nGeneralforsamlingen genvalgte Thomas Thune Andersen som formand for bestyrelsen, Lene Skole som næstformand for bestyrelsen og Lynda Armstrong, Jørgen Kildahl, Dieter Wemmer og Peter Korsholm som medlemmer af bestyrelsen. Endvidere blev Julia King, Baroness Brown of Cambridge, og Henrik Poulsen valgt som nye bestyrelsesmedlemmer.\nDe foreslåede ændringer af vederlagspolitikken for bestyrelsen og direktionen blev godkendt.\nDen foreslåede ændring af vedtægterne blev godkendt.\nBeslutninger på den ordinære generalforsamling 2021 i Ørsted


Regeringen sender gymnasierne på svær matematikopgave - Politik\nPolitik 06.04.2016 kl. 14:02\nRegeringen sender gymnasierne på svær matematikopgave\nStor mangel på matematiklærere udfordrer regeringens plan om obligatorisk matematik på B-niveau i gymnasiet. Det bliver også svært for eleverne, der i forvejen dumper matematik i stor stil.\nDanmarks Matematiklærerforening Ellen Trane Nørby\n19.02 Spirende fiberkanon snupper kæmpekunde fra TDC: Vil presse telegiganten på erhvervsforretningen\n13.02 MTG-boss blev brændt af: Vi ser andre mulige partnere end TDC\n12.02 Pernille Erenbjerg står til at blive som TDC-topchef under nye ejere\n12.02 Bejlere vil sikre fem millioner danskere et tocifret afkast på spektakulært TDC-køb\n11.02 Den kommende uge: Her er dine fikspunkter i nyhedsstrømmen\nRegnemetoderne skal være kreative, hvis gymnasierne fremover skal få tabellen med matematiklærere til at gå op.\nDet kan nemlig få konsekvenser for gymnasierne og de kommende studenter, hvis regeringens plan om, at alle gymnasieelever skal have matematik på minimum B-niveau, bliver til virkelighed.\nFagniveauer på de gymnasiale uddannelser er inddelt i A- B- og C-niveau.\nSom hovedregel er forløber C-niveau over ét år, B-niveau over to år og A-niveau over tre år.\nSom det ser ud i dag kan elever på det almene gymnasium (STX) og handelsgymnasiet (HHX) vælge studieretninger med matematik inden for alle tre fagniveau, mens teknik gymnasium (HTX) har obligatorisk matematik B.\nGymnasierne mangler nemlig matematiklærere i forvejen, og med et krav om endnu mere matematik i gymnasiet, står de danske gymnasier over for store problemer, mener Matematiklærerforeningen.\n»Vores mangel på matematiklærere er i forvejen en kæmpe udfordring, og med endnu flere elever bliver det nærmest umuligt at opretholde kvaliteten med den nuværende lærerstand. Hvis matematik B bliver obligatorisk, kunne konsekvensen være, at vi får mindre tid til forberedelse. Men så bliver undervisningen også ringere,« siger Morten Olesen, formand for Matematiklærerforeningen.\n»Allerede før vi snakker om obligatorisk Matematik B, ansætter flere gymnasier matematiklærere uden de formelle kvalifikationer. Så jeg ved virkelig ikke, hvor regeringen på kort så tid vil finde så mange nye matematiklærere,« siger han.\nHvis gymnasiereformen ender med obligatorisk matematik på B-niveau, vil det betyde, at ca. 25 pct. flere elever vil få matematik B på handelsgymnasiet (HHX), mens tallet er 14 pct. for det almene gymnasium (STX). Det viser de seneste tal fra Undervisningsministeriet.\nDen sidste treårige, gymnasiale uddannelser, teknisk gymnasium (HTX), har allerede obligatorisk matematik på B-niveau.\nRegeringen lægger op til en helt ny start i gymnasiet\nHos Matematiklærerforeningen tror man ikke på, at det er muligt at få alle gymnasieelever igennem B-niveauet.\n»I forvejen på dumpeprocenten på Matematik B temmelig stor. Og man må formode, at de elever, der i dag vælger matematik på C-niveau, ikke interesserer sig for faget. Så enten får vi en voldsom høj dumpeprocent, eller så bliver B-niveauet udvandet så meget, at matematik B ikke længere giver de ønskede kompetencer,« siger Morten Olesen.\nI 2015 var det næsten hver femte gymnasieelev (18 pct.), der endte med en dumpekarakter i skriftlig matematik på B-niveau.\nMed gymnasiereformen vil regeringen alligevel indføre matematik B som et minimumskravet på alle studieretninger. Undtagelse er dog, at elever med tre fremmedsprog kan nøjes med C-niveau.\nArgumentet fra undervisningsminister Ellen Trane Nørby har lydt, at matematik er et krav på en stor portion videregående uddannelser, og derfor skal B-niveauet være obligatorisk for at hindre de mange suppleringskurser efter gymnasiet.\nForskningschef på Center for Ungdomsforskning ved Aalborg Universitet, Noemi Katznelson, er dog overbevist om, at obligatorisk matematik B vil få store konsekvenser for eleverne.\n»Det er en skjult adgangsbegrænsning i reformudspillet, men det er virkelig noget, der kommer til at sortere groft i eleverne. Matematik er det fag, som volder flest problemer for eleverne, og det er ingen tvivl om, at vi vil se en stor dumpeprocent. Hvis eleverne dumper faget, kan de ikke bruge det til at søge videregående uddannelser, så det bliver en kæmpe opgave for gymnasierne at få eleverne igennem matematik B,« siger Noemi Katznelson.\nRegeringen skriver i sit udspil til gymnasiereformen, at Matematik B skal nytænkes. Det foreligger dog ikke mere konkret, hvad nytænkningen indebærer.\nLægemonopol hjælper ikke akupunkturpatienter: Minister skrotter lovforslag efter nye tal\nHF skal fortsat være en mønsterbryderuddannelse\nElever, der ikke klarer karakterkravet på 4, skal stadig kunne komme på HF efter en individuel vurdering.\nOverblik: Sådan ønsker regeringen fremtidens HF\nRegeringen vil have en HF med en stærkere profil målrettet erhvervs- og professionsuddannelserne.\nLovændring åbner for erstatning for psykiske medicinskader\nDet er i dag muligt at søge om erstatning ved fysiske skader efter brug af lægemiddel, men ikke psykiske.


Massage til lindring af spændinger og muskelsmerter - GVB\nRedaktionen — 22. juni 2019 0 comment\nDen måde vi bruger vores kroppe på, influerer på kroppes tilstand. Har du et stillesiddende arbejde, vil du have stor risiko for at døje med gener og smerter som følge af dine arbejdsstillinger ved et skrivebord.\nNår vi sidder stille i samme stilling og position igennem flere timer ad gangen, udsætter vi nakke, skuldre og øvre del af ryggen for muskelspændinger.\nDen bedste måde at forebygge og behandle spændinger og muskelsmerter på er ved at få massage.\nHvordan opstår muskelspændinger fra stillesiddende arbejde?\nNår du igennem flere timer på en dag udfører samme bevægelsesmønstre, og når du befinder dig i samme fysiske position dag for dag, er der stor risiko for dannelse af muskelinfiltrationerne. Infiltrationerne er også kendt som muskelspændinger, som kan opstå ved nakken, skuldrene samt ryggen. Infiltrationerne er et tegn på, at din krop er belastet fra gentagne og uhensigtsmæssige bevægelsesmønstre.\nMuskelspændinger kan med tiden blive forværrede og blive mere og mere hårde. Dette medfører gener og fysisk ubehag for dig. Du vil blive generet og hæmmet i dine daglige aktiviteter og gøremål, når du mærker muskelsmerter.\nMassage er den mest effektive og skånsomme behandling, som kan løsne infiltrationerne op, så du bliver smertefri.\nEn massør vil yde en muskelafspændende behandling via forskellige former for tryk på din krop. Den er en naturlig behandlingsform, som har været anvendt i flere hundrede år, og som i dag er et anerkendt redskab til at løse muskelspændinger.\nDer er ingen risici forbundet ved at få massage. Derimod vil trykbehandlingen stimulere blodomløbet i din krop, og det vil hjælpe med til at få udskilt affaldsstoffer i din krop. En massør vil trykbehandle dig ud fra dine behov.\nAlle og enhver kan modtage trykbehandlingen, og det kan være en ekstra god idé at gå ved en autoriseret og professionel massør som forebyggende tiltag.\nDer er både fysiske og mentale fordele forbundet ved at få massage:\nDu opnår et større fysisk velvære\nDit fysiske velvære smitter positivt af på din psykiske tilstand\nDu kan blive fri for smerter og gener i nakkeområdet, skuldrene og ryggen\nDu kan bruge behandlingsformen både som behandlende og forebyggende tiltag\nDu får en individueltilrettelagt trykbehandling af en professionel massør\nSådan kan en massør hjælpe dig\nDer findes forskellige behandlingsformer, som kan gavne kroppen, når du oplever fysiske smerter, gener og ubehag. Det er vigtigt, at du reagerer på disse symptomer, som er tegn på, at din krop er belastet og spændt. Des længere tid du overhører symptomerne, des mere omfattende og langvarig en behandling vil du få brug for i forhold til at løsne spændingerne i kroppens muskulatur.\nDer findes forskellige massageformer, som overordnet opdeles op i en wellness udgave og en behandlingsorienteret udgave.\nDen behandlingsorienterede udgave udføres af uddannede massører, som har stort kendskab til kroppens opbygning af muskler og led. En massør er i stand til at vurdere dit behov for behandling, og han eller hun er kompetent til at udføre en skræddersyet behandling. I denne forbindelse ved massøren arbejde med at løse dine muskelspændinger op.\nForrige artikel Sådan bruger du dit ur som en del af dit outfit\nNæste artikel Sådan øger du værdien af dit hus


Regulativ for Værebro Å - PDF\nDownload "Regulativ for Værebro Å"\n1 Roskilde Amt Regulativ for Værebro Å Frederiksborg Amt, Teknik & Miljø, Kongens Vænge 2, 3400 Hillerød\n3 Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse 1. REGULATIV FOR VÆREBRO Å Grundlaget for regulativet Betegnelse af vandløbet Afmærkning og stationering Fikspunkter Vandløbets vandføringsevne Vandføringsevnen beskrives ved følgende teoretiske dimensioner og fald: Bygværker Administrative bestemmelser Vandløbsmyndigheden Bestemmelser om sejlads Bredejerforhold Friholdte banketter Arbejdsbælte langs åen Afgræsning langs vandløbet Kreaturvanding Bortledning af vand Regulering m.m Forurening m.v Drænudløb og grøfter Skade på bygværker m.v Afmærkningen Træer og buske Fiskeredskaber Overtrædelse af bestemmelserne Vedligeholdelse Generelle bestemmelser Strømrendebredder Oprensning Grødeskæring Slåning af skråninger og banketter Grøde og oprenset fyld Udbedring af bygværker m.m Tilsyn Revision Regulativets ikrafttræden Oversigtkort over Værebro Å\n4 Indholdsfortegnelse 2. REDEGØRELSE Indledning Offentlig planlægning Vandområdeplan Målsætning B3; "Karpefiskevand" Vandområdeplanens krav til Værebro Å Vandindvindingsplan Bolig, erhverv og fritid Jordbrug Naturhensyn Fredningsplan Landbrugsplan Væsentligste ændringer i forhold til tidligere regulativ Vandføringsevne Fastsættelse af vandføringsevnekrav Oprensning Grødeskæring Slåning af banketter og skråninger Øvrige ændringer Drænudløb Beplantning Banketbredder Arbejdsbælte langs åen Fiskeredskaber Sejladsbestemmelser Konsekvensvurdering af de ændrede vedligeholdelsesbestemmelser Afvandingsmæssige forhold Miljømæssige forhold Restaureringsbehov Afstrømningsforhold Vandløbets historie Indkomne indsigelser og ændringsforslag Notat vedrørende indsigelser og bemærkninger til regulativforslag for Værebro Å Indsigelse fra Ole Andreassen Indsigelse fra Landboorganisationernes Grundforbe-dringskontor v. Brøbeck Legarth, på vegne af flere unavngivne bredejere Indsigelse fra Erling Thygesen, Maglehøjgård Indsigelse fra Erik Bay Jørgensen Indsigelse fra Ib Frandsen Indsigelse fra Poul Christiansen Indsigelse fra Søren Rex - Thomsen Bemærkninger og spørgsmål fra Danmarks Naturfred-ningsforenings lokalkommite i Grunds ø Bemærkninger fra Gundsø Kommune Bemærkninger fra Stenløse Kommune Litteraturliste\n5 Grundlaget for regularitet 1. Regulativ for Værebro Å 1.1. Grundlaget for regulativet. Værebro Å er optaget som amtsvandløb i Frederiksborg, Københavns og Roskilde amter i henhold til vedtagelse i de respektive amtsråd. Regulativet er udarbejdet på grundlag af lovbekendtgørelse nr. 404 af 19. maj 1992 om vandløb (vandløbsloven), samt Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 49 af 15. februar 1985 om klassifikation og registrering af vandløb og om regulativer for offentlige vandløb. De hidtil gældende skikkelseskrav ophæves, og i stedet er der fastsat krav til vandløbets vandføringsevne. Regulativet er udarbejdet under hensyntagen til de miljømæssige krav til vandløbskvaliteten, der er fastsat i vandområdeplanen samt øvrige sektorplaner for området vedrørende bebyggelse, fredninger, vandindvinding m.m. Angående disse forhold henvises til redegørelsen kap.2 Dette regulativ erstatter det hidtil gældende regulativ for Værebro Å af 13. marts 1963, tillægsregulativ af 5. september 1966, Roskilde amts tillægsregulativ af 10. maj 1988, for så vidt angår Værebro Å, samt Frederiksborg Amts fællesregulativ af 28. marts\n6 Betegnelse af regulativet 1.2. Betegnelse af vandløbet. Regulativet omfatter strækningen af Værebro Å fra st. 0 ved sammenløbet mellem Bunds Å og Jonstrup Å, til udløbet i Roskilde Fjord, i alt ca meter, se kortet appendiks 1. Kort med oplandsgrænser Værebro Å udgør hovedløbet i et opland på i alt ca. 153 km 2. Sidevandløbene fremgår af nedenstående skema. Navn Udløb i Værebro Å, station, meter Vandløbsmyndighed Jonstrup å Bunds å Damvad å Søsum Rende Engagerrenden Sørup Rende Veksø Rende Vejle å Landdiget Avnsørenden Helledemose Vandløb Stenløse å Falkærrenden Salsmosegrøften Københavns amt Københavns amt Frederiksborg amt Frederiksborg amt Københavns amt Københavns amt Frederiksborg amt Københavns amt Frederiksborg amt Roskilde amt Frederiksborg amt Frederiksborg amt Gundsø kommune Frederiksborg amt 6\n7 Afmærkninger og stationering 1.3. Afmærkning og stationering. Vandløbet er afmærket med 37 stationeringspæle jævnt fordelt fra st. 0 til udløbet i Roskilde Fjord. Stationeringspælenes placering er angivet i nedenstående tabel: Skalapæl nr Station meter Teoretisk bundkote cm Bemærkninger tilløb Jonstrup å, Bunds å Knardrup bro tilløb Damvad å Engagerrenden tilløb Sørup Rende tilløb Veksø Rende tilløb Vejle å Lunde bro målestation tilløb Helledemose Vandl. tilløb Stenløse å Stenløse bro målestation Øvre Værebro bro Skalapæl nr Station meter Teoretisk bundkote cm Nedre Værebro bro målestation Bemærkninger Fikspunkter De anførte koter referer til D.N.N., G.I., idet følgende fikspunkter er anvendt ved opmåling af vandløbet. Punkt nr. Kote meter Station meter Lokalitet Fiks-punkt Punkt Bolt, "Kildegård" Kirke Værl., V gavl Bolt, Gammelvad bro, Ø brovange Bolt, banebro over vej til "Friheden" Bolt, "Friheden" stuehus, V gavl Bolt, "Kastholm", V gavl Rundjern, Kbh.vandf. pumpest., gavl Bolt, "Gulddyssegård", stuehus, gavl Bolt, stuehus S gavl Top pejlerør, Kbh. vandf. Bolt, Rådalsvej 71, stuehus 7\n8 Vandløbets vandføringsevne 1.4. Vandløbets vandføringsevne. Vandløbsmyndighederne har besluttet, at vandløbets vedligeholdelse skal ske med henblik på at sikre de miljømæssige krav til vandløbskvaliteten og vandløbets vandføringsevne. Vandføringsevnen beskrives ved en teoretisk skikkelse og fald gældende for vinterperioden, 1. januar til 30. april. Skikkelsen og faldet angiver den vandføringsevne, der mindst skal være til stede i vandløbet. Vandløbet kan antage en vilkårlig skikkelse, blot vandføringsevnen er mindst lige så stor, som den ville have været, hvis vand-løbet havde haft den angivne teoretiske skikkelse og fald. Vandføringsevnen kontrolleres mindst hvert tredje år ved opmåling eller pejling af vandløbets skikkelse. På strækninger hvor der erfaringsmæssigt er risiko for aflejringer foretages kontrollen af vandføringsevnen hvert år. Der skal foretages oprensning af vandløbet, hvis den opmålte skikkelse ved en vilkårlig vandføring giver anledning til en højere vandstand end den ville have været, hvis vand-løbet havde haft den angivne teoretiske skikkelse og fald Vandføringsevnen beskrives ved følgende teoretiske dimensioner og fald: Station meter Bundkote cm Fald o-/oo Bundbredde cm Anlæg Anmærkning , *Jonstrup å / Bunds å , skalapæl , Damvad å , indløb stryg , udløb stryg , indløb stryg , udløb stryg , Sørup Rende , Vejle å , Stenløse å , skalapæl Roskilde Fjord 8 * Bundkoten for Jonstrup Å og Bunds Å ved sammen-løbet med Værebro Å er henholdsvis 5 og 10 cm lavere end den teoretiske bundkote for Værebro Å i st. 0. Dette giver dog ikke anledning til problemer, da der i Jonstrup Å og Bunds Å først skal foretages oprensning når der er op til 10 cm's aflejringer over bundkoten. I Værebro Å derimod skal der foretages oprensning når vandføringsevnen er reduceret ti mindre end det, den teoretiske bundkote/-skikkelse beskriver.\n9 Vandløbets vandføringsevne Bygværker. Station Art Vejbro, elemen-trør Knardrup bro, be-ton arbejdsbro, beton arbejdsbro træ (gang-bro) arbejdsbro træ (gang-bro) Snyde bro, beton jernbanebro, granit arbejdsbro træ (gang-bro) Lunde bro, beton arbejdsbro træ (gang-bro) grødeoptagningsplads Veksø bro, beton Stenløse bro, beton arbejdsbro træ (gang-bro) arbejdsbro træ (gang-bro) arbejdsbro træ (gang-bro) Øvre Værebro bro, beton Nedre Værebro bro, btn. arbejdsbro træ (gang-bro) Opmålt bundkote cm Ejerforhold Frb. amt kommunebro privat privat privat Kbh. amt DSB Frb. amt kommunebro Frb. amt Frb. amt kommunebro kommu-nebro Frb. amt Frb. amt privat Frb. amt Frb. amt privat Krydsende kabler og ledninger Nedenstående liste rummer oplysninger om krydsende ledninger og kablers omtrentlige placering i forhold til vandløbets stationering. For oplysninger om ledningers nøjagtige krydsningssted henvises til ejeren. Listen er baseret på oplysninger, der løbende er tilgået amtets vandløbsarkiv. Station Art Ejerforhold Naturgasledning Vandledning Telefonkabel Lyslederkabel Naturgasledning 120 kw kabel Vandledning El kabel Vandledning Naturgasledning El kabler, 2 stk El kabler, 2 stk Lysle-derkabel El kabler, 2 stk Vandledning El kabel El kabel HNG Kbh. vandf. KTAS KTAS HNG NESA Kbh. vandf. NESA Kbh. vandf. HNG NESA NESA KTAS NESA Vandværk matr. 22a Jyl-linge NESA NESA 9\n10 Administrative bestemmelser 1.5. Administrative bestemmelser Vandløbsmyndigheden Værebro å er fordelt på følgende strækninger: St St St : Københavns amtsråd. : Frederiksborg amtsråd. : Roskilde amtsråd. Vandløbet med bygværker m.v. skal vedligeholdes således, at vandløbets vandføringsevne ikke ændres. Vandløbets vedligeholdelse påhviler vandløbsmyndigheden. Med hensyn til de fastlagte vedligeholdelsesbestemmelser henvises til kapitel 9. Bygværker - såsom styrt, stryg og skråningssikringer, der er udført af hensyn til vandløbet, vedligeholdes som dele af vandløbet. Vedligeholdelsen af øvrige bygværker, - broer, stemmeværker, overkørsler, bolværker m.v., påhviler de respektive ejere eller brugere. Bygværker der ikke vedligeholdes forsvarligt, kan på vandløbsmyndighedens foranstaltning fjernes eller istandsættes på ejerens bekostning. Ejerne eller brugerne har pligt til at optage den slam, grøde m.v., der samler sig ved bygværkerne, jfr. vandløbslovens 27, stk Bestemmelser om sejlads. 1. Det er tilladt at sejle på vandløbet med ikke motordrevne småfartøjer som robåde, kajakker og kanoer. Hjemmehørende motordrevne småfartøjer har tilladelse til sejlads, med maksimal hastighed på 3 knob, på strækningen Nedre Værebro til udløbet. Sejladsen må ikke være til skade eller ulempe for vandløbet eller andres jagt, fiskeri eller rørskær. 2. Udlejning af robåde, kanoer m.v. i erhvervsmæssigt øjemed, er kun tilladt efter forud indhentet tilladelse hos vandløbsmyndigheden. 3. Den, der lovligt spærrer for sejlads som nævnt i pkt. 1, skal anvise anden adgangsvej over sin ejendom. 4. Retten til sejlads giver ikke adgang til at betræde andres ejendom. 5. Begrænsningerne i sejladsretten (pkt.1-4) gælder ikke for vandløbsmyndighedens sejlads i forbindelse med tilsyn og vedligeholdelse Både eller andre fartøjer må ikke fortøjes i vandløbet uden forud indhentet tilladelse fra vandløbsmyndigheden, idet der henvises til de eksisterende havne: Station meter Matr. nr. 8ki, Jyllinge 67d, Jyllinge 10gu, Jyllinge 14cb, Jyllinge 14cb, Jyllinge 12bk, Jyllinge Bodshøjgård Enggården 10b Jyllinge Lupinengen Lupinengen privat Ejer / grundejerforening\n11 Administrative bestemmelser 7. Tilladelse til anlæg af nye havne, eller udvidelse af eksisterende, indhentes hos vandløbsmyndigheden. 11\n12 Bredejerforhold 1.6. Bredejerforhold Friholdte banketter Arbejdsbælte langs åen Afgræsning langs vandløbet Kreaturvanding Bortledning af vand Regulering m.m. På to meter brede banketter langs vandløbets øverste kant må der ikke dyrkes, foretages jordbehandling, plantes, foretages terrænændring, eller opføres bygværker. Banketbestemmelserne er gældende for vandløb i landzone. Ejere eller brugere af ejendomme der grænser op til vandløbet er pligtige til at tåle udførelsen af de nødvendige vedligeholdelsesarbejder. Herunder er bl.a. transport af materialer og maskiner, og disses arbejde langs vandløbets bredder. Arbejdsbæltet bliver normalt ikke over 8 meter bredt. Bygninger, bygværker, faste hegn, beplantninger, udgravninger og lignende anlæg af blivende art, må ikke anbringes nærmere end 8 meter fra vandløbets øverste kant uden vandløbsmyndighedens tilladelse. Arealer der grænser op til vandløbet må ikke uden vandløbsmyndighedens tilladelse benyttes til løsdrift, medmindre der sættes forsvarligt hegn op langs med vandløbet, en meter fra vandløbets øverste kant. Sådanne hegn er ejerne pligtige til at fjerne inden 2 uger efter tilsynets meddelelse om, at det er nødvendigt af hensyn til maskinel udførelse af vedligeholdelsesarbejdet. De tilgrænsende lodsejere kan uden tilladelse oppumpe vand fra vandløbene til kreaturvanding med mulepumpe eller evt. vindpumpe. Vandløbsmyndigheden kan meddele tilladelse til indretning af egentlige vandingssteder. Anden vandindtagning må ikke finde sted uden tilladelse, jfr. vandforsyningslovens bestemmelser. I henhold til vandløbslovens 6 må ingen bortlede vand fra vandløbet, eller foranledige at vandstanden i vandløbet forandres eller vandets frie løb hindres. Regulering, rørlægning af vandløbet, faskinsætning, etablering af broer og overkørsler, udførelse af rørledninger, lægning af kabler m.m. må kun finde sted efter vandløbsmyndighedens godkendelse. I det hele taget må ingen uden tilladelse fra vandløbsmyndigheden foretage foranstaltninger ved vand-løbet med anlæg, hvorved tilstanden ved disse kommer i strid med bestemmelserne i dette regulativ eller vandløbsloven Forurening m.v Vandløbet må ikke tilføres faste stoffer, haveaffald, spildevand eller andre væsker, der kan foranledige aflejringer i vandløbet eller forurene dets vand, jfr. miljøbeskyttelsesloven. 12\n13 Bredejerforhold Drænudløb og grøfter. Nye tilløb og tilløb der reguleres, skal forsynes med en 5 meter bred overkørsel ved udløbet, til brug ved transport af materiel der anvendes til vandløbets vedligeholdelse. Udløb fra drænledninger skal udføres og vedligeholdes således, at de ikke gør skade på vandløbets skråninger. Udførelse af andre rørledninger må kun ske efter forud indhentet tilladelse fra vandløbsmyndigheden. Nye drænudløb må ikke uden vandløbsmyndighedens tilladelse placeres med underkanten af røret dybere end 20 cm over den teoretiske bundkote som er angivet i afsnit 1.4. For at skåne drænudløb og andre udløb i vandløbet under vedligeholdelsen, kan ejerne markere disse med en træpæl på mindst en meters højde, anbragt på vandløbets øverste kant Skade på bygværker m.v. Beskadiges vandløbet, diger, bygværker eller andre anlæg ved vandløbet, eller foretages foranstaltninger i strid med vandløbsloven eller med bestemmelserne i dette regulativ, kan vandløbsmyndigheden meddele påbud om genoprettelse af den tidligere tilstand. Er et påbud ikke efterkommet inden udløbet af den fastsatte frist kan vandløbsmyndigheden foretage det fornødne på den forpligtedes regning, jfr. vandløbslovens 54. Er der fare for, at betydelig skade kan ske på grund af usædvanlige nedbørsforhold eller andre udefra kommende usædvanlige begivenheder, kan vandløbs-myndigheden foretage det fornødne uden påbud og på den forpligtedes regning, jfr. vandløbslovens Afmærkningen Træer og buske Fiskeredskaber. Kantpæle, skalapæle og bundpæle må ikke beskadiges eller fjernes. Sker dette er skadevolderen pligtig til at bekoste retableringen. Træer og buske på vandløbets skråninger og banketter må ikke fjernes uden vandløbsmyndighedens tilladelse. Vandløbsmyndigheden kan træffe beslutning om ny beplantning langs vandløbet for at øge beskygningen af vandløbet, jvf. vandløbslovens 27 stk. 2. Udgiften til ny beplantning og vedligeholdelse påhviler vandløbsmyndigheden. Fiskeredskaber, såsom ruser m.v., skal afmærkes med en 1,5 meter hø j pæl, anbragt på vandløbets øverste kant. Fiskeredskaberne skal fjernes i forbindelse med grødeskæring i vandløbet. Det påhviler ejerne af fangstredskaberne selv at holde sig underrettet om tidspunkterne for grødeskæring Overtrædelse af bestemmelserne Overtrædelse af bestemmelserne i regulativet straffes med bøde, jvf. 85 i vandløbsloven. 13\n14 Vedligeholdelse 1.7. Vedligeholdelse. Vandløbsmyndigheden har med udgangspunkt i regulativets redegørelse besluttet, at vedligeholdelsen af de enkelte vandløbsstrækninger skal udføres således, at vandløbets fysiske tilstand er i overensstemmelse med de krav den målsatte anvendelse stiller hertil. Værebro Å er målsat som B3-vandløb i hele sin udstrækning, jvf. bilag 1, redegørelsen. Vandløbsmyndigheden har i konsekvens heraf besluttet følgende vedligeholdelsesprincipper: Generelle bestemmelser. Vandløbsmyndigheden afgør om vedligeholdelsen skal udføres i entreprise eller ved egen foranstaltning. Vandløbet foranstaltes vedligeholdt af amternes tekniske forvaltninger på amtsrådenes vegne. Lodsejere, eller andre med interesse i vandløbet, der måtte finde vandløbets vedligeholdelsestilstand eller specielle forhold vedrørende vandløbet utilfredsstillende, kan rette henvendelse herom til vandløbsmyndigheden Strømrendebredder Station Grødeskæring juni - aug. cm Grødeskæring sept. - okt. cm Oprensning cm Oprensning Oprensning foretages ud fra krav til vandløbets vandføringsevne, som angivet i afsnit Når det efter opmåling eller pejling af vandløbet er konstateret at vandføringsevnen er blevet for lille, foretages oprensning så vidt muligt i førstkommende 1. august oktober. Oprensningen begrænses til vandløbets naturlige strømrende i en bredde som angivet i ovenstående tabel under punkt Det skal tilstræbes at placere strømrenden så dræn og andre rørudløb friholdes for aflejringer. Det påhviler ejeren af disse at underrette vandløbsmyndigheden, hvis aflejret sand i vandløbet forhindrer frit udløb. Oprensningen må kun omfatte sand og mudderaflejringer. Sten og grus, herunder gydebanker må ikke graves op, og overhængende brinker, trærødder m.m. må ikke beskadiges. 14 Ved oprensningen forbedres vandføringsevnen ikke mere end hvad der svarer til en sænkning af den angivne bundkote i afsnit. 1.4 med 20 cm.\n15 Vedligeholdelse Grødeskæring Slåning af skråninger og banketter Grøde og oprenset fyld. Grødeskæring foretages op til tre gange årligt i grødeperioden; normalt juni, juli-august og september-oktober. På strækninger med begrænset grødevækst kan grøde-skæring udelades. Ved unormal høj vandstand kan der iværksættes ekstra grødeskæring, hvis der fremsættes ønske herom fra lodsejere, og vandløbsmyndigheden skønner at en ekstra grøde-skæring vil kunne afhjælpe problemet. Grøden skal skæres i et slynget forløb, således at der fremkommer eller bibeholdes en eventuel eksisterende strømrende i en bredde som angivet i ovenstående tabel under punkt Slyngningerne skal så vidt muligt forløbe således at drænudløb og andre udløb munder ud i den grøde fri strømrende. Grødeskæringen skal foretages så skånsomt som muligt og under arbejdet må vandløbsbunden ikke forstyrres. Vegetationen på vandløbets skråninger og banketter skal henligge uslået medmindre særlige forhold gør sig gældende. Ved særlige forhold skal forstås følgende: - pleje af nyetableret skyggegivende træbeplantning. Slåning må foretages hele sommerperioden. - risiko for skade på grund af is, der skønnes at kunne ødelægge kanterne ved træk i vegetationen. Slåning må foretages på de udsatte steder, dog først efter 1. oktober. - stivstænglet vegetation på skråningerne, der væsentligt forringer vandføringsevnen. Slåning må først foretages efter 1. oktober. - vækst af arten kæmpe-bjørneklo, brændenælde og rød hestehov. Disse arter skal så vidt muligt bekæmpes hele sommerperioden. - situationer, hvor grødeskæring fordrer et vist udsyn ned i vandløbet. I sådanne tilfælde tillades den nødvendige afpudsning af vegetationens top, idet det bemærkes, at behovet i reglen først opstår ved de senere klipninger i løbet af grødesæsonen. Ved tilrettelæggelsen af vedligeholdelsesarbejdet skal ulemper, som ejere og brugere skal tåle, jvf. vandløbslovens 28, søges fordelt ligeligt på begge sider af vandløbet. Hvor der foretages maskinel grøde-skæring flere gange årligt, kan disse foretages fra samme side af vandløbet et år ad gangen. Afskåren grøde skal samles op, og placeres udenfor vandløbets banket, eller samles sammen og tages op på dertil indrettede 15\n16 Vandløbets vandføringsevne grødeoptagningspladser. Grøden der er taget op på grødeoptagningspladser skal vandløbsmyndigheden fjerne senest 3 dage efter optagning. Sand og mudder m.m. der graves op af vandløbet ved den regulativmæssige vedligeholdelse, skal placeres udenfor vandløbets banket. Det opgravede sand og mudder skal ejerne eller brugerne af de tilstødende jorder udjævne langs vandløbet senest seks uger efter opgravningen. Hvis der er uhøstede afgrøder på de pågældende arealer kan udjævningen udsættes til efter høst. Det påhviler den enkelte ejer eller bruger selv at undersøge, om der er gravet sand og mudder op som skal udjævnes. Undlades dette, kan vandløbsmyndigheden efter forudgående varsel til ejeren eller brugeren lade arbejdet udføre på den pågældendes bekostning. Grøde m.v. der samler sig ved stemmeværker, broer og andre bygværker, skal ejerne tage op, se også afsnit Udbedring af bygværker m.m. Udbedring af bygværker og skråningssikringer foretages fortrinsvis udenfor perioden maj - oktober. 16\n17 Tilsyn og revision 1.8. Tilsyn. 1. Tilsynet med vandløbet udøves af vandløbsmyndigheden. 2. Vandløbsmyndigheden foretager offentligt syn over vandløbet hvert efterår. 3. De der har ønske om at deltage i dette syn, kan træffe nærmere aftale herom med vandløbsmyndigheden Revision. Dette regulativ skal senest optages til revision 10 år efter dets vedtagelse. 17\n18 Regulativets ikrafttræden Regulativets ikrafttræden Regulativet har været bekendtgjort og fremlagt til gennemsyn i 8 uger med adgang til at indgive eventuelle indsigelser og ændringsforslag inden den 2. december Ved indsigelsesfristens udløb var der indkommet 10 indsigelser og bemærkninger til regulativforslaget. Ændringer og tilføjelser er indarbejdet i regulativet. Amtsrådenes behandling heraf er omtalt i vedlagte redegørelse afsnit 8. Regulativet er herefter vedtaget af Frederiksborg Amt, Københavns Amt og Roskilde Amt: 18\n19 Oversigtskort over Værebro Å 0 Værebro Å Rolandsgrøften Rolandsgrøften Rolandsgrøften Rolandsgrøften Rolandsgrøften Rolandsgrøften Rolandsgrøften Rolandsgrøften Rolandsgrøften Damvad Å Veksømose vandløbet Veksø Veksø Veksø Veksø Veksø Veksø Veksø Veksø Veksø Rende Rende Rende Rende Rende Rende Rende Rende Rende Landdiget Præstesørenden Helledemosevandløbet Stenløse Å Salsmosegrøften Vandværksgrøften Svestrup Svestrup Å Værebro Å\n20 Redegørelse 2. Redegørelse 2.1. Indledning. I følge vandløbsloven af 19. maj 1992 skal vandløbsregulativer udarbejdet efter denne lov ledsages af en redegørelse, der beskriver de forhold, der har betydning for regulativets udarbejdelse. Desuden skal der redegøres for konsekvenserne af de ændrede bestemmelser i regulativet. 20\n21 Offentlig planlægning 2.2. Offentlig planlægning. Frederiksborg Amt, Københavns Amt og Roskilde Amt var indtil 1990 i planmæssig sammenhæng en del af hovedstadsregionen, hvor planmyndigheden blev udøvet af Hovedstadsrådet. Herefter er de respektive amter planmyndighed. I Hovedstadsrådets regionplantillæg 1989 med senere tillæg, er der angivet retningslinier for hvordan byerne kan udvikle sig, hvordan det åbne land kan udvikle sig, hvor arbejdspladserne kan placeres o.s.v. Disse retningslinier præciseres og angives mere detaljeret i forskellige sektorplaner. Især vandområdeplanen, vand-indvindingsplanen, fredningsplanen og landbrugsplanen indeholder bestemmelser om ferskvandsområderne, og hermed om de forhold der skal tilgodeses ved udarbejdelse af regulativerne Vandområdeplan I henhold til miljøbeskyttelsesloven af 1983 er der udarbejdet vandområdeplaner (recipientkvalitetsplaner) for amterne. I vandområdeplanen for Roskilde Fjord og opland og tilhørende baggrundsrapporter, er der detaljeret gjort rede for de målsætninger og krav, der stilles til det enkelte vandløbs fysiske forhold, vandkvalitet og vandføring. For at målsætningerne kan opfyldes for vandløbene, er det vigtigt at vandløbsvedligeholdelsen udføres sådan, at den understøtter de stillede målsætninger. Vandområdeplanen spiller derfor en væsentlig rolle i forbindelse med udarbejdelse af vandløbsregulativer. Målsætning Skærpet (A) Generel (B) Lempet (C) Vandløb omfattet af særlige naturvidenskabelige interesser Målsætning B3; "Karpefiskevand". Vandløb med: - gyde - og yngelopvækst områder for laksefisk (B1) - laksefiskevand (B2) - karpefiskevand (B3) Vandløb påvirket af (C1): - spildevand - grundvandsindvinding - andre fysiske indgreb Vandløb påvirket af okker (C2) Værebro Å er i vandområdeplanen for Roskilde Fjord og opland målsat som B3 vandløb i hele sin udstrækning. I det følgende gives et kortfattet resumé af denne målsætning, og de tilhørende krav til vedligeholdelsen. Målsætningen anvendes for vandløb, hvor der allerede findes en bestand af ål, aborre, gedde og karpefisk. Målsætningen er især relevant for vandløbenes langsomt flydende strækninger, herunder kanaler der er skabt i forbindelse med reguleringsarbejder. Disse vandløb kan ofte være levested for en betydelig ålebestand. Målsætningen er desuden relevant for vandløb der tjener som passagevand til søer og moser. 21\n22 Offentlig planlægning Vandområdeplanens krav til Værebro Å Vandindvindingsplan Vedligeholdelsen af karpefiskevande skal udføres sådan at der opretholdes/skabes gode livsbetingelser for fisk og smådyr. Oprensningerne minimeres til det absolut nødvendige for ikke at ødelægge fiskenes tilholdssteder. Ålene er tilknyttet vandløbets sandede og mudrede bund, og oprensning bør ikke foretages efter 15. oktober når ålene er gået i dvale. Grødeskæringen må foretages, således at der efterlades grødebræmmer eller grødeøer i vandløbet, hvor fiskene kan finde skjul og føde. Forureningsgraden må højst være II. Opfyldelse af vandområdeplanen for Værebro Å systemet vil kræve en forbedret vandkvalitet. Endvidere skal der ske forbedringer af de fysiske forhold i vandløbet. Vandområdeplanen forudsætter at forureningsgraden i Værebro Å ikke overstiger forureningsgrad II efter saprobiesystemet. I henhold til vandforsyningsloven af 1978 er der udarbejdet vandindvindingsplan for amterne. Ved opstillingen af mål og retningslinier for vandressourcernes anvendelse i regionen er benyttet følgende hoved-kategorier: - vand til befolkningens almindelige forsyning med drikkevand, - vand til opretholdelse af vandområdeplanens fastsatte vandløbskvalitet m.v., - vand til øvrige formål, herunder erhvervsformål, markvanding m.v Bolig, erhverv og fritid Jordbrug. Befolkningen og erhvervslivet skal i fornødent omfang sikres en tilstrækkelig og kvalitetsmæssig vandforsyning. I det omfang, det ikke strider mod væsentlige naturhensyn og allerede givne vandindvindingstilladelser, bør jordbruget sikres en vandmængde, som muliggør vanding af de mest vandingskrævende afgrødetyper og de mest sandede jorder. Der kan ikke meddeles nye vandingstilladelser med over-fladevand i særligt udpegede naturområder. I de øvrige områder skal planen bidrage til at vanding med overflade-vand bringes til ophør Naturhensyn. 22 Naturhensyn skal tillægges særligt vægt. Den eksisterende indvindingsstruktur har allerede givet anledning til væsentlige påvirkninger af regionens vådområder, idet langt den overvejende del af de indvundne mængder indirekte tappes fra vandløbene og søerne. Et væsentligt element i vandindvindingsplanlægningen vil derfor være hensynet til regionens vådområder.\n23 Offentlig planlægning Naturhensyn vil generelt blive varetaget ved gennemførelse af vandbesparende foranstaltninger, stop for nye indvindinger i og ved højt prioriterede naturområder, stop for brug af overfladevand til vanding, en vis omstrukturering af den regionale indvinding til områder, hvor der ikke skal tages særlige naturhensyn. Der bør stiles imod en omstrukturering af indvindingen hen imod øget indvinding i by og kystnære områder. Der bør gennemføres vandføringsforbedrende foranstaltninger i udvalgte vandløbssystemer. Lokaliteterne og foranstaltningernes omfang fastlægges i forbindelse med vandområdeplanlægningen Fredningsplan I henhold til naturbeskyttelsesloven er der udarbejdet fredningsplaner for amterne. Naturbeskyttelsesloven skal bl.a. sikre et alsidigt dyre- og planteliv i vandløbene. Udover fiskeinteresserne b ør også det øvrige dyre- og planteliv prioriteres højt. I forbindelse med fredningsplanerne og administrationen af naturbeskyttelsesloven er det vigtigt, at der tages vidtgående hensyn til de biologiske og landskabelige værdier. Alle amtsvandløb er omfattet af naturbeskyttelseslovens 3. Fredningsplanlægningen indeholder kortlægning af fredningsinteresserne indenfor bl.a. landskab, kulturhistoriske områder, plante- og dyreliv samt fritidsliv. I forbindelse med udarbejdelse af vandløbsregulativer skal der tages hensyn til fredningsplanlægningens bestemmelser. Værebro Å. Værebro Å udgør en spredningskorridor, der er med til at forbinde flere kerneområder med hinanden. For at fungere som spredningskorridor er det vigtigt for vandløbet, at vedligeholdelsen sker nænsomt, og at især skråninger og banketter henligger uslået, da vegetationen langs vand-løbet udgør skjulesteder for dyrelivet, og samtidig er hjemsted for de insekter m.v., der udgør dyrelivets fødeemner. I forbindelse med ordningen om EF-tilskud til miljøfølsomme områder, er store arealer langs Værebro Å udpeget som miljøfølsomme områder Landbrugsplan I henhold til landbrugsloven af 1978 er der udarbejdet landbrugsplan for amterne. Landbrugsplanen indeholder en analyse af de nuværende jordbrugsmæssige anvendte arealer med henblik på opdeling af disse i dyrkningssikre arealer, betinget dyrkningssikre arealer, samt øvrige jordbrugsmæssigt anvendte arealer. 23\n24 Offentlig planlægning Det skal sikres at særlig værdifulde landbrugsområder forbeholdes landbrugserhvervet. Størstedelen af oplandet til Værebro Å er i planen karakteriseret som værdifuldt landbrugsområde. I forbindelse med udarbejdelse af vandløbsregulativer skal der ved fastlæggelse af vandløbenes vandføringsevne tages hensyn til den jordbrugsmæssige anvendelse af de tilstødende arealer. 24\n25 Væsentligste ændringer i forhold til tidligere regulativ 2.3. Væsentligste ændringer i forhold til tidligere regulativ Vandføringsevne FØR I de tidligere regulativer blev vandløbet vedligeholdt ud fra krav til vandløbets geometriske skikkelse, angivet ved en bundkote, bundbredde, skråningsanlæg og fald. Vandløbet skulle renses op, når der var aflejringer på 10 cm over den angivne bundkote. NU Vandløbet skal efter vedtagelsen af det nye regulativ vedligeholdes ud fra krav til vandløbets vandføringsevne. Dette vil sige, at vandløbet må antage en vilkårlig skikkelse hvis bare den regulativmæssige vandføringsevne opretholdes Fastsættelse af vandføringsevnekrav. Tegningen viser to forskellige tværsnit af et vandløb. Kravet til vandløbets vandføringsevne er begge steder overholdt, da der ved tværsnit 2 er dannet en dyb smal strømrende, der kompenserer for aflejringerne på siderne af vandløbet. Vandløbets geometriske skikkelse, som var gældende i det tidligere regulativ, er derimod ikke overholdt ved tværsnit 2. Vedligeholdelsen af vandløbet efter krav til vandløbets vandføringsevne sikrer, at der ikke foretages unødvendige oprensninger i vandløbet, samt at vandløbet får et mere varieret forløb. Oprensning af vandløbet skal så vidt muligt foretages i perioden 1. august oktober, hvor vandløbets fauna er mindst følsomt overfor indgreb. Ved fastlæggelse af vandføringsevnen er der som hoved-regel taget udgangspunkt i det tidligere regulativ, således at vandføringsevnen udtrykt ved dette regulativs dimensioner som udgangspunkt fortsat er gældende. Den teoretiske bundkote er generelt hævet 10 cm i forhold til tidligere bundkote, hvilket svarer til tidligere praksis, hvor oprensning ikke blev iværksat f ør der var aflejringer på op til 10 cm over den angivne bundkote. Vandføringsevnen beskrives ved en teoretisk skikkelse og fald. Skikkelsen og faldet angiver den vandføringsevne der mindst skal være til stede i vandløbet. Vandløbet kan antage en vilkårlig skikkelse, blot vandføringsevnen er mindst lige så stor, som den ville have været, hvis vand-løbet havde haft den angivne teoretiske skikkelse og fald. 25


Fatimas Hånd - DJBFA arbejdsophold Mellemøsten. | DJBFA\nFatimas Hånd - DJBFA arbejdsophold Mellemøsten.\nFatimas Hånd er en rejse ind i arabisk musik og kultur, med base i Oman. DJBFA tilbyder arbejdsophold i Mellemøstens musik.\nFor at kunne opleve det komplekse billede af arabisk musik, må man rejse til det dybe Mellemøsten, hvor ørkensandet blæser, og de ældgamle moskeers sange stadig fylder de smalle stræder i Soukeen. Nu kan du komme på arbejdsophold og komponere med nogle af den arabiske verdens mest spændende musikere og komponister. Vi går på opdagelse de steder, der i årtusinder har inspireret til de kompositioner, vi stadig hører i dag. Der skal jammes med musikere fra hele den arabiske verden, høres koncerter og findes inspiration i de arabiske markedspladsers evige tumult.\nDet er besnærende som vesterlænding at begive sig ind på området, for tilgangen er let – man forstår umiddelbart det musikalske sprog og instrumenternes opbygning, selvom brugen og måden er så radikalt forskellig, at man blot ved at høre deres kompositioner og se hvordan de anvender instrumenterne bliver kunstnerisk stimuleret og flyttet.\nFatimas Hånd henvender sig til komponister, der er nysgerrige på den arabiske musik og dens uendelige muligheder. Det vil være en introduktion til de musikalske traditioner samt fordybelse for de der ønsker det.\nAnsøgning: Der vil være kunstnerisk udvælgelse af deltagere. Du ansøger via særligt ansøgningsskema. Der er ansøgningsfrist den 21. oktober.\nTidspunkt: Uge 4, 25. januar til 1. februar 2016.\nVarighed: 7 dage, fordelt som 1 ankomstdag, 1 afrejsedag, 5 dages komposition.\nOBS: Deltagere kommer til at sove i sovesal. Men det betyder dog ikke, at du ikke skal bo fint. Se et par billeder HER\nVIGTIG INFO: Opholdet koster 25.000 kr. pr deltager, men DJBFA afholder hovedparten af udgiften i forbindelse med din deltagelse, så du skal selv kun betale 2.000 kr. i deltagergebyr. Du skal være opmærksom på, at der også kan være udgifter til vaccinationer, hvis du ikke på forhånd er vaccineret.\nKLIK HER - Ansøgningsskema Fatimas Hånd 2016\nNB. Ved udvælgelse af deltagere til arbejdsopholdet, har førstegangsansøgere fortrinsret.\nInfomøde inden afrejse: Der afholdes infomøde for deltagerne en måned inden afrejse, hvor der også vil være en kort introduktion til de arabiske musiktraditioner.\nSpørgsmål om arbejdsopholdet: Har du spørgsmål kan du kontakte projektleder Michael Rexen på mirexen@gmail.com - mobil: 31 45 30 10.\nOverordnet koncept: Kompositionsworkshops i dagtimerne med komponister/musikere fra Mellemøsten, aftenkoncerter samt inspirationsture i Oman.\nTil Koda-medlemmer: VIND ARBEJDSOPHOLD I MELLEMØSTEN.\nFatimas Hånd er et spændende arbejdsophold i Mellemøsten målrettet til medlemmer i komponistforeningen DJBFA. Men to medlemmer i Koda kan vinde en plads på Fatimas Hånd!\nFor at vinde skal du udfylde ansøgningsskemaet. Du vil herefter indgå i vurdering og kuratering på samme måde som medlemmer i DJBFA. Blandt alle ansøgere fra Koda, udvælges to heldige deltagere. De to deltager herefter på samme vilkår som medlemmer i DJBFA. DJBFA betaler hovedparten af udgiften på 25.000 kr. Deltagerne skal kun betale deltagergebyr på 2.000 kr. og udgifter til evt. vaccination.\nAnsøgningsfrist for koda-ansøgninger er 21. oktober. Send ansøgningen til djbfa@djbfa.dk, mrk. ”Fatima/Koda”\nTemaer i ugen:\nFokus improvisation i den arabiske musik. Ahmed Omran – komponist og instrumentalist på Oud – En rejse ind i denne musikers liv og ideer om brugen af de arabiske skalaer (Makam).\nFokus Arabisk ånd, gennem musikken uddybning af den arabiske kultur, med afsæt i poesien. Den arabiske ånd og musikkultur; hvor kommer den fra, hvor ligger den henne, hvor er den på vej hen. Fordybelse i mennesket bag musikken i en sammenblanding af folklore og religion.\nFokus Arabisk grænseflade, Den blinde accordionspiller Wael El Sayed berører rødderne i arabisk musik, men i arbejde med nutidige konstellationer, herunder fx noice musik og elektronisk musik.\nFokus Mouske, Whassim fra Irak/Dubai, indfører i mouskesangens særlige skalaunivers – herunder mouskesangens geografiske historie og skalaernes anvendelse de forskellige steder i den arabiske verden.\nFokus Poesi, Sagn og historiefortælling, Ahmed El Sauni er digter fra Emiraterne. Med en stor viden om egnens poesi har Ahmed også viet sit liv til at dele sin viden om de traditionelle fiskers sange og sagn.


Cirkeline Tæl Til 10 Af Hanne Hastrup → Køb bogen billigt her\nCirkeline Tæl Til\nCirkeline Tæl Til 10 - Hanne Hastrup - Bog\nFakta om Cirkeline Tæl Til 10\nBredde: 20.3Cm - Højde: 21.2Cm\nCirkeline Tæl Til 10, Bøger, Bog\nGucca har den klare holdning, at handel på Internettet er nødt til at være hurtigt, sikkert og billigt for dig.\nVi vægter sikkerhed utrolig højt, da det er noget af det vigtigste at have styr på, når vi snakker Internethandel. Vores Internet betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket fungerer som din garanti for betalingssikkerheden. Så når du handler og foretager betaling via Internettet hos os, er det sikkert.\nUanset hvilke varer du har købt hos Gucca.dk, har du altid 30 dages returret. Så fortryder du af en eller anden grund dit køb, og ikke måtte ønske at beholde din vare, kan du naturligvis bare returnere dine varer og få dine penge refunderet - uden spørgsmål. Du kan med fordel tage kontakt til os, inden du returnerer dit produkt.\nVi har den klare holdning, at det er meget vigtigt, at du modtager dit produkt sikkert og hurtigt. Helt konkret modtager du din vare indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Bemærk, at du altid kan få den præcise lagerstatus på hvert enkelt produkt. Har du spørgsmål til leveringstid eller lagerstatus, så er det altid en god ide, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nDu kan vælge imellem adskillige typer betalinger, når du køber hos os. Du bør selvfølgelig vælge den mulighed, der passer bedst til dig. Du handler altid sikkert og trygt, uanset hvilken af vores betalingsmetoder du vælger. Alle vores betalingsmuligheder finder du her. Når du betaler med kreditkort, så hæver vi først pengene, når vi sender dig din vare.\nOpstår der tvivl eller spørgsmål til Gucca.dk, så tag kontakt til os. Mellem kl. 10-15 på hverdage sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og vi er klar på e-mailen eller ved telefonen til at give dig kompetent assistance med et smil på læben og i godt humør.\nDu har naturligvis mulighed for at følge forsendelsen, når du handler hos Gucca. Efter gennemførsel af dit køb kan du logge ind på din ordreside. Her har du mulighed for at følge med i, hvornår dit produkt afsendes. Vi sender en e-mail med leveringsinformation til dig, lige så snart vi har afsendt din pakke.\nDin anmeldelse af Cirkeline Tæl Til 10\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_billedbøger path_bog_cirkelinetæltil10


Frivilligcenter Halsnæs - Hvem er vi\nFrivilligcenter Halsnæs (FCH) er en non-profit organisation og har til formål at støtte, udvikle og fremme den frivillige indsats særligt for sårbare og socialt udsatte mennesker og for det brede frivillighedsområde, herunder idræt, kunst og kultur i Halsnæs Kommune.\nFCH tilbyder bl.a. at hjælpe medlemsforeninger og frivillig grupper med strategi, projektudvikling og uddannelse samt praktiske udfordringer og stiller lokaler til rådighed for medlemmerne.\nI den seneste årsberetning, som offentliggøres i forbindelse med generalforsamlingen i foråret beskriver vi, hvilken udvikling FCH har gennemgået i det seneste år, og hvilke opgaver, vi har løftet. Find årsberetninger her.\nFrivilligcenter Halnæs arbejder tæt sammen med FriSe (Frivilligcentre og Selvhjælp Danmark – landsorganisationen for Frivilligcentre og Selvhjælpsorganisationer) og formulerer sin vision således:\n”Halsnæs er og skal være et lokalområde, hvor medmenneskelighed\nog fællesskaber er en bærende værdi, hvor alle borgere i Halsnæs kan hjælpe andre, sådan som begge parter ønsker det.”\nFrivilligcentrets bestyrelse besluttede i 2016 at arbejde strategisk med de anbefalinger, den nationale Rambøll-rapport har i samarbejde med FriSe, Socialministeriet, Center for Frivilligt Socialt Arbejde, Frivilligraadet og Bjarne Ibsen formuleret på frivillighedsområdet (Evaluering af frivilligcentre, Rambøll, april 2016).\nFrivilligcentrets bestyrelse, medlemmer og ansatte har senest formuleret ”Strategi for Frivilligcenter Halsnæs 2019 - 21”, som blev offentliggjort i starten af 2019. Strategien har et særligt fokus på Frivilligcenteret som en engageret og struktureret medlemsforening og en professionel arbejdsplads.\nDerudover er der sat fokus på særlige indsatser for at få en selvhjælpsorganisering op at stå i FCH. Der er i mange frivilligcentre rundt om i landet, selvhjælpsorganiseringer, hvor borgere med initiativ og/eller behov kan få ramme og støtte til at etablere selvhjælpsgrupper.\nDerudover har vi et særligt fokus på integration mellem mennesker, herunder også flygtninge, og gør en særlig indsats for at samle viden om forskellige initiativer og samskabelsespotentialet imellem lokale aktører.


Seks århundreders byggestil er repræsenteret på Møntergården i Odense, hvor Odense Bys Museer har til huse\nDet første indtryk, når man besøger Møntergården i det centrale Odense, er, at man er trådt ind i en scene i en film som ‘En kongelig affære’.\nDen smalle Mønterstræde og de smukke gamle bindingsværkshuse sender i den grad den besøgende på en tidsrejse, så det er vanskeligt at forestille sig, hvordan det kan være muligt at supplere stedet med en moderne bygning. Så meget mere imponerende er det, at det faktisk er lykkedes med det nyopførte udstillingshus.\nOdense Bys Museer har adresse i den ældste del af Odense, hvor man tydeligt fornemmer historiens vingesus.\n- Det har været lidt af en udfordring at finde en løsning, der tilgodeser alle ønsker og behov, fortæller museumsinspektør Jan Bo Jensen.\n- Så jeg er meget imponeret over det færdige resultat, hvor det er lykkedes både at tilføje Møntergården moderne byggestil og samtidig bevare en kontinuitet i området.\nNår det overhovedet blev muligt for Odense Bys Museer at sætte det store byggeprojekt i værk, hang det sammen med, at man modtog en rundhåndet donation fra ‘A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal’.\nSom bygherre var Odense Bys Museer, og med dem, Odense Kommune, klare i deres ønsker, da projektet blev sendt i arkitektkonkurrence. Det vindende bud var udarbejdet af arkitektfirmaet Maali & Lalanda A/S fra Frederiksberg. Byggeriet i øvrigt er udført i fagentreprise.\n- Det var et dristigt forslag, hvor den nye bygning blev placeret i umiddelbar tilknytning til resten af Møntergården, fortæller Jan Bo Jensen.\n- Vi blev især imponeret over, hvordan forslaget placerede byggeriet, så det kom til at forlænge det historiske Mønterstræde. Denne gamle gade i Odense centrum bliver med byggeriet samtidig en tur gennem seks århundreders byggestil. Først det helt klassiske bindingsværk og til slut et meget moderne byggeri.\nMed forslaget, der nu er ført ud i livet, bliver Mønterstræde en regulær færdselsåre i Odense centrum, i hvert fald for gående og cyklende trafik.\n- Vi får opfyldt et ønske om, at museumsområdet bliver åbent for offentligheden, hvor alle kan færdes frit og få indtryk af området. Vi ønsker, at museet er et åbent anlæg, hvor folk lægger vejen forbi, også selvom de ikke skal indenfor på museet.


Lejligheden på Dahlerupsgade 1, 2. 2 i København V er opført i 1938 og indeholder et værelse, et køkken og et badeværelse fordelt på 48 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen A/B Dahlerup.\nLuftfoto af Dahlerupsgade 1, 2. 2, 1603 København V fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6791°N, 12.5625°E) er den lille grønne cirkel.\nDahlerupsgade 1, 2. 2, 1603 København V er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Dahlerupsgade 1, 2. 2 ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Dahlerupsgade 1, 2. 2 har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (77.1%), Isolering (73.7%), Tagmateriale (60.3%), Gulve (53.6%).\nLejligheden på Dahlerupsgade 1, 2. 2 har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (96.2%), Gulve (94.1%), Fuge (73.2%), Isolering (69.1%), Tagmateriale (63.7%), Facade (50.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Dahlerupsgade 1, 2. 2, 1603 København V.\n101-03003 Region Hovedstaden 376 F1\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Dahlerupsgade 1, 2. 2, 1603 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nLejligheden på Dahlerupsgade 1, 2. 2 i København V er opført i 1938 og indeholder et værelse, et køkken og et badeværelse fordelt på 48 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen A/B Dahlerup. Disse og mange andre ejendomsoplysninger er samlet i Bygnings- og Boligregistret (BBR). På DinGeo bruger vi BBR bredt og i kombination med andre geodata, f.eks. når vi vurderer risiko for oversvømmelse, radonforurening osv., samt ved computerberegnede ejendomsvurderinger. Vi har samlet nogle af de vigtigste BBR data nedenfor.\nBBR databasen indeholder følgende kompleksiteter for ejendommen Dahlerupsgade 1, 2. 2, som kan være svære at tage højde for når BBR data bruges maskinelt.\nLejligheden på Dahlerupsgade 1, 2. 2 har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Dahlerupsgade 1, 2. 2 (byggeår: 1938) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 25.000 kr. pr. voksen i husstanden i 2021 (dog ikke materialer). På Dahlerupsgade 1, 2. 2 er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Dahlerupsgade 1, 2. 2 er endda i den specielle situation at 6 renoveringer er markeret som rentable.\nLejligheden på Dahlerupsgade 1, 2. 2, 1603 København V er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nLejligheden på Dahlerupsgade 1, 2. 2 modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S. Fjernvarme er stort set altid en fordel. HOFOR Fjernvarme P/S hører dog til blandt landets dyrere fjernvarmeforsyninger med en pris lidt over gennemsnittet - Deres pris for at opvarme en standardlejlighed på 75 m2 og et varmeforbrug 15 MWh er 11.999 kr. Find mere info om HOFOR Fjernvarme P/S her ».\nBeboerne i området omkring Dahlerupsgade 1, 2. 2, 1603 København V er mestendels conzoom®-typen Ung Andel


VOR: Gyser-afslutning i kampen om andenpladsen til Melbourne\nMed lige godt 100 sømil til mål i Melbourne skal der gå meget galt hvis ikke MAPFRE slutter etter, men kampen om andenpladsen er spidset til i en grad som Dongfeng helt sikkert ikke syntes om. Dongfeng meldte i går om kølproblemer. Den hydraulik som styrer svingkølen skaber problemer, og det ligner en gyser-afslutning om andenpladsen på tredje etape.\nI skrivende stund, her kl. 7. juleaftensdag, har Dongfeng 216 sømil tilbage, mens Vestas 11th Hour racing med Jena Mai Hansen om bord er lige efter med 231. De mangler begge altså lige en 'Sjælland Rundt' med Dongfeng tættest på den lige kurs til Melbourne, mens Vestas nok ikke undgår en bomning. Dongfeng ser ud til at kunne sejle en mere skærende kurs på vinden, hvilket vil ende med at blive deres fordel, med mindre kølproblemerne koster så meget fart at Vestas går forbi. Dongfeng førte en stor del af den 6.500 sømil lange etape, men for få dage siden overtog MAPFRE denne føring, og de har holdt den 'hjem'\nSå et forsigtigt tip her fra redaktionen – Der er blevet kæmpet om at nå i mål juleaften, MAPFRE når det måske lige inden klokken slår midnat den 24. december i Melbourne, mens Dongfeng og Vestas går i mål den 25. december og i nævnt rækkefølge, men det er et gæt med risiko for at kølproblemerne ender med at koste Dongfeng andenpladsen på konge etapen. På en dag hvor mange venter spændt - der må vi også vente på denne gyser-afslutning.\nTeam AkzoNobel med Nicolai Sehested om bord kom sig aldrig over deres maste-havari, og ligger uhjælpelig sidst med næsten 900 sømil til Melbourne. Det var en dyr bomning, som i sidste ende kommer til at koste vigtige point i kampen om tredjepladsen i det samlede regnskab.\nMen endnu en podieplads til Vestas, og da denne etape tæller dobbelt i pointene, så begynder det altså at se rigtig godt ud for Vestas i deres kamp om den samlede tredjeplads. De to øverste trin på podiet slutter Mapfre og Dongfeng med at kæmpe om...