Dansk landbrugsjord bliver ødelagt af maskiner og rovdrift | Ingeniøren\nAf Thomas Djursing 10. jul 2015 kl. 06:10 83\nHvis vi har ambitioner om at efterlade jorden i god stand til vores efterkommere, så er vi på forkert kurs. Undersøgelser gennem de sidste 10 år på dansk landbrugsjord viser, at mængden af organisk stof især på Sjælland er i tilbagegang, og det efterlader jorden »knoldet« og ofte umulig at bearbejde.\n»Når jeg hører folk tale om energiafgrøder som pil og halm, så kan jeg ikke lade være med at tænke….ja, ja, men hvor grønt er det lige. Det risikerer at udpine jorden,« siger han.\nUdfordringen med den manglende muldjord afhænger af mængden af ler i jorden, og det er en af hovedårsagerne til, at Sjælland har større problemer end Jylland, hvor jorden er mere sandholdig. En tommelfingerregel, som også landbrugskonsulenter er begyndt at arbejde udfra, siger, at har man 10 procent ler i sin jord, så skal man sikre minimum 1 procent organisk stof. Har man 15 procent lerjord skal man sikre 1,5 procent organisk stof osv.\n»Men vi finder altså jorde med under en procent organisk stof, og det er usundt. En sund jord bør have mindst 2 eller 2,5 procent,« siger Per Scjønning.\nForuden at gøre jorden svær at arbejde med så giver et ringe muldlag også helt andre problemer. Muldlaget holder nemlig på lerpartiklerne, der ellers vaskes ud i større mængder i dræn, til omkringliggende åer og søer eller mod grundvandet. Lerpartiklerne binder typisk fosfor og pestidicrester og øger dermed forureningen, samt skygger for solindtrængningen i de marine miljøer.\nMaskiner pakker jorden med tryk på seks ton per hjul\nMen det manglende muldlag er faktisk ikke det største problem, hvis man spørger Per Scjønning. Det er derimod kørsel med tunge maskiner såsom gyllevogne på markerne.\n»Den sammenpressede jord er et problem i årtier, måske længere. Hvor vi forholdsvis hurtigt kan løse problemet med manglende muld, hvis vi vil, så står vi mere magtesløse overfor den pakkede jord, og mange landmand er ikke bevidst om problemet, fordi det ikke er til at se,« siger Per Scjønning.\nMange afgrøder bruger jorden helt ned til to meter og trækker vand og næringsstoffer ud af de små porer i jorden. Men i den sammenpakkede jord må planterne i heldigste fald nøjes med en nedlagt regnormegang for at komme gennem jorden. Den sammenpressede jord lukker også af for nedsivning af vand og næringsstoffer, der i højere grad bliver udvasket til det omkringliggende miljø.\nSammenpresningen af jorden sker især i februar, hvor jorden typisk er fugtig, og landmændenes gyllebeholdere er fyldt til randen, fordi de ikke må sprede gylle mellem høsten og 1. februar.\nVemodigt registrerende fotobog går tæt på det danske landbrugsland 21. sep 2014\n#1 Thomas Pedersen 10. juli 2015 - 08:36\nEndnu et utidigt angreb på de stakkels landmænd...\nDer må være noget den gode herre fra Aarhus Universitet ikke har forstået, for landmænd er nogle stakkels ofre for finanskrisen, EU og andet dårskab, der dyrker jorden forsvarligt og optimalt. Og afbrænding af biomasse er CO2-neutralt, så derfor er det godt for miljøet. Pumktum!\n#3 Jan C Damgaard 10. juli 2015 - 09:17\nArtiklen kommer ikke ind på at pakningen af jorden faktisk kan måles, og bliver målt. Årsagen til pakningen skyldes mere kørsel på marken på ikke-optimale tidspunkter, hvilket en gylleopbevaringlapacitet burde afholde landmanden fra. Maskinvalget betyder også noget.\nRegler for udbringning er dog for rigide, for når jorden kan bære kørsel i efteråret er der regler imod. Selvom udvaskningen fra lerjorde er meget, meget mindre vælges ikke den optimale løsning.\nIndhold af humus i jorden afhænger af flere faktorer, det er ikke så simpelt som det gives udtryk for i artiklen.\n#4 Jens mikkelsen 10. juli 2015 - 09:54\n#5 Bjørn Rasmussen 10. juli 2015 - 09:59\nRigtigt - men med måde\nHvis jeg drev landbrug, ville jeg også arbejde mere med sædeskifte og gøre jorden "levende", end temmelig mange landmænd gør, som kun dyrker hvede og vårbyg - eller kun hvede! Det giver også driftsfordele, som at såning og høst kan fordeles over længere kalendertid, så hvede-hvede-vårbyg-bøndernes ekstreme høstbelastninger fra den 10.-25. august undgås og mindre maskinkapacitet kan dyrke den såmme jord.\nMen pakning af jorden er ikke et alvorligt problem, for jorden kan løsnes ved at dyrke noget, som efterlader planterester, f.eks. raps eller lucerne, som stikker store pælerødder op til et par meter ned. Møj er også godt - altid! Man kan se jordpakning i afgrøden efter sukkerroer, hvor vogne slæbes gennem blød jord helt ind i januar, for at efterleve leveringsplanen til sukkerfabrikkerne, og kornet står året efter lavere i hjulsporene fra roeoptagningen sidste år. To dyrkningsår efter ses intet, selvom jorden selvfølgelig stadig har traktose. Men så hurtigt kan det udbedres - selv med en smule korn. Man kan også grube, dvs. dybteharve, køresporene. Det gør landmænd allerede, som er ømme for deres jord.\nHalm til varmeværker mener jeg ikke handles til den pris, det burde koste, hvis bønderne tog sig betalt for ikke at tærre på aktiverne i "jordbanken", dvs. muld og plantenæringsstoffer. Her mener jeg, at for mange jagter hurtig omsætning.\n#6 Deleted User 10. juli 2015 - 10:33\nLandmænd er i årtiet blevet\nLandmænd er i årtiet blevet advaret om følgerne af deres meget ensidige måde at drive deres bedrift på. Det er gået ud over naturen, det er gået ud over dyrevelfærden og det er gået ud over miljøet.\nEn endeløs række af problemer, som er blevet afvist og set igennem fingre med af økonomiske årsager og en reel mangel på faglig viden om hvordan økosystemerne fungerer.\nLandmænd er konsekvent sprunget over hvor gærdet er lavest, og nu ligger de som de har redt. Lad os håbe af advarslen denne gang har større effekt, når nu det alene er landmændende selv der mærker konsekvensen af deres dårlige håndværk.\n#7 Kristen Zepeda-Riis 10. juli 2015 - 10:34\nRe: Rigtigt - men med måde\nJeg mener at min fader regnede sig frem til at jorden giver et sted mellem 20 og 30 øre pr. kilo halm. Forstået på den måde at næringsstofferne og den øgede jordkvalitet en forskel i udbyttet som kan omsættes til den pris.\n#8 Bjarne Nielsen 10. juli 2015 - 10:51\nRe: Landmænd er i årtiet blevet\nLandmænd er i årtiet blevet advaret om følgerne af deres meget ensidige måde at drive deres bedrift på. ... Landmænd er konsekvent sprunget over hvor gærdet er lavest, og nu ligger de som de har redt.\nGanske OT, så sidder jeg og smiler; der er meget i dette og i flere af de andre indlæg, som kunne kopieres stort set ordret ind i en anden debattråd, hvis bare man lige udskifter "Landmænd" med "Grækere".\n#9 Bjarne Munk 10. juli 2015 - 11:01\n"HUMUS Dynamisk Økologi", F. Juncker, Gyldendal 1985\nDet er tredive år siden F. Juncker skrev om sit syn på bl.a. denne tråds emne.\nI mellemtiden har (kun?) vore sydlige naboer tilsyneladende givet ham ret:\n#10 David Nielsen 10. juli 2015 - 11:21\nInden man siger mantra'et "økologi" så skal man lige huske at i det system er der systematisk undergødning = udpining af jorden - og mere jordbehandling = mere trykken af jorden - samt at man skal bruge ca. 25% mere areal for samme udbytte = mindre natur.\nMan kunne også dyrke efter metoden "reduceret jordbehandling" - som flere landmænd er begyndt på. Her pløjer man ikke - og sår direkte i stubbene (kun harver lidt). Det gør at regnorme overlever i højere grad - samt at der er flere mikroorganismer end i økologisk jord (mikroorganismer er bla. med til at nedbryde sprøjtegifte).\n#11 Jan C Damgaard 10. juli 2015 - 11:25\nend temmelig mange landmænd gør, som kun dyrker hvede og vårbyg - eller kun hvede!\n@Bjørn. Og der er tal på hvor temmelig mange? Sædskifter kører normalt mellem 4-7 år, afhængig af hvilke afgrøder og jordtype. Det der sætter begrænsninger er tåbelige regler og love fra Embedsværket i Dk og EU!\nMen de "frelste" uddeler straks deres lommefilosofi, men er fraværende når konsekvenserne skal betales.\n#12 Jan E. Sørensen 10. juli 2015 - 12:32\nDe milde vintre forværrer traktosen\nDer er ikke meget nyt i at de fleste landbrugsjorde lider under traktose. Men en normal, gammeldags vinter med et par måneders frost og frost/tø, plejer at hjælpe lidt (Når vandet udvider sig ved frysningen og dermed løsner jorden). De seneste mange milde vintre har formentlig forstærket problemet da denne løsningseffekt ikke har været der.\n#13 Bjørn Rasmussen 10. juli 2015 - 12:36\nJan, mange af dem med andre primæraktiviteter end jordbrug som svineavl eller entreprenørarbejde, slipper om markdriften på nemmeste måde og det er med temmelig lidt variation i sædskiftet. Så høster de 10-15% mindre, sprøjter en gang mere, men kan nøjes med at køre i marken en gang i mellem for at se efter skadedyr og sygdomme i kornet og finde et par hjælpere i høst.\nKirsten, anskuelsen af halmens næringsværdi lyder rimelig, selvom man kan lave mange betragtninger af gødningsværdien pga. gødningsrestrikstioner. Dertil er det i hvert fald temmelig dyrt at samle halm: - Halmen skal (ofte) vendes → mellemstor traktor + halmvender - presses → stor traktor + ballepresser - indsamles → mellem traktor med læsser og halmvogn - på lade → en stor staklade eller pakkes i plastik - læsses på lastvogn → traktor med læsser - rådne baller bortskaffes - dertil mistet værdi at bortført plantenæring og jordforbedringsstoffer\nDet bliver til temmelig høje stykomkostninger!\n#14 Vagn Lundsteen 10. juli 2015 - 12:36\nHumus kræver kvælstof\nDet er rigtigt, at maskiner er blevet større og tungere. Til gengæld er kapaciteten også blevet større, hvilket medfører, at mere arbejde kan udføres i de optimale tidspunkter, hvor maskinerne trykker mindst. Den væsentligste årsag til muld/humus er på tilbagetog, er udpiningen af den danske landbrugsjord, forårsaget af kvælstofnormer, der ligger ca. 40 % under planternes behov. Det betyder at planterne hvert år henter af kvælstofbanken, som består af organisk kvælstof. Denne bank er imidlertid ved at være tom. Det medfører en fattig jord uden liv. Forskere der prøver at retfærdiggøre egen forskning, bør fjerne skyklapper og se virkeligheden som en helhed og ikke kun ud fra egen interesse. Vi mangler helhedsforskning i stedet for egofiksering.\n#15 Erik Borup 10. juli 2015 - 12:39\nTriste men sande oplysninger\nNu har jeg været landmand i mange år og har set og mærket påvirkningerne med egne øjne. En ting er hvad du kan se med øjnene. En anden ting er hvad du kan se på udbyttemåleren på mejetærskeren. I dag er maskinerne så stærke at de KAN køre når man vil, men spørgsmålet er og man SKAL køre. Et godt sædskifte hjælpe meget, den samme gør faste kørespor, efterafgrøder, korrekt dæktryk og plejer dyrkning. Det er et meget komplekst stykke og du kan ikke bare rette op med en faktor. Det kræver en del. Jeg er så heldig at jeg har været med til at ændre denne udvikling. Det kræver tid, men det er så dejligt at se når det lykkes. Man skal bare være klar over det er noget der er en holdning man skal have hver dag hvert år. For mere info se blandt. Www.frdk.dk og www.ctfeurope.com.\n#16 Bjørn Rasmussen 10. juli 2015 - 12:54\nGødningstankerne bag økologi er ikke gennemtænkte:\n1) En monokultur af kvælstoffikserende bælgplanter betragter økologerne som "naturlig" kvælstoftilførsel, selvom hensigten bag kulturen er tilførsel af kvælstof til markerne!? (Bælgplanter indbinder kvælstof fra atmosfæren som plantetilgængeligt næring - tilsvarnede laves kunstgødning, som økologer forbyder, af kvælstof fra atmosfæren).\n2) Kunstgødning er fabriksfremstillet plantetilgængeligt gødning. Korn har 80% af sit næringsoptag over 4 uger i der sene forår fra sidst i april. Kunstgødning kan blive næsten totalt udnyttet af kornafgrøder. Organisk gødning, derimod, som først rådner og bliver plantetilgængeligt hen over de varme sommermåneder - efter korns og raps næringsoptag, udnyttes mindre, mens mere udvaskes. Derfor har økologiske landbrug en overforholdsmæssig høj kvælstofudvaskning til vandløb og farvande i forhold til konventionele landbrug. Det forstår de bare ikke i SF og enhedslisten. De vil kun høre politiske æventyr. Møj og bælgplanter som forfrugt bruger man bedst som gødningsmiddel til afgrøder med en lang vækstsæsomsom f.eks. majs, roer, ol., som har næringsoptag hen over hele sommeren hvor de organisk bundne næringsstoffer bliver nedbrudt og plantetilgængelige.\n#17 Steen Jensen 11. juli 2015 - 00:06\nMan har tidligere i et radioprogram hørt følgende:\nHvis, man fra den ene dag til den anden holdt op med at benytte kunstgødning, så ville der gå ca. 100 år for naturen, at reetablere sig igen. Der kommer vel en dag, hvor man ikke kan skaffe gødning nok til det stigende behov og med en udsigt til 9 milliarder mennesker, så vil det hele ende i en katastrofe......\n#18 Erik Bresler 11. juli 2015 - 00:15\nNej dem der drev landbrug før vores bedsteforældres tid og de foregående 6000 år var nogle værre kludrehoveder, men nu går det da rigtig godt, gør det ikke Bjørn?\n#19 Michel Berggren 11. juli 2015 - 00:26\nHvis du tror at nævnte forfærdre drev økologisk landbrug, så er du godt nok naiv.\n#20 Erik Bresler 11. juli 2015 - 07:57\nNæh det er umuligt, begrebet blev først opfundet i 1866. De drev bæredygtigt landbrug fordi de ikke vidste bedre. Nu om dage er det snarere det omvendte der er tilfældet.\n#21 David Nielsen 11. juli 2015 - 12:24\nHvis du mener meget langt tilbage - så blev der drevet svedjebrug: https://da.wikipedia.org/wiki/Svedjebrug en af de værste dyrkningsformer hvor man brænder skov af og udpiner jorden i en periode til den er gold.\nhvis du mener fx. 100 år tilbage - så var effektiviteten langt ringere - og du skulle have haft et par kloder for at mætte jordens nuværende befolkning.\nkonventionelt landbrug har reddet både folk fra at sulte - og også en masse natur fra at blive smadret (ved at bruge mindre areal).\nder findes også andre miljøbelastere end landbrug - fx. byer og industri... ifht. drikkevand så har fx. københavn snablen langt ude i landbrugsjorden for at få noget drikkeligt.\neneste "gode" ved fortiden var at der var færre mennesker - men ellers kan vi ikke bruge det til specielt meget i dag.\n#22 Per A. Hansen 11. juli 2015 - 16:18\nlandmænd har forurenet 30 procent af vores grundvand\nHvor har du det sludder fra? DN? Lad os få lidt mere end blot nogle postulater, hvilket grundvand? Det øvre grundvand (lige under grundvandsspejlet) - eller hvad? Hvad er det for nogle stoffer, der ødelægger grundvandet? Kom med nogle facts så vi har lidt at diskutere ud fra.\n#23 Per A. Hansen 11. juli 2015 - 16:30\nDet er da udmærket at forskerne arbejder med landbrugsproblemer, som man har fået midler til. Nu har Århusforskerne taget hul på et emne, der har været genstand for adskillige forsøg og undersøgelser gennem tiderne, i 1930-erne var nogle tilsvarende i gang på Lolland. At jorden pakkes sammen med tunge maskiner er logisk. Der er to forskellige effekter, maskineriet specifikke tryk målt i kg/cm2, der er afhængig af hjulenes bæreflade. Den har betydning for pakningen i overfladen. Disse skader repareres af vinterfrosten. Den samlede vægt har derimod betydning for pakningen i dybden, de skader er svære at reparere. Man har forsøgt sig med undergrundsløsning, uden særlig held. Kalkning af jorden fremme krummestrukturen i lerjorderne, nedpløjning af organiske stof i form af halm og/eller grønafgrøder er det bedste middel i dag. At tale om ødelæggelse af jorden er en overdrivelse, det tyder på de er nybegyndere indenfor jordbehandling?\n#24 Hans Henrik Hansen 11. juli 2015 - 16:40\nAt tale om ødelæggelse af jorden er en overdrivelse, det tyder på de er nybegyndere indenfor jordbehandling?\n- husk, at overdrivelse fremmer forståelsen! :)\n#25 Jesper Nielsen 11. juli 2015 - 18:51\n@Vagn Lundsteen! Det er altså noget forfærdeligt sludder fra ende til anden. De fleste planter kan kun udnytte kvælstof i form af ammonium eller i form af nitrat, som planten reducerer til ammonium, som planten igen nedbryder og bygger Nitrogenet ind i dens organiske molekyler. Kvælstoffet bundet i organisk materiale er utilgængeligt for planterne indtil jordbakterier har nedbrudt det organiske materiale og efterladt tilgængeligt nitrat. Planterne kan altså ikke vælge hvilken nitrat, den vil optage og hvordan. Den gør det kun på een måde! Dog undtaget bælgplanter, der har en speciel symbiose kørende med rodknolde indeholdende nitrogenfikserende bakterier, der udvinder kvælstof fra atmosfæren. Humuslaget nedbrydes af bakterier uanset, om der er planter til at aftage kvælstoffet eller ej. Så længe humuslaget er iltet, vil jordbakterierne nedbryde humusen. Humuslaget kan altså kun vedligeholdes ved at tilføre organisk materiale til jorden. Fjerner man kontinuerligt al organisk materiale og gødsker alene med kunstgødning, svinder humuslaget, fordi det bliver opbrugt. Det uanset mængden af kunstgødning, man måtte poste på jorden.\n#26 Jan C Damgaard 11. juli 2015 - 19:11\nHumuslaget kan altså kun vedligeholdes ved at tilføre organisk materiale til jorden.\nC/N forholdet betyder så sandelig noget for omsætningen. Bliver forholdet for højt omsættes det organiske materiale ikke. Der er skam lavet en hel del forsøg de sidste 30-60 år, særligt hvad der fordrer humusdanelse.\n#27 Jan C Damgaard 11. juli 2015 - 20:01\nHumus i jord\nHer er nogle artikler og diskussioner om emnet: http://www.researchgate.net/post/Is_organi... http://www.fao.org/docrep/009/a0100e/a0100... En regneøvelse fra icrisat: http://www.icrisat.org/what-we-do/learning...\nDer er skam forsket meget i jord. Godt der er nogen der gider gentage forsøg med høje C/N forhold.\n#28 Achim Steinhäusser 11. juli 2015 - 20:10\nDavid Nielsen, egentlig omhandler artiklen et andet emnet, men jeg kan ikke lade være med at sætte et stort spørgsmåltegn ved dine udtaleser omkring økologisk landbrug. Hvad bygger du det på? Hvis du som økologisk landmænd udpiner jorden, så behersker du dit håndværk rigtig dårligt, det er jo lige præcis omvendt. Hvordan i al verden skulle der være flere mikroorganismer i en konventionelt dyrket jord, hvor skal de komme fra? Det er jo netop derfor novoenzym sammen med monsanto er i gang med at udvikle og snere sælge mikroorganismer tilskud til konventionelt landbrug. Og ja hvis du omlægger jord som har været drevet konventionelt til øko, så ville du de første år ikke kunne producere samme mængder, og det er jo netop fordi jorden er dødt og udpindt !!! MEN, hvis du så bliver ved med at dyrke økologisk vil du se at du kan producere lige så meget end med konventionelt landbrug, samt at du kan producere mere på tørke følsomme jordtyper og i tørke perioder.\nFor den oprigtig interesserete læser, en artikel værd at læse, som i øvrigt også modsiger et andet argument et sted i tråden, hvor der påstårs at N udvaskning skulle være større i øko landbrug. http://www.foejo.dk/enyt2/enyt/juni04/udva...\n#29 Erik Bresler 11. juli 2015 - 20:25\nHvis du mener meget langt tilbage - så blev der drevet svedjebrug:\nDet kender vi fra sojaproduktion i Argentina.\nAt sammenstille produktionen for 100 år siden med nutidens forbrug er i bedste fald meningsløst, og i værste fald et klodset forsøg på at understrege en dødfødt pointe.\nSkal vi ikke lægge sultkortet til side for en gangs skyld! Danmark har de sidste 150 år specialiseret sig i animalsk produktion som der kan siges meget godt om, men redde nogen fra sult er ikke det animalsk landbrugs spidskompetence.\nMht. at smadre natur, er det Værnengene eller §3 områder generelt der ikke er smadret? Eller er det levende hegn, overdrev, moser, mergelgrave, markveje og stier der er bevaret udelukkende på grund af konventionelt landbrug? I så fald mangler der dokumentation.\n#30 Per A. Hansen 11. juli 2015 - 21:12\nHvis du som økologisk landmænd udpiner jorden, så behersker du dit håndværk rigtig dårligt, det er jo lige præcis omvendt. Hvordan i al verden skulle der være flere mikroorganismer i en konventionelt dyrket jord, hvor skal de komme fra?\n- jeg skal ikke blande mig i din debat, men blot indskyde den bemærkning, at der bortføres flere næringsstoffer ved salg fra en landbrugsbedrift, end der tilføres med husdyrgødning, jordene udpines efterhånden, hvis der ikke tilføres erstatning for de fjernes næringsstoffer via solgte produkter, udvaskning, binding m.v. Det fandt vore forfædre ud af, da afgrøderne svigtede og man kun fik høste 2-3 fold. Hvis man dyrkede på afbrændt skov steg udbytterne voldsomt, den form kaldes svedjebrug. Den anvendes skam flere stede på kloden endnu.\nDet klarer konventionelt landbrug ved tilføre mineralstoffer til vedligehold, økologisk landbrug er nødt til at erstatte de manglende mineralstoffer i form af indkøbt foder. Det går udmærket med den fordeling vi har i dag, men 100% økologi er ikke bæredygtigt, jorden udpines for mineralstoffer efterhånden. Mikroorganismerne er nødvendige for at omdanne organisk stof til mineralsk stof (mineralisering). Den proces er nødvendig for at planterne kan genbruge tidligere års akkumuleret organiske stof - der er en ganske anselig genbrugsfunktion her! Bakterier fremmes ved kalkning af jorden, mangler der kalk vil svampe fremmes.\n#31 Per A. Hansen 11. juli 2015 - 21:14\nhusk, at overdrivelse fremmer forståelsen! :)\nHelt enig. Jeg er do meget i tvivl om at det er tilfældet i dette tilfælde!\n#32 Erik Bresler 11. juli 2015 - 21:26\nPer A. Hansen skal helt tilbage til svedjebrug for at finde noget værre end konventionelt landbrug!\nGodt gået Per A.!\n#33 David Nielsen 12. juli 2015 - 01:11\nKom gerne med et bud på hvad du mente med at alting var skønnere tilbage i tiden - hvor mange år siden? ;-)\n"Sult kortet" er alt efter hvor lang tid du vil gå tilbage - og om du vil tillade folk at spise kød eller vi skal omvendes til vegetarere...\nHvilke alternative dyrkningsformer foreslår du? andre dyrkningsformer kræver mere areal for samme udbytte (mindre af de natur ting som du nævner). Du kan så sige at vi i Danmark brødføder for meget af resten af verden - skal så blot huske at det vi reducerer af produktion i DK formentlig vil resultere i ret meget natur (regnskov) der forsvinder andre steder så. Vi har forholdsvis god landbrugsjord i Danmark og godt klima til dyrkning - og en vis forpligtigelse også deraf synes jeg? (og stadig masser af natur efter min mening - gård i familien består fx. af ca. 140 ha hvoraf 20 ha er skov/mose).\n#34 arne lund 12. juli 2015 - 08:23\nNye tider: Kritik uønsket\nJournalisten må forstå, at nu lever vi ikke mere under Aukens miljøimperium. Siden 2001 er der kommet helt andre boller på suppen, og især efter at den nye regering har underlagt miljøministeriet under landbrugsinteresserne, og så skal han lære at holde sin mund. Han ikke alene skader landbrugets indtjening - og det er jo noget nær helligbrøde her til lands - han sætter sig også op mod hvad der gavner fædrelandet. Se bare hvordan det gik de to journalister, der offentliggjorde adresser på MRSA-landmænd - de blev slæbt i retten. Se hvordan det går med folk, der kritiserer (et sidespring) Ryan Air - også de, trues at retssager og så fremdeles. Fortsæt selv listen - der er nok at tage af: Berlusconi, Putin, Monsanto - det sq nogle ømskindede kapitalister vi har fået os.\n#35 Jan C Damgaard 12. juli 2015 - 09:19\nRe: Nye tider: Kritik uønsket\nGlemte /sarkasme off ?\n#36 Erik Bresler 12. juli 2015 - 09:48\n1. Hvor skriver jeg alting var skønnere tilbage i tiden?\n2. Enhver kan frit drikke mælk, spise kød, brænde benzin af, ryge tobak, og drikke alkohol, og alle skal naturligvis betale for eventuelle skader, oprydning og øgede offentlige udgifter på grund af deres valg.\nHvilke alternative dyrkningsformer foreslår du?\n3. Det er op til enhver at vælge dyrkningsform så længe de står inde for konsekvenserne. Landbruget har været forfordelt fordi vi historisk set kun lige har fjernet os fra sultegrænsen, men når der hentes foder i Sydamerika for at sælge pølser i Kina, burde det foregå på markedsbetingelser som også Axelborg taler højt om ved visse lejligheder. Se eventuelt 2.\nDet lyder godt med skov og mose, i mit sogn har vi en å der af en eller anden grund er gravet så dyb at der skal tov eller stiger for at komme ned til vandoverfladen. Den ligner en gravet kanal, det må være kostbart for de 3 - 4 lodsejere at grave og slå kanter hvert år for at opretholde en å i sådan unaturlige tilstand. - - For det er vel dem der betaler?\n#37 Kjeld Flarup Christensen 12. juli 2015 - 10:24\nMan kunne også dyrke efter metoden "reduceret jordbehandling"\nFY! FY! FY! Reduceret jordbehandling kræver brug af round-up. Så selvom du der finder enorme miljøfordele, specielt på energiforbruget, så vil det til evig tid være politisk ukorrekt!\nOg så taler vi ikke om de økologiske landbrugs energiforbrug til ukrudsbehandling.\nIkke som jeg læser det, svedjebruget er blot konsekvensen af pre konventionelt landbrug.\njeg skal ikke blande mig i din debat, men blot indskyde den bemærkning, at der bortføres flere næringsstoffer ved salg fra en landbrugsbedrift, end der tilføres med husdyrgødning, jordene udpines efterhånden,\nProblemet er at når 1 mio. Københavnere skider udvaskes næringsstofferne til øresund. Nogle opsamles dog, men afbrændes. Spildevandet fra en storby skal recirkuleres til markerne før økologien virker. Men spildevandet er forurenet med tungmetaller og kemiske forbindelser som gør det uegnet til formålet.\nI min optik, er belastningen af naturen med tungmetaller (og plastik stoffer) den største udfordring som skal løses for på sigt at få en bæredygtig klode. Her er landbruget milevidt foran byerne, når det drejer sig om at tilbasse sig en bæredygtig tilstand, men de er jo ikke så mange så når de 5 mio andre danskere mener at landbruger er problemet, så er det demokratisk bestemt at landbruget er det største problem.\n#38 Flemming Skovbjerg 12. juli 2015 - 11:27\noptimere forholdene for\noptimere forholdene for microorganismerne i jorden er et must , så vil planterne selv gå i samarbejde (symbiose) med at optage de næringstoffer mv som planten har brug for til at vokse optimalt. At fodre planterne med "sukkervand" ( kunstgødning / gylle) giver "dovne" planter der bliver modtagelig for sygdomme mv.\n#39 Kjeld Flarup Christensen 12. juli 2015 - 11:36\nDet er godt nok en meget lille å, eller nogle store godser, hvis den kun afvander jord fra 4 lodsejere. Vandløb er en offentlig opgave, fordi de afvander arealer fra meget store områder og mange lodsejere. Og det er vandløbsmyndigheden som bestemmer hvilke ændringer der kan sker, så skal der graves er det en offentlig beslutning.\n#40 Erik Bresler 12. juli 2015 - 12:28\nHvordan i alverden kan det blive en offentlig opgave at sørge for afløb fra privat anlagte dræn? Betaler staten også hvis husets omfangsdræn ikke virker optimalt uden en pumpe?\n#41 Jan C Damgaard 12. juli 2015 - 12:43\nBetaler staten også hvis husets omfangsdræn ikke virker optimalt uden en pumpe?\nDet tyder på faglig inkompetence.\n#42 Erik Bresler 12. juli 2015 - 13:02\nFuldstændig enig! Det må være en privat udgift at dræne, og da især for næringsdrivende.\n#43 Kjeld Flarup Christensen 12. juli 2015 - 13:54\nHvordan i alverden kan det blive en offentlig opgave at sørge for afløb fra privat anlagte dræn?\nEn Å er ikke et dræn. Du kan sammenligne det med offentlige veje, så med mindre du er anarkokapitalist...\n#44 Erik Bresler 12. juli 2015 - 14:53\nDu kan sammenligne det med offentlige veje,\nModsat åen har alle ret til at gå og køre på vejen, og selvom trafikanterne beder eller truer er jeg sikker på kommunen ikke graver vejen fire meter ned under jordplan, selv om det givet mindsker trafikstøj:)\n#45 Jan C Damgaard 12. juli 2015 - 18:52\nModsat åen har alle ret til at gå og køre på vejen, ..\nAllerede her knækker "filmen". Den der ejer jord, er pligtig til at aftage vandet (dræn, vejvand, befæstet areal mm.) og der er ret til at kunne transportere vandet videre. Derfor Vandløbsloven.\nMen igen en Å i Danmark er en bæk i alle andre lande, og en bæk i Danmark er blot en afvandingsgrøft. En grøft der står helt tør en stor del af året. Ligesom tagrenden!\nDerudover er det sammenligningen af vandløb og en privat (fejlkonstrueret) omfangsdræn, der er fagligt inkompetent.\n#46 Erik Bresler 12. juli 2015 - 22:02\nHvad forkert er der ved at undre sig over det lige skal være kommunen der ofre penge på at gøre åen grim og utiltalende samtidig med forringet biodiversitet?\nEr det forkert at mene den der har gavn af en voldsom natur forringelse i det mindste selv burde dække en del af udgifterne?\n#47 Jan C Damgaard 12. juli 2015 - 23:10\nJamen, lad os da bare soppe rundt på vejene. Hvem har brug for glatbane, når vejene er garanteret aquaplaning. Godt der er nogen der planter begge fødder solidt i den blå luft!\n#48 Erik Bresler 12. juli 2015 - 23:31\nPersonligt foretrækker jeg blå luft frem for kommunale subsidier, men sådan er vi så forskellige.\n#49 Kjeld Flarup Christensen 13. juli 2015 - 07:48\nDet kunne være en hel by, som ellers ville få kældrene oversvømmet hvis ikke åen blev vedligeholdt.\n#50 Erik Bresler 13. juli 2015 - 08:48\nBliver en hel by bliver oversvømmet fordi åen ikke er gravet halvvejs ned til kineserne skyldes det nogen hindre åens adgang til højvands bassinerne.\nLad os alle bede til at ingen kommune nogensinde har givet lodsejere mulighed for at hindre højvande at brede sig, Især nu hvor havvandet stiger samtidig med hyppigere ekstremvejr. Med Rhinen har vi set hvor galt det kan gå med en flod i bjergrige egne med ukordineret lokal planlægning.\nVi er rigtig mange der foretrækker åer ser ud som på billederne i Maskinbladet og Landbrugsavisen.\n#51 Jan C Damgaard 13. juli 2015 - 08:56\nLad os alle bede til at ingen kommune nogensinde har givet lodsejere mulighed for at hindre højvande at brede sig,\nSå skal vi blot inddæmme udløb fra land, så vi alle får våde tæer? Lad os hellere bygge mere vandkraft og oversvømme det halve danmark. Københavnerne har vist skottet sig fra resten af danmark... /sarkasme off\n#52 Erik Bresler 13. juli 2015 - 09:09\nOk hvis det ikke kan være anderledes.\n#53 Per A. Hansen 16. juli 2015 - 21:55\nErik Bresler, det er ret pinligt at læse dine forsøg på optræde som landbrugsekspert. Du har slet ikke forstået pointen, dit parti i ånden "Alternativet" vil have 100% økologi, det vil bryde udpining af jorden, idet man fjerner flere næringsstoffer gennem salg af produkter, end der tilføres. Ren logik, som vore forfædre løste ved svedjebrug, meden enkelte af efterkommerne ikke kan forstå problemet. Jeg savner svaret på spørgsmålet om hvilke pesticider, der er er problem for drikkevandet, det er ikke helt nok for en landbrugsekspert kun af sige "pesticidrester", vi må have navne på. Vi får ikke soja fra Sydamerika for at sende varer til Kina, hvis du skriver det i dine bloggerier, så må du undskylde overfor de sagesløse læsere. Vi fodrer ikke med sojabønner, dem dyrker man for at så sojaolie. Tilbage er der et restprodukt som ingen vil spise - bortset fra husdyr. Herved spares en masse korn, der i stedet så kan benyttes til fødemidler. I en verden hvor mange sulter er det nødvendigt at man udnytter ressourcerne. Husdyrene udnytter en masse affaldsstoffer og planter, der ikke egner sig til menneskeføde, det kan jeg forstå du synes er forkasteligt. Hvorfor ikke prøve at spise en gang halm eller majsstængler, så vil du forstå problemet?\nAltså hvor svært kan det være? Det offentlige betaler ikke for at aflede drænvand, men det offentlige har pligt til at oprense vandløbene, som afdræner natur- og landbrugsarealer. Det sker ikke, drænrørene sættes under vand, vandløbene lider af iltmangel pga manglende omrøring - alt smmen fordi nogle kommuner vil spare penge på deres lovpligtige oprensning.\n#54 Erik Bresler 17. juli 2015 - 08:18\nJeg savner svaret på spørgsmålet om hvilke pesticider, der er er problem for drikkevandet, det er ikke helt nok for en landbrugsekspert kun af sige "pesticidrester", vi må have navne på.\nDe navne kommer den højtærede hr landbrugsekspert Per A. Hansen nok til selv at finde frem, undertegnede ikke har anvendt omtalte betegnelser i denne tråd.\nTrods ivrige protester fra Per A. Hansen minder det slående om gratis bistand når kommunen kvit og frit hjælper erhvervsdrivende af med vand fremkommet ved dræning. Folk med mindre forstand på landbrugets kvaler kunne hævde drænvandets fremkomst er selvforskyldt og eventuel bortskaffelse således en privat sag.\n#55 Kjeld Flarup Christensen 17. juli 2015 - 09:32\nTrods ivrige protester fra Per A. Hansen minder det slående om gratis bistand når kommunen kvit og frit hjælper erhvervsdrivende af med vand fremkommet ved dræning.\nKvit og frit? landmænd betaler vel også skat! Er vi ude i den sædvanlige griske kamp om andres penge, i et system hvor det ikke er muligt at opkræve skat nok til alle velfærdsydelser.\nJeg tror såmænd, at landmændene gerne ville betale selv, hvis de kunne slippe billigere i skat og kunne få lov til at vedligeholde vandløbene. Så var de fri for spareivrige politikere som lader markerne oversvømme.\nHistorisk giver det dog god mening, at man lagde den opgave i fælleskassen. Tænk 50-100 år tilbage, før den første kommunesammenlægning i 1970. Den gang bestod en lille landkommune af - landmænd! Hvad gør man så når man har en stor fællesopgave, som vedrører alle i kommunen. Man gør det i kommunalt regi. Deri er der ikke den store forskel til f.eks. veje.\nSelv i dag vil en opgave som at dræne og sikre vedligehold af vandløb kræve både lovgivning og regulering, fordi der er interesser både i de øvre og de nedre dele af vandløbet som skal tilgodeses, så alle er tilfredse og kan få de bedste muligheder på deres jord.\n#56 Erik Bresler 17. juli 2015 - 11:17\nEr vi ude i den sædvanlige griske kamp om andres penge\nDet står Kjeld Flarup Christensen frit at gætte på hvad som helst. Undertegnede står fast på bemærkningen til Per A. Hansen: Det minder slående om gratis bistand når kommunen kvit og frit hjælper erhvervsdrivende af med vand fremkommet ved dræning.\nDet må være logisk at skelne mellem regn- og drænvand, det sidste skyldes overvejende menneskelige beslutninger, det første udelukkende vorherre.\nAt en regel besluttes for mere end 100 år siden med hungersnød i frisk erindring er fair nok, men der har vi ikke været i 75+ år.\nAnalogien med lastbiler er dårligt valgt. Lastbiler betaler lidt mere i vægtafgift end for eks. traktor med gyllevogn der iflg. ing.dk køre 2 millioner kilometer årligt. Måske hr Flarup Christensen kan oplyse den nøjagtige forskel. Vognmænd ser sikkert gerne eventuel forskel udlignet. Men det skyldes måske også bare grisk kamp om andres penge.\n#57 Kjeld Flarup Christensen 17. juli 2015 - 22:10\nGad vide hvor drænvandet kommer fra, hvis det ikke er regnvand????\nAnalogien med lastbiler er dårligt valgt. Lastbiler betaler lidt mere i vægtafgift end for eks. traktor med gyllevogn der iflg. ing.dk køre 2 millioner kilometer årligt. Måske hr Flarup Christensen kan oplyse den nøjagtige forskel.\nJeg aner helt ærligt ikke hvad du ævler om. Tror du ikke, at du er ved at tage det her rimeligt meget off topic.\n#58 Erik Bresler 17. juli 2015 - 22:42\nGrunden til det hedder drænvand er at vandet er drænet ud af jorden, det er en forceret afvanding i håb om en gevinst under en eller anden form.\nJeg aner helt ærligt ikke hvad du ævler om. Tror du ikke, at du er ved at tage det her rimeligt meget off topic\nDet tager jeg som et kompliment tak for det.\n#59 Jan C Damgaard 18. juli 2015 - 02:04\nNetop ikke forceret, men passiv afvanding. Der er kun tale om overskydende vand over markkapacitet. Dette gøres jo for at sikre at planterne får optimale vækstbetingelser og bedst mulig rodudvikling, for at udnytte næringsstoffer. Det gælder al slags jordbrug, også økologisk. Gevinsten er bedst mulig udnyttelse.\n#60 Erik Bresler 18. juli 2015 - 08:18\nNetop ikke forceret, men passiv afvanding\nVi er helt enige trods forskellige betegnelser, dræning betyder regnvandet forlader jorden hurtigere end ikke dræning og kan derfor kræve væsentlig større kapacitet af recipienten.\nNævnte gevinst må ideelt forventes delt forholdsvis mellem parter der bidrager økonomisk.\n#61 Jakob Rasmussen 18. juli 2015 - 08:58\nJa og sørme om der ikke allerede er nogen der har tænkt over det. https://www.retsinformation.dk/Forms/r0710...\n#62 Erik Bresler 18. juli 2015 - 09:29\nJa og sørme om der ikke allerede er nogen der har tænkt over det.\nSå er alt godt og vi kan roligt vente på retssagerne finder vej igennem retssystemet hvorefter politikerne kan overveje om lovændringer er nødvendige.\n#63 Jakob Rasmussen 18. juli 2015 - 09:57\n[quote] Så er alt godt og vi kan roligt vente på retssagerne finder vej igennem retssystemet hvorefter politikerne kan overveje om lovændringer er nødvendige. [/quote[\n@Erik Ja- eller til nogen finder på at udbrede dine tanker til om folk skal betale for at lægge fliser i haven eller vande altankassen. Du er helt off topic\n#64 Erik Bresler 18. juli 2015 - 11:10\nHvad siger du Jakob? Er lægge fliser i haven eller vande altankassen helt off topic eller hvad??\n#65 Jakob Rasmussen 18. juli 2015 - 11:54\n@Erik Er du måske ikke den Erik, der havde et indlæg med\nOg tror du måske ikke at øgede arealer med fliser i byernes haver eller, lidt sat på spidsen, at øget vanding af altankassen, belaster recipienten.\nHvis du ud fra det mener, at Vandløbsloven skal ændres eller vente på at retsagerne kommer igennem systemet, så er det helt off topic\n#66 Erik Bresler 18. juli 2015 - 13:13\nBeklager hvis det er off topic under overskriften: Dansk landbrugsjord bliver ødelagt af maskiner og rovdrift, at hævde der drives ødelæggende rovdrift på ådale ved ukritisk dræning. Så er det måske endnu mere off topic at mene samfundet ikke burde bidrage til ødelæggelse af naturværdier? Hvorvidt det er off topic eller whataboutery at medtage flisebelægning i byerne må andre afgøre.\n#67 Per A. Hansen 19. juli 2015 - 12:31\nNår E. Bresler ikke svarer på spørgsmålene i de tråde, hvor han beskylder erhvervet for at ødelægge miljøet, så må man jo gøre opmærksom på der på de steder, han hvor han har søgt tilflugt. Man må som hovedregel forvente, at kritikere kan dokumentere deres påstande. Jeg henviser til mit forrige indlæg, som E. B tilsyneladende ikke forstår. Når kommunerne ikke opfylder sine pligter, så må det da være tilladt at gøre opmærksom på det. Hvis deres ulovligheder påfører erhvervet udgifter, så må kommunen da være erstatningspligtigt. Dræn udledes gennem vandløb, som lodsejerne ikke må pille ved. Prøv at læse lidt om emnet EB, det er slet ikke så indviklet - stat og kommune skal blot følge de gældende love og forskrifter. Manglende vedligeholdelse af vandløb er ikke noget, du kan vælte over på landbruget. De får skam store bøder, hvis de prøver.\n#68 Per A. Hansen 19. juli 2015 - 12:38\nDet er en klar mangel hos eksperten i landbrugsdrift, så det hul må vi have lukket. Man dræner for at sænke grundvandsspejlet, som er grænsen for, hvor langt ned planterødder kan komme. Ved dræning øger man planternes roddybde, hvilket igen betyder at der er mere vand til planternes rådighed. Tidligere såning og bedre vandforsyning gør det muligt at drive landbrugsdrift på arealer, der ellers ville have ligget hen som sump.\n#69 Erik Bresler 19. juli 2015 - 14:53\nDet er altid fornøjeligt at læse Per A. Hansens indlæg der vidner om stor indlevelse, forståelse og pasion for økologisk fødevareproduktion. Hr Hansens skarpe iagttagelsesevne finder næsten alle fejl og rammer næsten hver gang rigtigt i analysen af opponenters motiver, evner og politiske observans. Prisværdigt er også at Per A. Hansen næsten aldrig forsømmer at svare på en direkte henvendelse, der kunne undertegnede lære noget.\n#70 Mads Jørgensen 19. juli 2015 - 19:52\nSå er frygtindustrien igen\nSå er frygtindustrien igen ude.\n#71 Bjarne Munk 22. juli 2015 - 10:32\nPløjefri dyrkning + halmnedmuldning:\nEr det ikke bare lige det her vi gør? http://www.stroco-agro.dk/Files/Images/Pdf...\n#72 Per A. Hansen 19. august 2015 - 11:55\nRe: Pløjefri dyrkning + halmnedmuldning:\nBjarne, en udmærket artikel. Der er ikke noget nyt i den, faktisk har Askov Forsøgsstation lavet forsøg med nedpløjning af store mængder organisk stof. Humusprocenten steg som forventet, men i løbet af en kort årrække faldt den til samme niveau som parcellerne, der blev pløjet normalt! Naturen reagerer på mere organisk materiale ved at opformere mikroorganismer, der nedbryder det organiske stof, hastigheden afhænger af iltindhold, temperatur og vandindhold, samt en passende pH. Man kan kun få et højere humusindhold i jorden, hvis man udelukker en eller flere af disse parametre.\n#73 Erik Bresler 20. august 2015 - 08:12\nKorrektion, trods det tilsyneladende ædle formål er rette betegnelse annonce udformet som artikel.\n#74 Kjeld Flarup Christensen 21. august 2015 - 07:38\ntrods det tilsyneladende ædle formål er rette betegnelse annonce udformet som artikel.\nDet er der vel ikke noget odiøst ved? Tænk på hvor meget kommercielle kræfter har drevet udviklingen, hvis vi kun havde "neutrale" offentlige instanser ville verden godt nok se anderledes fattigere ud.\n#75 Erik Bresler 21. august 2015 - 10:29\nHvem andre har nævnt neutrale offentlige instanser, udover Kjeld Flarup Christensen?\nDet der mangler et ordet annonce i øverste højre hjørne, så er vi indenfor markedsføringsloven, og vi er vel nogenlunde enige om det skal være så lovligt som muligt?\n#76 Kjeld Flarup Christensen 21. august 2015 - 10:56\nHvis du mener det er ulovligt så anmeld det dog til politiet!\n#77 Bjarke Mønnike 21. august 2015 - 18:04\nFordi man er suppleant.....\n..... til bestyrelsen af Danmarks Naturfredningsforening er det ikke ensbetydende med at man har forstand på landbrug. Man har lov til at have sine holdninger......men ikke egne hjemmelavede fakta\nDet ville være interessant at se hvilke kvalifikationer Erik Bresler baserer sine indlæg her.......for de fleste af os er det det rene nonsens.....for mig virker det som at arbejde på at komme i bestyrelsen af den nævnte forening....hvilket alle må frygte sker. Fortilfældene skræmmer\n#78 Erik Bresler 21. august 2015 - 18:13\nHvorfor dette hastværk med at politianmelde?\nGenerelt er vi da ikke en nation der vælger anmeldelse først, eller er det en misforståelse?\nI øvrigt er jeg kommet i tvivl, - hvis det ikke er offentliggjort er det måske OK. Så vidt jeg husker er der få sanktioner i markedsføringsloven, det meste løses i mindelighed og med en henstilling.\n#79 Erik Bresler 22. august 2015 - 07:28\nRe: Fordi man er suppleant.....\nDet er uomtvisteligt et privilegium at arbejde for så stor en forening hvor medlemsskaren er enige om noget så ædelt og vanskeligt som bæredygtig naturforvaltning, men det er hjemmelavet fakta at undertegnede skulle være bestyrelses suppleant, eller mere landbrugskyndig end Bjarke Mønnike.\nI øvrigt må det rettelig betegnes som en kontroversiel påstand at det som for de fleste er nonsens skulle berede vejen til omtalte bestyrelses post, hvilket i medfør af debatreglerne kræver faglig dokumentation. På forhånd tak.\n#80 Jakob Rasmussen 22. august 2015 - 09:05\n@Erik Bresler Når man læser denne tråd igennem og fokuserer på dine indlæg, så vil man finde, at der ikke en eneste gang fra din side er blevet fremlagt saglige og teknisk baserede argumenter. Ikke en eneste gang har du lavet henvisninger eller link's. Så er helt ærligt så er du ikke den rigtige til at fremføre at debatreglerne kræver faglig dokumentation.\n#81 Bjarke Mønnike 22. august 2015 - 09:07\nJeg er på ingen måde anderledes ekspert end alle andre, der delvist er opvokset på en gård og nu bor i en landkommune.\nJeg søgte på Google og fandt en Erik Bresler stående som suppleant til bestyrelsen af Danmarks Naturfredningsforening og fandt antageligt også årsagen til de underlige betragtninger der fremkom fra Erik Breslers side. Når selv Per A Hansen giver op og stopper med at skrive så ......\nDet må i betragtning af de mange indlæg der er fremkommet fra Erik Breslers side være på sin plads og spørge om dokumentation og om årsagen til den lidt hidsige indgangsvinkel der kommer tilsyne i indlæggene skyldes en anerkendt faglighed.\n#82 Erik Bresler 22. august 2015 - 10:25\n@Jakob Rasmussen @Bjarke Mønnike\nSåfremt saglige og teknisk baserede argumenter er obligatorisk gør Jakob Rasmussen sig selv skyldig i samme forsømmelse vedr. seneste kommentar.\nBjarke Mønnike bedes venligst oplyse hvor mange indlæg der tillades samt ikke mindst, dokumentere påstanden gående ud på at nonsens giver bestyrelsesposter i Danmarks Naturfredningsforening, eller bare indrømme det var en finke der røg af panden i ren og skær hidsighed.\nAt Per A Hansen skulle have givet op er efter undertegnedes mening en sort og lodret løgn. Per A Hansen er som tidligere anført modig, vedholdende og uforfærdet i samme eller højere grad end den sorte ridder i Monty Python and the Holy Grail.\n#83 Jakob Rasmussen 22. august 2015 - 11:23\nRe: @Jakob Rasmussen @Bjarke Mønnike\n@Erik Det kan man selvfølgelig mene, men det er ulig svært at finde argumenter mod subjektivi indlæg. Jeg kunne rigtig godt tænke mig, at vide hvilken erfaring og faglig baggrund du har for dine indlæg ? Personlig har jeg 6-7 års arbejde med jordbrug med i porteføljen, inden jeg blev ingeniør med speciale i anlægstiknik.\n#84 Jan C Damgaard 22. august 2015 - 14:18\n.. dokumentere påstanden gående ud på at nonsens giver bestyrelsesposter i Danmarks Naturfredningsforening, ..\nDet behøver Bjarke ikke, da der sikkert er andre der netop har erfaring med netop arbejdsgangen og den politiske styring i DN. Det gælder især det højtråbende mindretal, for flertallet i DN dukker sig når de rabiate taler. Flere har forladt DN, netop pga. den førte linje. Lokalt er der mange der stadig prøver at arbejde lokalt for naturen, på trods af DN's landspolititik.\nPS! Har selv været aktiv i DN, lokalt og regionalt i 10 år!


26/02/2017 Karen Oksnebjerg 0\nDet virker måske en smule ironisk, men virkeligheden er nu engang, at jeg hader at netværke. Faktisk til sådan en grad at jeg kunne fristes til at sige, at jeg ikke ved noget værre. Og selvom jeg gerne ville kunne fortælle dig, at det bare er endnu et buzzword, du ikke behøver at tage seriøst, så er faktum bare, at det er ét af de mest essentielle værktøjer i kommunikatørens værktøjskasse! Et godt netværk kan fx hjælpe dig med at komme videre i karrieren, finde gode sparringspartnere, gøre dig opmærksom på upcoming trends og gøre dig klogere på dit fag. Så let’s face it: vi bliver nødt til det. Derfor har jeg lavet en guide til dig og alle andre nybegyndere, der synes networking er en smule til den flade side, baseret på mine egne erfaringer, tanker og strategier.\nSelvom tanken om at kaste dig ud i at netværke allerede nu giver dig sved på panden og en næsten uimodståelig trang til at aflyse alle aftaler og smutte hjem igen og se Netflix, så fortæl dig selv: jeg kan godt!\nFor rigtig mange af os – inklusiv mig selv – kan det være utroligt svært at give sig i kast med. Man er bange for at blive dømt, man er usikker på sin egen position i forholdet, og man er bange for om man nu også er interessant nok eller har noget relevant at byde ind med. Men du skal bare vide: du er ikke alene. Og det bedste du kan gøre for dig selv er at kaste dig ud i det. Tænk på, at de andre involverede parter vil dig (og dem selv) det bedste. Hvis de kan mærke, at du er utilpas i situationen, vil de højst sandsynligt gøre hvad de kan, for at få dig til at føle dig bedre tilpas.\nGod forberedelse går hurtigt hen og bliver rigtig nyttigt. Der er ofte mange mennesker tilstede og du kan ikke nå at tale med dem alle sammen. Tænk derfor: hvad er mit behov? Hvorfor er det, at jeg gerne vil udvide mit netværk? Hvad vil jeg gerne have ud af arrangementet?\nUndersøg derefter hvem der kommer, og hvem du gerne vil snakke med. Det behøver ikke nødvendigvis at være de største, mest kendte navne der er til stede. For du kan være sikker på, at der er mange andre, der også gerne vil nå at snakke med dem. Gå i stedet efter dem, som du finder interessante – både på et personligt og et fagligt plan – samt dem, du vurderer, bedst kan hjælpe dig med at nå bestemte mål. På den måde er du sikker på at kunne udnytte din tid bedst muligt og det giver dig også mulighed for at undersøge på forhånd, hvilke samtaleemner der kan komme i spil.\nMen uanset hvor meget du forbereder dig så husk på, at det ikke er sikkert, at du når at tale med de mennesker, du havde forberedt dig på. Og det er helt okay! Det er lige så gavnligt for dig at tale med helt nye mennesker, der kan give dig nye perspektiver på tingene og introducere dig for nye emner. Lad derfor være med at hænge dig for meget op på din forberedelse og se det i stedet som et sikkerhedsnet, hvis usikkerheden tager over.\nUnder forberedelsen, når du stifter bekendtskab med alle de emner, der kan komme i spil under netværksarrangementet, støder du højst sandsynligt også på emner, hvor din faglighed ikke er særligt stærk. Her er det særligt vigtigt at være opmærksom. For der er ikke noget værre en at stå midt i en samtale med et potentielt medlem af dit netværk og kejte rundt i din faglighed. Det er derfor også vigtigt at du kender dine begrænsninger – og bruger dem! For hvis du står midt i en samtale, hvor du ikke ved noget om emnet, så spørg. De involverede parter nævner det højst sandsynligt, fordi de selv finder det interessant. Og ved at vise interesse skaber du den tillid og tryghed, der er essentiel for enhver god netværksrelation.\nHvad kan du selv bidrage med i dit netværk?\nIndtil nu har mine råd primært været orienteret mod ”mig, mig, mig”. Men et netværk er ikke en gavebod. Og selvom et netværk er utroligt gavnligt for dig selv, skal det også være gavnligt for medlemmerne i dit netværk.\nFor at folk skal finde dig interessant og skal have lyst til at være en del af dit netværk, skal du derfor også selv have noget at bidrage med. Det er derfor vigtigt, at du overvejer, hvad det er, du kan give i dine netværksrelationer for at skabe balance og tillid. Det kan du fx gøre ved at dele ud af dine erfaringer eller henvise videre til andre folk i dit netværk, hvis du ikke selv kan løse problemet. En god måde at starte er med Adam Grant’s ”five minute favor”: hvis du kan gøre noget for nogen på fem minutter eller mindre, så gør det.\nEn anden idé kan være at tænke på to mennesker, der burde kende hinanden, men som ikke gør og introducér dem for hinanden.\nLæs desuden Morten Münsters bedste tip til hvordan du kan blive en mere generøs del af dit netværk.\nDette stadie kan også gavne dig, når du bliver stillet spørgsmålet ”hvad laver du så?”, da du vil være mere reflekteret over dine egne kvalifikationer.\nLav en aftale med dig selv inden du tager af sted. Hvad er dit mål? Det kan fx være at have talt med to fremmede mennesker, inden du tager derfra, eller at du skal tale med mindst én af de personer, du har udset dig under din forberedelse. Pointen er selvfølgelig klar: inden du går fra eventet, skal du have opnået dit mål.\nOvervej især i begyndelsen at det måske ikke er bestemte individer, der skal være et mål for dig, men at du i stedet skal fokusere på at blive en bedre netværker. Efterhånden som du bliver mere tryg ved situationen, kan du også begynde at gå mere målrettet efter bestemte individer, du mener vil være en god tilføjelse til dit netværk.\nLæs netværksekspert Susie Lynge fortælle om de tre typer, du bør have i dit netværk.\nSelvom en del eksperter nok vil være uenige, så har jeg altid fundet det beroligende at have en ven eller kollega jeg føler mig tryg ved under armen. Du er altid dit bedste selv, når du føler dig tryg, og det kan være svært, når man ikke er den store netværker. Det vigtigste er dog, at hvem end du tager med er i stand til at skubbe dig ud i at prøve nye ting og kan hjælpe dig med at opnå de mål, du har sat for dig selv. Din ven(inde) må ikke blive en undskyldning for at gå arm-i-arm hele aftenen og du dermed ikke får udnyttet muligheden for at få bygget et større netværk.\nEfterhånden som du bliver bedre til at netværke (takket været disse fantastiske tips, selvfølgelig), kan du prøve at tage af sted selv. Du vil højst sandsynligt finde ud af, at du på den måde får et større udbytte.\n”Hvem skal jeg tale med?”\nDet her er et af de steder, hvor mange eksperter er uenige. Netværksekspert Carina Heckscher foreslår fx at du starter med at finde de mennesker, der står alene i rummet, da de højst sandsynligt står i samme situation som dig selv. Omvendt foreslår Morten Münster, at der nok er en grund til at disse mennesker står alene, og at du derfor skal gå efter den åbne 3’er.\nMit bedste råd er at mærke efter, hvad du kan overskue og hvad du føler dig tryg med. Start evt. med at kontakte singlerne og lev med eventuelle konsekvenser, indtil du får modet til at gå i krig med større grupper af mennesker. Omvendt kan du jo også risikere, at den bedste tilføjelse til dit netværk er den, som alle andre overser.\n”Hvordan starter jeg samtalen?”\nNår du har fundet nogen at tale med, er det her du skal brilliere med din forberedelse og hvor meget du har hørt efter under mødet/foredraget/you name it. Men modsat din intuition er det vigtigt ikke at føre en samtale med dig selv, for vi elsker at tale om os selv. Du skal i stedet få din potentielle netværksrelation i tale. Jo mere du kan få din potentielle partner-in-crime i tale, des bedre. Vedkommende vil føle sig mere tilpas i dit selskab og vil føle, at han/hun har fået noget ud af aftenen.\nStart dog altid med at introducere dig selv og giv et fornuftigt håndtryk (du ved – det er det dér med førstehåndsindtryk). Spørg efterfølgende indtil fx vedkommendes mening på nogle af emnerne berørt under arrangementet, om de ofte kommer til lignende arrangementer, eller spørg efter et godt råd. Find en fælles interesse og spor dig ind på hvordan du kan hjælpe din kommende netværksrelation og hvordan han/hun kan hjælpe dig. Her er det vigtigt at være engageret og entusiastisk under hele samtalen: smil, nik, spørg ind til detaljer og stil uddybende spørgsmål.\nFind evt. også ud af om vedkommende kender andre mennesker, de mener, du bør kende, og om de har nogle bestemte ideer eller tanker de går og tumler rundt med.\nEn god huskeregel er dog: du skal selv give to tjenester, før du kan bede om én.\nHer er LinkedIn og Twitter dine bedste venner! Efter arrangementet er slut skal du selvfølgelig holde dit netværk ved lige. Første skridt på vejen er her at connecte med dine nye netværksrelationer på LinkedIn og Twitter. På LinkedIn er det især vigtigt, at du ikke sender standardbeskeden med din anmodning, men skriver en personlig hilsen der gerne involverer nogle af de emner, I berørte under netværksarrangementet. Forklar også hvorfor du vil connecte og hvordan du tænker, I kan hjælpe hinanden.\nNår din nye relation selvfølgelig siger ”ja tak”, er det vigtigt, at du kontinuerligt viser, hvorfor vedkommende skal være i dit netværk. Husk: jo mere du giver, jo mere får du igen.\nKlassikeren: dress to impress\nNej, her taler vi ikke cocktailkjoler og smoking (medmindre det er til et gallaevent) men i stedet i den klassiske ”klæd dig på til dit drømmejob”. Det handler om at give et godt førstehåndsindtryk og her er påklædning og grooming alfa og omega\nDer er ikke noget værre end fremstå indøvet og uinteresseret. Vær dit bedste selv, smil, være entusiastisk – og men det!\nSlap af – du kan godt!\nTags:branding Erfaringer Events Karriere LinkedIn Nybegynder Social Media Week Tips\nStuderer International Virksomhedskommunikation og Engelsk på SDU. A true child of winter i bedste Game of Thrones stil, selverklæret film og tv-nørd med en forkærlighed for naturvidenskab, politisk kommunikation og knowledge communication.\nDerfor skal du engagere dig frivilligt\nCharmér dig til et større netværk på LinkedIn


Vinduespudser Tune - Altid samme vinduespudser - Vinduespudsning i 70 år\n★ Vinduespudser Tune, bedømt 5 ud af 5 stjerner ★\nLad os give dig et gratis og uforpligtende tilbud på vinduespudsning i Tune\nVi har pudset vinduer igennem 3 generationer, og vil meget gerne være din vinduespudser Tune. Vi kan give dig et tilbud nemt og hurtigt online, og vi kommer også gerne ud og kigger på det, helt uforpligtende og gratis.\nHos os er det altid den samme vinduespudser som kommer i Tune, så du ved hvem der besøger dig.\nKunne du også tænke dig et gratis tilbud på vinduespolering i Tune? Så udfylr kontaktformularen, og vi vil kontakte dig hurtigst muligt.\nFå et GRATIS tilbud på vinduespolering i Tune\nVi har pudset vinduer igennem 3 generationer, og kører ugentligt flere gange i områderne omkring Tune hvor vi pudser vinduer.\nHos os er det altid den samme vinduespudser som kommer og pudser dine vinduer i Tune, det giver dig en sikkerhed for at du ved hvem der kommer, samt den bedst mulige kvalitet, da din personlige vinduespudser kommer til at lære dine vinduer at kende.\nVi vil meget gerne være din vinduespudser Tune, og hvis du vælger os, vil vi være rigtig stolte, og gøre en dyd ud af at leve op til din tillid.\nVi nyder at pudse vinduer, og leverer altid en høj kvalitet, samtidig med at vi gør det til meget fair priser, så vores kunder altid er 110% tilfredse med det vi leverer.\nVi har yderligere tilfredshedsgaranti, som er din garanti for, at vores vinduespudsning altid giver dig et pletfrit resultat.


Halskæde med kroko-præget vedhæng fra Albrecht & Vera - håndlavet i Da - My Fair Shop\nHjem / Produkter / Halskæde med kroko-præget vedhæng fra Albrecht & Vera - håndlavet i Danmark\nDen fineste halskæde i sølv fra danske Albrecht & Vera, som har en kroko-præget overflade. Hver halskæde er unik og er håndlavet i Danmark. Der medfølger en kæde på 50 cm.\nOBS! Billedet med modellen er kun for at illustrere længde mv. - kæden, som modellen bærer, er i guld\nStyle: Croco halskæde i sølv\nMaterialer: Sterling sølv (vedhænget er massivt sølv)


Kohberg taber aftale med Salling Group og skal fyre 100 medarbejdere\nEn mistet aftale om at stå for lager og transport af brød til Salling Groups butikker betyder, at brødproducenten Kohberg skal opsige omkring 100 medarbejdere fordelt på tre afdelinger.\nBrødproduktion hos Kohberg. | Foto: Joachim Ladefoged/ERH\nOffentliggjort: 08.10.20 kl. 11:52\nKohberg Bakery Group regner med at skulle nedlægge omkring 100 stillinger i Søften ved Aarhus, Bolderslev og Taastrup.\nAf en meddelelse fra Kohberg fremgår det, at de mange opsigelser vil ramme lager- og logistikpersonalet som følge af, at Kohberg ikke længere skal stå for lager og transport af brød til Salling Groups butikker fra 1. maj næste år.\n"Vi er naturligvis kede af, at Salling Groups beslutning kommer til at berøre så mange af vores medarbejdere, og lige nu er vores fokus på at sikre så mange arbejdspladser som muligt. Desværre kommer vi ikke uden om, at vi skal sige farvel til gode folk," siger René Normann Christensen, adm. direktør i Kohberg Bakery Group.\nPå bageriet i sønderjyske Bolderslev forventes 39 stillinger nedlagt, mens Taastrup-bageriet må sige farvel til 48 ansatte. I Søften ved Aarhus er det planen, at hele lageret må lukke. Det betyder også, at Kohbergs bygninger i Søften forudses at blive sat til salg.\n"Det er rigtig mange mennesker, som vi vil være kede af at skulle sige farvel til, og derfor inddrager vi naturligvis de regionale arbejdsmarkedsråd og samarbejder med de faglige organisationer og Jobcentrene," siger René Normann Christensen.\nKohberg Bakery Group beskæftiger i dag cirka 542 medarbejdere.\nLantmännen Schulstad lukker produktion som følge af mug-problemer\nKohberg-ejere erstatter stort minus med plus Kohberg vendte som ventet tilbage i sort\nKohberg-ejere erstatter stort minus med plus\nKohberg vendte som ventet tilbage i sort


Her kan du komme på håndboldskole - sn.dk - Forsiden - Østsjælland - LørdagsAvisen\nArtiklen: Her kan du komme på håndboldskole\nLørdagsAvisen - 11. februar 2018 kl. 17:03\nDet er nu muligt at tilmelde sit barn til en af Dansk Håndbold Forbunds håndboldskoler i sommerferien 2018.\nI Køge-området er der god mulighed for at lade dit barn komme på håndboldskole i sommervarmen.\nFire klubber står klar til at tage imod en masse børn, når de afholder håndboldskole i løbet af sommerferien.\nDet er Jersie HK, Køge Håndbold og STG/Vallø.\nDHFs Håndboldskoler er åben for alle fra 5-16 år, som har lyst til at prøve kræfter med håndbold. Det er dog forskelligt fra klub til klub hvilke årgange, de tilbyder.\nSkolerne skaber et unikt fællesskab. Ikke kun blandt trænere, trænerassistenter og frivillige, men i høj grad også blandt spillerne, som måske går i forskellige klasser eller på forskellige skoler. På denne måde skaber håndboldskolerne relationer på tværs.\nDHFs Håndboldskoler lægger sig i år op af håndboldlandsholdene, som er forbilleder for mange af de unge.\nSom et af de nye tiltag i 2018 deltager alle, der har tilmeldt sig inden den 15. marts, i en lodtrækning om at træne med de danske landsholdskvinder til efteråret. Læs mere om konkurrencen og hvordan du tilmelder dig håndboldskolen på DHFs hjemmeside.\nHåndboldskolen i Jersie HK (Jersie-hallen) afvikles 6.-9 august. I Køge Håndbold 6.-10. august i Køge-hallen og 8.-10 samt 25.-26. august hos STG/Vallø i Hårlev-hallen.


Shopping på nettet vækster og vækster - Billig maling fra Maler Olsen\nEn lang række internet shops giver heldigvis diverse forskellige leveringsmetoder. Den mest almindelige er på nuværende tidspunkt at afsende til en pakkeshop, og så kan du blot gå forbi efter de bestilte produkter når du har tid. Fragtformen er nemlig ret så hensigtsmæssig, og typisk desuden den mindst kostelige leveringsversion.\nLeveringstidspunktet kan vise sig at være rigtig vital såfremt vi mangler varen fluks, og i det øjemed er det relativt væsentligt at du efterser tidshorisonten for levering for den respektive vare.\nStørstedelen af internet shops tilbyder 1 dags fragt på deres favorit produkter, men vær opmærksom på at det forudsætter at bestillingen indsendes forud for et fastslået klokkeslæt, således at de har mulighed for at nå at få pakken betjent inden de pakkeansatte har fri.\nEn hel del butikker på nettet præsterer fri fragt, men i de fleste tilfælde gælder det kun hvis der handles for et fastsat beløb. Som alternativ må du tage den billigste leveringsmetode, der oftest – om du er nær København, Nørresundby eller Brande – vil være at få dem til at bringe produkterne til en pakkeshop.\nLeveringstiden kan være rigtig afgørende\nDet er jo efterhånden ekstremt gnidningsløst for os alle at finde frem til de bedste priser på flere forhandlere på nettet og følgelig har adskillige internet firmaer været nødt til at nedsætte udsalgspriserne på en række af deres varer – til børn, og endvidere også til herrer og damer – voldsomt, og endda nogle gange yde gratis fragt.\nDog kan det immervæk være gunstigt at eftergå et par online webshops efter tilbud før du handler, således at du er velinformeret til at antage den mest attraktive pris.\nVi anbefaler køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som alternativ kunne du drage fordel af et afbetalingstilbud som f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du higer efter at klare betalingen over et længere tidsrum.\nEfterse hvorvidt e-shoppen er verificeret af e-mærket\nInden nogen shopper i en e-forretning kan man i virkeligheden studere forhandlerens forretningsaftale, men det er normalt ikke særlig interessant.\nEt alternativt forslag kunne derfor være at bemærke hvorvidt online webshoppen er godkendt af e-mærket, eftersom det typisk er en tilkendegivelse af at internet firmaet anerkender de opstillede regler, udover at virksomheden en gang i mellem efterses af eksperter der har meget erfaring med lovene på området. Dette er en god anledning til en hjælpende hånd, hvis du udsættes for dilemmaer i processen med din handel.\nTillige kan det anbefales at du er klar over de mest centrale reglementer der kan spille ind i forbindelse med bestillingen, fx den ombytningsrettighed internet webshoppen bruger. I den relation er det samtidig relevant, at man til enhver tid gemmer sin ordremail, således man senere vil kunne bevise sin shopping, ligegyldigt om man er på udkig efter et produkt til en pige eller dreng.\nTrustpilot bringer dig i højeste grad passelige chancer for at inspicere flere forhenværende køberes meninger og derfor er det godt, at du tjekker webshoppens bedømmelser inden du færdiggør din shopping.\nFacebook bringer dig for øvrigt absolut udmærkede metoder til at få indblik i online virksomhedens kundefokus. Her ses en række firmaer på nettet hvor kunder kan aflevere en omtale af ordreforløbet, hvilket tilmed må benyttes til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nInformationer angående tilbud og internet firmaer opretholdes hyppigt, men vi tager ikke ansvar for rettelser der kan være udarbejdet siden nyligste opdatering af vores data.


Nyt Job Archives | Jobti.dk Google+\nHOME/Artikler om jobsøgning/Posts Tagged "Nyt Job"\nHvad gør du for at holde dig opdateret?\nPosted by Bo Lyhne wrote in Gode råd.\nHvordan holder du dig opdateret omkring de ting, der sker omkring dig? Hvordan holder du øje med gode jobmuligheder, bevægelser på arbejdsmarkedet, efteruddannelse o.s.v.? Der findes mange måder at gøre det på. Det vigtigste er – at gøre noget! Læs mere...\nNetwork dig til et job\nPosted by Bo Lyhne wrote in Networking.\nDu har måske allerede hørt det masser af gange – At netværk skulle være en god måde at få job på. Men hvad vil det sige at networke og hvordan netværker du dig til et job? Nogle mennesker har en helt naturlig tilgang til at networke og ser det som en naturlig del af deres […]\nVælg den rigtige chef\nPosted by Bo Lyhne wrote in God ledelse.\nFor rigtig mange mennesker er det utroligt vigtigt, at de har et godt forhold til deres chef. Det kan være altafgørende for, om de fungerer i deres stilling eller ej. Måske har du selv haft en chef, som du ikke kunne med og det påvirkede uden tvivl din præstation i stillingen. Samtidigt har de fleste oplevet, […]\nFå et nyt job via LinkedIn\nPosted by Bo Lyhne wrote in Sociale medier.\nI dag findes der flere forskellige online tjenester, hvor man har mulighed for at uploade sit CV og på den måde gøre opmærksom på sig selv og sætte sig i spil til eventuelle ledige stillinger. Et af disse tjenester er LinkedIn.com, som er et socialt medie på et mere professionelt plan, end man eksempelvis kender det […]\nSkal du connecte med alle på LinkedIn?\nPosted on okt-23-2016\nHvorfor skal du bruge LinkedIn?\nDu kom for sent til jobsamtalen – Hvad nu?\nPosted on okt-20-2016\nHar du det rigtige job?\nPosted on okt-16-2016\n5 ulemper ved uopfordrede ansøgninger\nPosted on okt-15-2016\n4 tips til at optimere din LinkedIn profil\n7 grunde til, at du aldrig kommer til jobsamtale\nPosted on okt-14-2016\nAE til Brug Google til at profilere dig\nJesper Lindgren til 6 råd til jobsamtale forberedelse\nMorten Vium til Brug Google til at profilere dig\nVicky Frandsen til Ansøgning eksempel 2 – Direktionsassistent\nJobsøgning på nettet | Ansøgning eksempel til Oversigt over jobdatabaser\nDen dårlige ansøgning\nRekruttering i virksomheden


Masker til huden omkring øjnene: den populære skønhed opskrifter - øjenlågsødem\nTilbagekøb øjenlåg ødem\nHævelse af huden omkring øjnene kan være forårsaget af forskellige årsager, blandt hvilke kan skelnes først og fremmest manglen på søvn Dreams: hvordan man kan forstå vores drømme , Overdreven brug af alkohol, salt, koffein, eller genetisk disposition.\nHvis du har et vigtigt møde, og du ikke vil have vist der med hævede øjne, skal du følge disse tips:\nDu må ikke drikke alkohol og salt mad\nInden vi går i seng, gælder ikke for huden omkring øjnene fugtighedscreme. Hvis du har meget tør hud Tør hud: pleje og behandling og uden fugt ikke kan gøre, bruge kremy- geler, vil de hjælpe til at styrke og udglatte huden omkring øjnene, hvilket reducerer risikoen for så kanter hævelse.\nFyld vasken med koldt vand med isterninger og dip til ansigtet i 30 sekunder, eller så meget som du kan holde det ud.\nNår anvende makeup, bruge en korrigerende værktøj, så prøv at aflede opmærksomheden væk fra problemområder. Påfør concealer omkring øjet fra øjenvippe linje til øjenbrynsbenet ned. Derefter anvende et pulver, og derefter nuance mørkere tone understrege det øverste øjenlåg. Må ikke anvendes eyeliner og mascara på det nedre øjenlåg.\nSæt på låg kølet te poser eller agurkeskiver tynde.\nLav en ansigtsmaske: gnide en fjerdedel af et æble og en lille rå kartoffel, bland det hele til en homogen gylle. Påfør blandingen på øjenlågene i 10-15 minutter, dække dine øjne dyppet i varmt vand pad Hvordan man bruger sanitære pad - grundlæggende forholdsregler Og slappe af under den stille musik.\nDu kan købe bideringe, cool og sætte på øjet, det vil genopfriske øjnene og reducere hævelser\nAgurk saft. Øjne dryppe et par dråber af agurk saft, denne proces køler og opfrisker. Presset agurk saft kan opbevares i køleskab i 10 dage.\nGøre våde komprimerer med revet kartofler. Grød 4 spsk sat på vatkugler og placere dem på dine øjne i 15 minutter, derefter fjerne dem og vaske væk resterne af masken med koldt vand.\nFor at reducere hævelse og poser under øjnene, forberede en stærk bouillon hofter. Gennemvæd vatrondeller denne bouillon eller to teposer, sat på øjenlågene.\nKølet teposer virkelig godt middel til at lindre hævelse, er det bedst at bruge urtete. Meget nyttig maske agurk og yoghurt, det perfekt fugter og blødgør huden. For sin forberedelse skal du bruge:\nEn halv kop hakkede skrællet agurk\nEn kvart kop almindelig yoghurt\nBland alle ingredienser indtil glat, gælder grød på øjenlågene og huden omkring øjnene. Top anvende et varmt håndklæde og lad det på dit ansigt i 20 minutter. Derefter skylles med varmt vand. Denne blanding er helt fugter huden omkring øjnene, reducerer hævelser. Hver gang du bruger en ny maske til at gøre, ikke en blanding af høstet til fremtidig brug eller butik i køleskabet.\nNatcreme - ikke en fiks idé, men en nødvendighed - Årsager til brug\nGrunde til at bruge\nHvorfor skal jeg bruge en natcreme\nMange kvinder stadig ikke se noget behov for daglig brug natcreme. I dag, når vi lever i det XXI århundrede, og ikke har tendens til at smøre ansigtet med de samme midler som hænder, er nogle af de stereotyper for stramt indgår i området for pleje. Det er fantastisk, at kvinder har lært at regelmæssigt vaske aften make-up, men ikke så godt, at nogle make-up fjerner begrænse din aftenkjole. Adskillelse af creme på dag og nat - er ikke et indfald, der består af kosmetik producenter til at sælge flere elementer. Brug en natcreme - det er en nødvendighed, der dikterer naturen, strukturen i vores hud, de processer, der sker inden for den.\nOm natten, mens vi drømmer, vi slappe af og ikke bekymre dig om noget, vores krop hviler, også, men på sin egen måde . Det er den tid på dagen ikke rod rundt, og har været aktiv restaurering arbejde . Alle systemer i kroppen på mursten genetablere deres: maven, hvis det er selvfølgelig ikke leveres med aftenen en solid middag, hvile, forberedelse til fordøjelsessystemet bedrifter af dagen for at komme, nervesystemet genopretter fra den daglige stress, alle de samme mærker og skind, der udfører regenerativ funktion . Jeg er sikker på mange kvinder bemærke, at om morgenen umiddelbart efter at vågne op huden ser glattere og mere elastisk, det har en glat farve - hele konsekvensen af den manglende stress, mekanisk handling på det, en god restaurering arbejde . Og for at kunne opfylde sin hud natten aktivitet, har brug for hjælp med at bruge kosmetik, der er meget let at justere retningen af arbejdet .\nHvis du er plaget af acne eller kedeligt teint, dybe rynker eller fine linjer, mest effektivt med disse problemer og hjælpe med at løse dem ikke er en dagcreme, som derpå påføres på et bestemt lag af dekorative kosmetik. For at gøre dette er at bruge en natcreme, der vil være loyale assistent netop på et tidspunkt, hvor huden er blottet for overskydende belastning, og tager sigte på at forbedre deres egne.\nBruger mest natcreme kvinder begynder senere i livet - efter ca. 30 år behovet for det øger, fordi huden bliver mere reaktive, mere subtile, mister sin naturlige naturlige fedtstoffer smøremiddel, er sebum produceret i mindre mængder, og kvinden står foran behovet for at købe et nat midler. Og det er fint, fordi det er en omfattende pleje af det ydre, som er i harmoni med biorytmer af kroppen.\nMen du kan bruge en natcreme og en lang tredive. Ung hud har også brug nat midler, såsom tørhed mod mod rosacea eller acne Acne: facial problemer Sandt nok, bør teksturen være anderledes - lettere.\nIfølge tekstur og struktur nat cremer er generelt rigere end fluorescerende stoffer. For de unge hud, omkring 30 år, skal du vælge en lysere cremer, der nærer huden, mens ikke mætte sine tunge komponenter, der kan udløse vanedannende og doven hud til at arbejde i den rigtige rytme i en ung alder. I dette tilfælde de bedst tilpassede cremer, geler eller emulsioner med vitamin A, C, E, der indeholder naturlige planteingredienser (for at aloe vera fugter, kamille for at lindre irritation, frugtsyrer - til fedtet hud). Når en person deltager de første tegn på aldring, bør cremen ændre formålet: være opmærksom på de anti-oxidanter Antioxidanter: sandheden om de berygtede fordele Neutralisere frie radikaler, collagen, elastin, retinol, ceramider, peptider Peptider: Den nye universalmiddel? Har anti-aging effekt, så glem ikke om vitaminer, der giver udstråling. Efter 40 år, kan du skifte til rig tekstur med kollagen-elastin-kompleks, kridtning ingredienser til at bekæmpe hyperpigmentering.\nSelv med den rette natcreme på Kommode, ikke forsømme råd om teknik og tidspunktet for ansøgningen. Du må ikke anvende en natcreme lige før sengetid Dreams: hvordan man kan forstå vores drømme - Du er nødt til at give ham en time og en halv til at absorbere. Kan heller ikke anvende et tykt lag creme - det fører til ødem - sørge for at fjerne eventuelt overskydende med en blød klud. Efter en nat i løbet af hvilken huden er genoprettet under indflydelse af en creme, er det nødvendigt at vaske, vaske rester, som allerede har opfyldt deres, og nu bør høfligt vige for en anden slags kosmetik.


Prostata adenom - Varikocele\nSugnings- og udskillelsesfunktioner i nyrepitelet reduceres kraftigt. Derfor polyuria og lavt tyngdekraften i urinen. Patienter klager over et fuldstændigt tab af appetit, svaghed, tørst, tør mund, kvalme og forstoppelse. Psykisk depression, apati, cachexi, tørre slimhinder (tør tunge, hes stemme), lugten af urin fra munden er symptomer på azotæmi, acidose og urininfektion - en konstant følgesvend af kongestiv urin. Patienter dør hurtigt, hvis de ikke modtager akut pleje. Karakteristiske tegn på fase III sygdom, sammen med en skarp atoni af blæren, er paradoksal urininkontinens, azotæmi, acidose og dehydrering af kroppen, urininfektion. Komplikationer opstår ofte i løbet af sygdommen. Den mest alvorlige af disse er infektion. Infektionen reder i prostata såvel som i urinsystemet. Prostatitis, cystitis, pyelitis, pyelonefritis komplicerer ofte sygdommens forløb og forværrer prognosen. De virker akut, med feberfænomener, og udvikles derefter gradvist uden lokale symptomer ved normal eller lavkvalitetsfeber. Særligt dårligt påvirker tilstanden hos patienter med pyelonefrit i sygdomsstadie II og III, når infektionen er dårlig behandlet, manifesterer sig sig i periodiske udbrud af høj feber, bedøvelse af kuldegysninger, drenkende sved, forværring af nyresvigt, dvs. urosepsi.\nI fase I og stadium II af sygdommen observeres ofte periodisk forekommende akut fuld urinretention. Sidstnævnte er forårsaget enten af en hurtig stigning i adenomfanget på grund af dets overløb med blod (for eksempel forstoppelse, diarré, rystelser, seksuelle overskud) eller et hurtigt fald i blødens kontraktilitet (hvis overeksponering af urin eller forgiftning). På trods af de stærkeste forsøg kan patienten ikke allokere en enkelt dråbe urin. Spasmodiske detrusor sammentrækninger ledsages af alvorlige smerter.\nHovedformålet med behandlingen af det tredje stadium af prostataadenom er at sikre fuldstændig udstrømning af urin og eliminering af symptomerne på azotemisk forgiftning. I denne situation udføres perkutan punktering nephrostomi, cystostomi eller andre manipulationer. Derefter er alle anstrengelser rettet mod normalisering af arbejdet i nyrerne, leveren, kardiovaskulærsystemet. Først efterfølgende behandles spørgsmålet om kirurgisk indgreb.\nMetoden er lidt ligner den foregående, men i dette tilfælde indsættes en speciel stent i urinrøret, hvilket sikrer den normale strøm af urin.\nHvis du er blevet diagnosticeret med prostata adenom, har du helt sikkert mange spørgsmål - hvad nu? Hvad skal jeg gøre? Hvad er behandlingerne for prostata adenom?\nFor det første er det vigtigt at forstå, at godartet prostatahyperplasi ikke er en ondartet tilstand, og at at have prostataadenom ikke øger risikoen for at udvikle prostatacancer. Derudover er den gode nyhed, at et stort antal mænd, der lider af godartet prostatahyperplasi, kun har brug for aktiv observation - det vil sige, En gang om året gennemgår en mand en rutineundersøgelse og konsulterer sin urolog for at kontrollere sygdommens forløb. Kun 10% af mændene har brug for medicinsk eller kirurgisk behandling af prostata adenom.\nFor det andet er der forebyggende foranstaltninger, der kan hjælpe med at minimere eller endda helt eliminere symptomerne på prostata adenom. Således, hvis du er på stadiet med aktiv observation, og dine symptomer ikke kræver medicinsk indblanding, kan du tage skridt til at bremse prostata adenomens progression.\nMen husk at det er umuligt at helbrede prostata adenom (det vil sige at reducere prostata til dets oprindelige størrelse). Hovedmålet er at reducere og eliminere symptomerne på den nedre urinvej.\nVær en informeret patient!\nVed at tilmelde dig en konsultation med en urolog, kan du diskutere med din læge detaljeret alle dine spørgsmål og finde ud af den korte og langsigtede prognose for sygdommen. Internettet kan også hjælpe - på vores portal kan du finde detaljerede oplysninger om prostata adenom.\nSåledes har du gjort dig bekendt med behandlingen af prostata adenom på vores hjemmeside, vil du være en velinformeret patient, og det vil være lettere for dig at tale med din læge om behandlingsmulighederne for prostata adenom, som omfatter:\nForventende taktik indebærer en regelmæssig (en gang om året) undersøgelse af prostata og en test for niveauet af prostataspecifik antigen i blodet.\nNarkotikabehandling af prostataadenom, herunder anvendelse af 5-alfa-reduktaseinhibitorer for at bremse prostata-kirtlenes vækst, alfa-blokkere til afslapning af muskelelementerne i prostata og blærehals, anticholinerge lægemidler, phosphodiesterasehæmmere. Disse lægemidler kan også anvendes i kombination med hinanden, hvilket forbedrer effekten af behandlingen af prostataadenom. For mere information om behandling af prostata adenom kan du finde i afsnittet "Forberedelser til behandling af prostata adenom."\nMinimalt invasive kirurgiske metoder til behandling af prostataadenom anvendes i tilfælde af ineffektivitet af lægemiddelterapi og med moderate og svære symptomer på prostataadenom. Minimalt invasiv behandling af prostataadenom kan udføres ved hjælp af termisk energi, laser, elektrofordampning til destruktion af prostatavæv. Under procedurerne gives adgang til prostata ved indførelsen af et specielt instrument - et endoskop gennem urinrøret. Ifølge urologers sammensætning giver minimalt invasive teknikker en mere udtalt reduktion i symptomerne på prostataadenom sammenlignet med medicinsk behandling, men de er ikke så effektive som transurethral resektion af prostata. Din læge kan foreslå følgende minimalt invasive behandlinger for prostata adenom:\nHoLAP, HoLEP: Holmium-laserablation (enukleation) af prostataadenom\nProceduren udføres på ambulant basis under regionalbedøvelse. I modsætning til den kirurgiske behandling af prostataadenom kan minimalt invasive teknikker reducere genoprettelsesperioden efter proceduren, reducere ubehag og smerte. Flere oplysninger findes i afsnittet "Moderne metoder til behandling af prostata adenom."\nKirurgisk behandling af prostata adenom begynder i øjeblikket at blive brugt mindre hyppigt på grund af den omfattende introduktion af minimalt invasive kirurgiske behandlingsmetoder. Ikke desto mindre behøver mænd, der har alvorlige symptomer og komplikationer af prostataadenom eller stadig har andre metoder til behandling af prostataadenom, stadig brug for kirurgi. I klinisk praksis udføres følgende operationer for prostataadenom:\nTURP: Transurethral resektion af prostata-kirtlen er "guldstandarden" til effektiv behandling af prostataadenom, som består i at fjerne prostatavæv med et specielt instrument-resektoskop indsat gennem urinrøret.\nTUIP: Transurethral snit af prostata kirtel er en kirurgisk procedure svarende til TURP, men i stedet for at fjerne prostatavævet med en særlig elektrisk eller laserkniv, bliver prostatakirtlen vævet i blærehalsen.\nTVP: Transurethral fordampning af prostata\nLaparoskopisk adenomektomi udføres i tilfælde af en signifikant forøgelse af prostata i størrelse (mere end 80-100 gram), når transurethral intervention er umulig.\nÅben adenomektomi på grund af den udbredte introduktion af laparoskopiske teknikker udføres i øjeblikket sjældent.\nTraditionelle og alternative metoder til behandling af prostata adenom omfatter egentlig ernæring, vitaminterapi, fysisk aktivitet, skabelse af psykologisk komfort, i et ord, en sund livsstil. Alternative metoder til behandling af prostataadenom omfatter også botoxinjektioner i prostatakirtlen, brugen af tadalafil til behandling af erektil dysfunktion, urtemedicin og homeoterapi, akupunktur og meget mere. Mere detaljeret med de populære metoder til behandling af prostata adenom kan du finde i det relevante afsnit.\nValget af behandling for prostata adenom\nValget af behandling for prostataadenom er baseret på hvor alvorlige symptomerne er, og hvordan de påvirker patientens livskvalitet, og om der er komplikationer af sygdommen.\nSom regel er vurderingen af sværhedsgraden af prostata adenom baseret på indekset for prostatiske symptomer, som opnås efter at en mand udfører et specielt designet spørgeskema.\nHusk at sværhedsgraden af prostataadenom beregnes som følger: op til 7 point - mildt, fra 8 til 19 point - moderat, 20-35 point - tungt.\nForeningen af urologer udviklede følgende anbefalinger om valg af behandling for prostataadenom:\nSymptomerne er milde og påvirker ikke patientens livskvalitet (prostataindeks fra 0 til 7): i dette tilfælde er det bedste valg en ventetaktik. Det betyder, at du skal ændre din livsstil, men det kræver ikke medicin og kirurgiske indgreb. Som nævnt ovenfor er regelmæssig overvågning af en urolog nødvendig for at kontrollere sygdommens forløb.\nMindre og alvorlige symptomer, der frembyder betydelig angst, kræver medicinsk eller kirurgisk minimalt invasiv behandling. Jo mere udtalt de symptomer, jo mere aggressiv behandling af prostata adenom.\nAlvorlige symptomer og tilstedeværelsen af komplikationer (akut urinretention, nyresvigt, hæmaturi osv.) Bør behandles ved kirurgiske metoder.\nEnhver metode til behandling af prostata adenom har sine fordele og ulemper. Kort fortalt er fordele og risici ved forskellige behandlingstyper fremlagt i tabellen.


Betænkning fra Trossamfundsudvalget, marts 2017: Vil vi fortsat være 'anerkendt'? | baptist.dk\nNæste indlæg: Pinsen: Halleluja – Herrens dag er kommet!Forrige indlæg: Sommerstævne for børn, unge og alternative\nBetænkning fra Trossamfundsudvalget, marts 2017\nVil vi fortsat være 'anerkendt'?\nBetænkning 1564 har fået navnet: 'En samlet lovregulering om andre trossamfund end folkekirken'. Den kan få vital betydning for frikirker og andre trossamfund her i landet. Det er første gang siden 1849, at Grundlovens løfteparagraf foreslås udfyldt ved lovgivning. Det er tid for analyse og overvejelser.\n§ 1: ‘Ved trossamfund forstås i denne lov et fællesskab, hvis medlemmer samles om en tro på magter, som står over mennesker og naturlove, efter udformede læresætninger og ritualer’.\nBetænkningen fra Trossamfundsudvalget kan læses hos Kirkeministeriet, www.km.dk.\nNu lægges der op til at lovgive om trossamfund i Danmark. Ifølge Grundloven kan trossamfund fortsat leve uden at være ‘anerkendt’, men hvis vi ønsker ‘anerkendelse’ med de rettigheder, det medfører, skal vi søge Kirkeministeriet om det. Til gengæld vil vi blive underlagt statens tilsyn og kontrol. Resten af denne artikel handler om vilkårene for en sådan ‘anerkendelse’.\nDefinition af trossamfund\nMed lovforslaget får vi for første gang en definition af et ‘trossamfund’. Udgangspunktet er ‘fællesskabet’. Det betyder, at anerkendelsen gælder alle menigheder, der tilhører eller tilslutter sig BaptistKirken. Der er et krav om 50 myndige medlemmer for trossamfundet som helhed. Anerkendelsen tildeles på baggrund af en ansøgning, der ligner den nuværende. Der skal fx redegøres for vedtægter og medlemstal, og trosgrundlag og ritualer skal beskrives.\nTrossamfundsudvalgets formand Hans Gammeltoft-Hansen.\nVi mener, at pligter, som et trossamfund pålægges ved en anerkendelse, bør være nøje afstemt med de rettigheder, der opnås. De to vigtigste rettigheder er for os at se vielsesbemyndigelse og skattebegunstigelse.\nDet er trossamfundet, der søger om bemyndigelse til at vie med borgerlig gyldighed. Af dem, der skal forrette vielser, kræves der kendskab til det danske sprog og et bestået kursus i dansk familieret, frihed og folkestyre. Hertil kommer et ‘dekorum’-krav samt et løfte om at ville overholde dansk lovgivning. Alt papirarbejde afskaffes, idet ministerialbøgerne udfases over fem år. Her viste vi vist vejen!\nI forhold til skat vil der være følgende pligter: Hvert tredje år skal vi indsende et revideret årsregnskab til ministeriet. Ministeriet har ret til – ved besøg i trossamfundet – at få forevist en liste over antallet af myndige medlemmer, hvis det skønnes nødvendigt. Hvis forudsætningerne for anerkendelsen bortfalder, kan kirkeministeren tilbagekalde anerkendelsen.\nTrossamfund, der ikke ønsker anerkendelse, kan ansøge om samme skattebegunstigelse, der gives, hvis midlerne anvendes i ‘almennyttigt øjemed til fordel for en større kreds af personer’.\nFrihed – eller tvang?\nUdvalget deler sig i flertal og mindretal, når det angår krav til et trossamfunds organisationsform. Flertallet ønsker, at anerkendelsen betinges af, at trossamfund organiseres efter ‘principper om medlemsdemokrati og ligebehandling, herunder ligestilling mellem kønnene’. Mindretallet ønsker ikke denne betingelse for anerkendelse med henvisning til den danske frihedstradition.\nEr rettigheder og pligter af en sådan art, at vi i BaptistKirken ønsker anerkendelsen?\nTil flertallets krav har vi to indvendinger. Her gribes ind i et trossamfunds indre anliggender. Det gælder fx for Den katolske Kirke, der teologisk definerer sig selv ud fra embedet på en måde, så kirken ikke kan opnå anerkendelse. Men det gælder i princippet også os. Vi definerer ikke vores kirkesyn på demokratiets vilkår. Vores selvforståelse som kirke bygger på, at vi alle er ét i Kristus i kraft af dåben. Derfor tjener vi på lige vilkår – mænd som kvinder, unge som gamle, sorte som hvide. At det flugter med en populær tanke om ‘demokrati’, som flertallet ønsker, er blot en tilfældighed!\nDernæst er det en selvmodsigelse, at ‘anerkendelse’ for et trossamfund skal hvile på tvang til demokratisk ligestilling. Bør man med en religionslov indføre demokrati ved tvang?\nEr rettigheder og tilsvarende pligter af en sådan art, at vi i BaptistKirken ønsker ‘anerkendelsen’, hvis eller når den nye Trossamfundslov træder i kraft? Det bør vi samtale om – og afklare.\n De, der forretter vielser, må ikke udvise en adfærd, der gør dem uværdige til at udøve offentlig myndighed.


Fyldepennen - Dagbog - Hjælpende ånder? (et svar)\n6 små måltider om dagen slanker pjat\nHjælpende ånder? (et svar)\nSøvnløs nat igen\nKære dagbog - sad og snakkede med hende fra djævle øen. Hun tror jo på healing og clevoriace..og alt det der med guider i livet.\nJeg kan kun sige, at hvis det passer. Så bør disse guider nu frygte mig. Det kan godt være at et eller andet blev bestemt da jeg var ånd (teori) Men som menneske er jeg nu en anden...og respektere de ikke mine øsker nu, ja så er de for det første fyret, også skal jeg nok hævne mig på dem.\n(hvis det forholder sig sådan)Så kan de godt begynde at frygte mig. For jeg vil skide på evt planer. (lidt lige som total recal filmen)\nHvis jeg fik at vide at der var en eller par stykke, er jeg ikke den som ville falde på halen og klappe i mine hænder over det. ( det ville de ikke ha fortjent)\nHvis man er kommet her for at lære noget, ja så vil jeg nu sabotere undervisningen :) og stille krav. This should get their attention.\nog gud? well the bastard dident respond.\nJeg må jeg indfører mit svar på en kanon god mail jeg fik. som gik på at jeg havde venner og familie, at jeg har overlevet kampen osv. og med alt det, hvorfor jeg så ikke tror at gud hører mig.\nJa og mit hjerte banker - selv om det ikke har nogen at banke for.\nhverken venner eller familie er nok for mig. Da de ikke kan hjælpe mig.\nJeg har ikke overvundet noget, tiden er bare gået vidre. Jeg lægger stadig på slagmarken med et blødene hjerte og venter. Mine øjne blinker, engang troede jeg, at jeg ville se lyset, at det gode ville hjælpe mig. Nu venter jeg kun på døden. At jeg stadig trækker vejret er ikke guds fortjeneste, men snarere på grund af min egen naivitet. Jeg troede jo engang på, at kærligheden kunne komme hvert minut det skulle være. Men nu er solen gået ned alt for mange gange, og min glæde tører ind.\nOg så ber man mig om at være lykkelig for det jeg har, for der hvor jeg er nået til. Man spotter mig.\nDagbogsindlægget Hjælpende ånder? (et svar) er publiceret 14/10-2002 11:40 af Kenny Raun (thejester).


Den uskyldige Analka… | Hodjanernes Blog\nDen uskyldige Analka…\nFiled under: Antisemitisme, Frankrig, Hykleri, muslimsk had til jøder, Nazisme, Racisme — trumfes @ 17:44\nDen franske fodboldsspiller Nicolas Anelka “heiler” på fodboldbanen\nDet vil sige: det var ikke en rigtig heil – med højre arm strakt op.\nDet var “kun” en såkaldt La Quenelle’: højre arm strakt ned langs kroppen samtidig med venstre hånd op på den øverste del af højre arm. På den måde kan Analka prøve at bortforklare sine sympatier.\nPå twitter siger han :\n7:42 PM – 28 Dec 2013\nAt hans gode ven er antisemit , glemte Analka at sige. Andre har prøvet på at bortforklare det ved at sige at det ikke er en speciel antisemitisk gestus, blot en højreekstrem gestus.\nHvordan harmonerer den bortforklaring med virkeligheden:\nAnalka er ellers ikke bange for selv at beskylde andre for “racisme”:\nMed det er åbenbart noget andet, når det er ham, der er racisten…\nSocialister er bare meget glade for det med hemmelige hilsner…\nKommentar af Hans Und — 30 december 2013 @ 04:31\nNej da. Anelka er både sort OG muslim. Det betyder jo at han umuligt kan være racist…..\nKommentar af Michael Jensen — 1 januar 2014 @ 22:01


Flere penge til at bevare truet skov - Dansk Ornitologisk Forening\nFor visiting birders\nFrivillig i Fugleværnsfonden\nFå DOF's nyhedsbrev\nFlere penge til at bevare truet skov\ntirsdag 9. januar 2018\nSyv truede skovområder og de omkringboende lokalsamfund i Nepal, Uganda og Kenya får støtte i fire år mere. DOF får penge til at drive international indsats for at beskytte skov og forbedre lokale menneskers levevilkår.\nAf Uffe Rasmussen\nDen enestående sokokedværghornugle er en af verdens mindste og mest sjældne ugler. Den lever kun i nogle få skove i Kenya og Tanzania, og arten er dybt afhængig af, at skovene bevares, for at overleve. DOF arbejder for at bevare en af skovene, hvor uglen lever, Arabuko-Sokoke-skoven ved Kenyas kyst. Foto: Uffe Rasmussen/DOF\nDOF har fået tilsagn fra Danida/CISU om støtte til anden fase af programmet "Mennesker i partnerskab med naturen". Indsatsen begyndte i 2015 og fortsætter fire år mere frem til 2020.\n- Det betyder, at vi i de næste fire år fortsat kan samarbejde med vores lokale BirdLife-partnere Nature Kenya, Nature Uganda og Bird Conservation Nepal om at støtte bæredygtig skovforvaltning i og omkring særlige fuglelokaliteter i de tre lande. Målet er at bevare fugle og natur samtidig med, at fattige mennesker i lokalsamfundene får forbedrede levevilkår, siger Thomas Lehmberg, programkoordinator i DOF.\nIndsatsen går blandt andet ud på at øge de lokale befolkningers forståelse for, at skoven skal bevares, og på at gøre dem bedre i stand til at tjene penge på at forvalte skoven på en bæredygtig måde.\nPå den måde får en fattig befolkning bedre levevilkår, og skoven med dens dyr og planter bliver beskyttet.\n- Fældning af skov er en af de største trusler mod naturen, klimaet og lokalbefolkningen i de lande, DOF arbejder i. Samtidig er fattigdom en væsentlig grund til, at skoven fældes og overudnyttes. Når de lokale kan forbedre deres levevilkår ved at bruge skoven på en måde, så den bevares, er det en fordel for både mennesker og natur. Derfor er det fantastisk, at vi kan fortsætte vores arbejde de næste fire år, siger Charlotte Mathiassen, antropolog og programkoordinator.\nDOF’s indsats går primært til\n• at støtte lokale partneres arbejde med at give lokale kvinder og mænd færdigheder til at udnytte nye indkomstmuligheder\n• at støtte lokale skovbrugergrupper og myndigheder til i fællesskab at forbedre forvaltningen af skoven,\n• at støtte partnerne i mere og bedre oplysning til politikere og befolkning i værdien af at bevare biologisk mangfoldighed.\nVIDEO: DOF arbejder for skov og mennesker i Kenya, Nepal og Uganda\nKom med til tre truede skovområder og deres lokalbefolkning i Kenya, Nepal og Uganda, hvor DOF arbejder sammen med lokale NGO'er for at bevare skove, truede fugle, dyr og planter samt for at forbedre lokale menneskers levevilkår.\nThomas Lehmberg, programkoordinator og budgetansvarlig, thomas.lehmberg@dof.dk\nCharlotte Matthiassen programkoordinator, samfund og kultur cm@dof.dk\nFakta: Her foregår arbejdet:\nI Kenya foregår indsatsen i Arabuko-Sokoke-skoven, Taita Hills og Dakatcha Woodland.\nI Nepal foregår indsatsen i Resunga- og Madaneskovene.\nI Uganda foregår indsatsen i Echuya- og Kasyoha-Kitomi-skovene.\nAntropolog og programkoordinator\n+45 3328 3831\nBiolog, programkoordinator og budgetansvarlig\n+45 3328 3814


Scorpion King 1-4 | DVD Film | Dvdoo.dk\nScorpion King 1 4\nFakta om Scorpion King 1-4\nChuck Russell Russell Mulcahy Roel Reiné Mike Elliott\nSteven Brand Michael Clarke Duncan Dwayne Johnson Will Kemp Tanapol Chuksrida Michael Copon Simon Quarterman Bostin Christopher Dave Bautista Karen David Victor Webster Ellen Hollman\nMichael D. Weiss Shane Kuhn Brendan Cowles\nJonathan Hales Stephen Sommers Randall Mccormick Michael D. Weiss\n2.35:1, 1.78:1, Anamorphic, Widescreen\nScorpion King 1, Dvd, Movie\nDin anmeldelse af Scorpion King 1-4\nVores brugere har bedømt Scorpion King 1-4 DVD til\nPå trods af at der opstår uenigheder og venskabelige samtaler ved bordet, så er vores kæmpe fælles interesse altid den samme. Passionen samler os og når vi snakker om film og TV-serier, er vi virkelig på hjemmebane.\nRigtig god fornøjelse med at se Scorpion King 1-4. Vi håber du får en fantastisk oplevelse.\nVi blev etableret i 1999, og er derfor i dag den ældste filmbutik online. På tværs af alle markeder er vi derudover en af Danmarks ældste online butikker. Da dvdoo.dk blev etableret var det som en DVD webshop. Og som tiden gik, mens vores passion for nye film og nye tekniske formater bare voksede sig større og større, begyndte en tilsvarende kærlighed for spiluniverset og musikken at forme sig. Så det varede ikke længe før vi også havde musik CD'er og spil i sortimentet.\nAt vi altid frembringer den optimale kundeoplevelse, er helt essentielt for os. Og de mange års branchekendskab har efterhånden givet os et nuanceret og farverigt billede af, hvad du som kunde har af forventninger, når du kommer forbi vores onlineshop. Blandt andet har vi et ønske om, at vores store interesse i universet af film, musik og spil skinner klart igennem, og smitter af, ikke kun på dig, men også på alle andre, der besøger vores verden af topunderholdning.\nFind svaret på dine spørgsmål til vores udvalg af musik, spil eller film i vores store FAQ. Er du stadig i tvivl er du selvfølgelig altid velkommen til at tage fat i vores kundeservice som er klar til at hjælpe dig via e-mail eller per telefon. Vi ønsker dig god fornøjelse med dit besøg hos dvdoo.dk.


I denne tid har vi et stadig mere krævende liv i et hurtigt tempo. Vi lever i en multitasking-verden, fuld af konstante stimuli og ting, der skal gøres. Det gør det let at glemme at vLæs mereære helt til stede i hvert øjeblik. Når du vælger et maleri fra vores store udvalg af Buddha lærredsprints, bringer du et ikon for mindfulness ind i dine foretrukne arbejds-, hvile- eller opholdsrum. Billedet af Buddha, er en repræsentation af fuldstændig oplysning i et menneskes liv. Det er kendt, at folk, hvad enten de er buddhister eller på det seneste folk fra alle kulturer og oprindelser, ofte vil fortabe sig i at stirre på et Buddha-billede for at få et klart billede af deres indre selv. Ved at bringe et af vores Buddha-malerier og lærredsprints ind i dit værelse vil du nyde godt af den fred og ro, som disse billeder fremkalder.\nSpirit og sind\nEt glimt af et Buddha-maleri, med hans øjne blidt lukkede og læberne bøjet til et roligt smil, vil give dig en vidunderlig inspiration til at uddybe din egen praksis for indre ro. At være fuldt ud til stede i hvert øjeblik og i hver situation er den bedste måde at nyde livet fuldt ud på, og et Buddha lærredstryk vil bringe dig ind i det nuværende øjeblik og sted. Det vil være en påmindelse for dig om at tage et skridt tilbage, sætte farten ned og komme i kontakt med dig selv. Vi er vant til at tage os af de funktionelle aspekter af vores liv: vi arbejder hårdt, vi leger hårdt, vi passer så godt på vores krop som muligt; men vi glemmer ofte en meget grundlæggende del af livet, nemlig at tage os godt af vores ånd og sind.\nEt Buddha-print vil forvandle ethvert rum til din personlige zen-zone, så du kan meditere, reflektere og lede din ånd og energi ind i et roligt fredfyldt øjeblik. Uanset hvor stressende dit liv er, selv på de mest kaotiske dage, vil et af vores Buddha-malerier give dig mulighed for at fjerne dig selv fra verdens kompleksitet, om end bare for et øjeblik, så du kan genoptage forbindelsen med din sjæl og dit sande selv. Buddha repræsenterer visdom, positiv energi, indre viden og fred. Den energi, som et Buddha lærredstryk vil bringe ind i et rum, vil helt sikkert være plejende og beroligende for dig og forvandle stemningen i dit rum og oplyse stemningen hos alle, der kommer ind i rummet.