Forebyggelse af magtanvendelse - PDF\nDownload "Forebyggelse af magtanvendelse"\n1 Forebyggelse af magtanvendelse FOA -Fag og Arbejde Dansk Sygeplejeråd\n2 FOA Fag og Arbejde og Dansk Sygeplejeråd håber med denne publikation at inspirere til at sætte forebyggelse af magtanvendelse på dagsordenen i kommunerne. Det kunne fx være som et fast punkt på dagsordenen ved personalemøder eller på tema- og udviklingsdage, for at styrke agligheden gennem læring og refleksion. Forebyggelse af magtanvendelse Politisk ansvarlige: Karen Stæhr og Dorte Steenberg Redaktion: Ulla Rosenkvist og Bodil Ludvigsen Tryk: DSR Grafisk tilrettelæggelse/layout: Dsr. Grafisk Enhed Oplag: 1000 ekspl. ISBN: Alle rettigheder forbeholdes. Fotografisk, mekanisk eller anden form for gengivelse eller mangfoldiggørelse er kun tilladt med angivelse af kilde.\n3 Indholdsfortegnelse Med respekt og omsorg 4 Den etiske tilgang 7 Beretninger fra virkeligheden 8 Historien om Lis 8 Historien om Peter 9 Historien om Irene 10 Historien om Cecilia 12 Historien om Henning 13 Fortsat historie om Henning 14 Historien om Annika 15 Historien om Marie 16 Historien om Gert 17 Etiske dilemmaer, åbenhed og læring 19 Hvor kan du få hjælp, hvis du har anvendt magt? 20 Hvis du vil vide mere 21\n4 Med respekt og omsorg Det er oppe i tiden at tale om respekt og omsorg for samfundets allersvageste borgere. Den dagsorden er vi som borgere, medarbejdere og ledere i samfundet på ingen måde uenige i. Det må bare ikke blive ved snakken. Vore handlinger skal være i overensstemmelse med de gode intentioner. Ordene skal have konkret indhold og en betydning, vi kan genkende og forholde os til i vores daglige praksis. Begreberne skal have liv og mening, og det får de i samarbejdet mellem borgere, medarbejdere og ledere. Magtanvendelse inden for ældreområdet, over for borgere der har en demenssygdom, er et af de ømtålelige spørgsmål, som det kan være svært at blive stillet overfor. Ingen, der udøver omsorg, bryder sig om at anvende magt. Det forekommer ikke respektfuldt. I den ideelle verden bliver magtanvendelse forebygget og kommer kun i brug i sjældne situationer. FOA -Fag og Arbejde og Dansk Sygeplejeråd ønsker, at medarbejdere og ledere har redskaber til at sætte fokus på magtanvendelse i deres egen kommunale praksis for at kunne forebygge magtanvendelse, minimere det og lære af de situationer, hvor det har været nødvendigt at anvende magt. Magtanvendelse skal ikke foregå i det skjulte, det går ikke væk, selv om vi lader som ingenting, ikke snakker om det eller ikke indberetter det. Hvis en medarbejder fastholder en borger i en plejesituation, er det ikke fordi medarbejderen ønsker at anvende magt. Det sker oftest i en uforudset og overraskende situation eller på grund af manglende kendskab til metoder, der kan forebygge magtanvendelsen. Første skridt er derfor at sætte fokus på de situationer, hvor magtanvendelse er en potentiel risiko. Det gør vi i denne publikation med en række historier, som er genkendelige fra virkelighedens praksis. Dernæst er det uhyre vigtigt at få synliggjort den magtanvendelse, der evt. er udøvet, få den frem i lyset, få den indberettet og stillet skarpt på hensigtsmæssige metoder og redskaber, der kan forebygge og ikke mindst skabe læring af situationen. Det skal ske både af hensyn til borgernes retssikkerhed og plejekvaliteten, og for at betrygge medarbejderne og lederne, så loven overholdes og arbejdsmiljøet ikke tager skade.\n5 Hvad er magtanvendelse? Vi ønsker med publikationen at gøre opmærksom på nogle af de dilemmaer, som medarbejdere og ledere kan blive stillet over for, når de yder pleje til borgere med demens. Vi giver enkelte råd og anvisninger på, hvad medarbejdere og ledere kan gøre i praksis, og vi fortæller nogle patienthistorier. Vores ærinde er frem for alt at skabe debat og dialog om magtanvendelse blandt ledere, medarbejdere og borgere blandt alle, der interesserer sig for plejen af ældre demensramte, en af de allersvageste grupper i det danske samfund. Magtanvendelse er, hvis du fx: Med fysiske kræfter fastholder borgerens hænder, arme, ben, hoved eller andet for at gennemføre en handling. Gennemfører en handling, som borgeren ved kropssprog eller verbalt giver udtryk for, at vedkommende ikke ønsker. Bruger fysiske kræfter på at forhindre borgeren i at gennemføre en handling. Med fysiske kræfter fjerner genstande m.v. fra borgerens hånd Fører borgeren fra et rum til et andet mod vedkommendes vilje. Tilbageholder borgeren i eget hjem, afdeling eller plejehjem. Aflåser døre i borgerens eget hjem. Låser døre mellem afdelinger og grupper og udgange, så beboerne ikke kan færdes frit. Uden samtykke fra borgeren gennemtvinger en handling, som du begrunder med personens mangel på forståelse eller passivitet.\n6 Eksempler på hvad du, dine kolleger og din leder kan gøre for at undgå magtanvendelse: Sikre borgeren anerkendelse og integration i et socialt fællesskab Tilpasse kommunikations- og samværsformen til borgeren ud fra forudsætninger, behov, muligheder og motivation Have fokus på borgerens identitet og livshistorie og bruge den sammen med pårørende-netværk. Understøtte personligheden og de ressourcer og dele af hukommelsen, som stadig er intakte hos borgeren. Ajourføre viden om forskellige demenssygdommes forskellige udtryk. Sikre at samarbejdet med personer med demens skal føre til stadig refleksion hos medarbejdere og ledere. Sikre at den enkelte medarbejder har frihed til at tilpasse sit arbejde til borgerens aktuelle situation i dag, og de muligheder der gives netop den bestemte dag, dvs. plejen afhænger af situationen og aktuelle behov. Sikre stadig refleksion over omsorgspligt og omsorgssvigt blandt leder og medarbejdere Sætte sig ind i og forstå i årsagen til, at en borger har et rastløst adfærdsmønster eller siger nej tak til tilbud om personlig hygiejne. Arbejde med egne forståelser af situationerne generelt og specifikt i forhold til den konkrete borger Sikre at viden om regler om magtanvendelse og arbejdsmiljøloven skal være til stede. Sikre konstant fokus på, at loven overholdes på vores arbejdspladser! (indberetter magtanvendelse, anmoder om tilladelser og arbejder forebyggende). Sikre et godt arbejdsmiljø for medarbejdere og ledere. Sikre støttemuligheder hele vejen rundt, hvis situationer bliver komplekse. (Kilde: Kærhuset, Mette Borresen og Servicestyrelsen)\n7 Den etiske tilgang FOA -Fag og Arbejde og Dansk Sygeplejeråd har i tidligere publikationer peget på, at mødet mellem den ældre borger og medarbejdere i den kommunale ældresektor grundlæggende er et møde mellem to ligeværdige mennesker. (publikationen For meget forlangt i dialog om ældres rettigheder ). Det gælder også, når der er tale om en borger, der har en demenssygdom. I mellemmenneskeligt samvær er det gode møde altid præget af: Interesse Respekt Ligeværd Helhed Indfølingsevne Engagement Tolerance Tillid Åbenhed Medarbejdere og ledere kommer med deres faglige og professionelle kunnen og yder den omsorg og pleje, som borgeren har behov for. På den anden side indebærer omsorg også, at den enkelte medarbejder tager ansvar for den ældre, når den ældre ikke selv magter det, f.eks. på grund af en demenssygdom. Mennesker i et afhængighedsforhold har særlig krav på solidaritet og på at få hjælp af høj faglig og moralsk standard. Medarbejdere og ledere udvikler et fagligt, menneskeligt og etisk beredskab til at kunne forebygge og bearbejde de situationer, som indebærer en potentiel risiko for magtanvendelse. Det sker fx ved på forhånd at tænke situationer igennem, stille spørgsmål, søge mulige svar og overveje alternativer. Det skaber læring, og risikoen mindskes for, at en situation optrappes. Magtanvendelse skal indberettes: Det er et lovkrav, at al magtanvendelse skal indberettes. Indberetning sker på særlige skemaer. Indberetning af magtanvendelse skal føre til refleksion, læring og hjælp til udvikling hos den enkelte medarbejder, gruppen af medarbejdere, ledere og politikere.\n8 Beretninger fra virkeligheden Historier om mennesker i en situation, hvor magtanvendelse er en potentiel risiko Historien om Lis Lis pakker for 20. gang den dag sine ting sammen og går mod udgangsdøren hun siger, hun vil hjem til sine forældre. Hun kan ikke huske, hvad hun hedder, eller hvor hun bor. Lis græder, er meget urolig, og siger: Min mor og far venter mig derhjemme, og De bliver vrede, hvis jeg ikke kommer til den aftalte tid. Det er meget svært for medarbejderne at aflede Lis og få hende med tilbage til opholdsstuen eller egen bolig, hun vægrer sig kraftigt. Nogle gange er situationen kommet ud af kontrol, medarbejderne har følt det nødvendigt at føre Lis væk, og Lis er brudt sammen i gråd og afmagt. Spørgsmål til fælles drøftelse og læring Hvad kan være den egentlige årsag til Lis handlemønster? Søger Lis efter noget, eller prøver hun at komme væk fra noget? Hvilke muligheder har medarbejdere og ledelse for at forebygge, at Lis forlader plejehjemmet? Hvad kan ændres i pleje, omsorg og pædagogik, og hvad skal målet være for Lis i hendes situation?\n9 Historien om Peter Peter er en kraftig og stærk mand, som tidligere har haft krævende fysisk arbejde på havnen. Han kan ikke længere klare sig selv pga. en diagnosticeret demenssygdom, som langsomt forværres. Peter har hjælp hjemme til praktisk bistand og personlig pleje men opgaverne kan ikke længere klares i hjemmet, fordi han hele tiden går hjemmefra og flakker omkring nede på havnen, hvor han tidligere arbejdede, men som nu er lukket helt ned. Førhen så hans tidligere arbejdskammerater ham, talte lidt med ham og fulgte ham hjem igen. Nu er det politiet, der må tage affære. Social- og sundhedspersonalet betragter situationen som uholdbar og mener, at Peter er til fare for sig selv. Men Peter ønsker ikke at flytte fra sin lejlighed, hvorfra der er udsigt til vandet og færgen, der sejler over til Lilleø. Spørgsmål til fælles drøftelse og læring Hvad er Peters behov? Hvilken omsorgspligt har kommunen overfor Peter? Hvordan kan medarbejderne strukturere indsatsen omkring Peter, så han kan blive boende hjemme, som han ønsker? Hvad skal der til, før det overvejes, om Peter kan flyttes imod samtykke?\n10 Historien om Irene Irene er tidligere chefsekretær og havde vide beføjelser i sit job. Hun måtte fratræde sin stilling som 59-årig, fordi hun i modsætning til tidligere, over en periode, begyndte at glemme arrangementer, deadline, aftaler m.v. Hun begyndte at ændre sig, var ikke så tålmodig og hjælpsom som tidligere og kunne være direkte vredladen og nedladende over for kolleger. Irene har fået stillet diagnosen pandelapsdemens. Det var et chok for Irene, at hun blev afskediget. Irene er økonomisk velstillet, men har ingen familie, kun en niece til en tidligere kæreste, som hun knyttede sig til dengang. Hendes funktionsevne er nu meget dårlig, hun kan ikke klare nogen daglige fornødenheder selv, men hun er slet ikke indstillet på at flytte ind i en beskyttet bolig, specielt indrettet til personer med demens. Irene bliver uhyre vred på dem, der spørger hende, om ikke hun vil flytte. Hun mener, at hun sagtens kan klare sig selv og ser ingen grund til at skulle tage imod hjælp. Hun forventer og forlanger dog fortsat hjælp og støtte fra niecen, som nu ikke orker mere og helt har meldt fra. I kommunens visitationsenhed drøftes det, hvorvidt Irene vil kunne få det godt sammen med den gruppe borgere, der bor i den beskyttede bolig, som kommunen har til rådighed. Spørgsmål til fælles drøftelse og læring Hvilke særlige forhold bør man overveje, når det drejer sig om en person, der bliver diagnosticeret tidligt i livet? Hvilke krav til viden, indsigt og forståelse stiller det til Irenes hjælpere, at hun har pandelapsdemens? Hvordan kommer medarbejderne videre, så Irene fortsat kan klare sig? 10\n12 Historien om Cecilia Cecilia har fået diagnosticeret Alzheimers sygdom. Hun er en fysisk velbevaret og meget aktiv ældre dame, som for nylig er flyttet ind på plejehjemmet. Hendes mand havde i mange år klaret at passe hende uden hjælp, men efter et hjertetilfælde kunne han ikke klare det længere. Han kommer nu og besøger hende hver dag. Cecilia siger venligt, men bestemt Nej tak til hjælp til personlig hygiejne, og det er endnu ikke lykkedes medarbejderne at overtale hende til at komme i bad på plejehjemmet. Badet er påkrævet, for Cecilia er inkontinent, sommetider både med urin og afføring. Hendes ægtefælle og børn føler, det er nedværdigende for hende, og personalet oplever, at familien lægger afstand, hvis hun ikke er ren og pæn, når de besøger hende. Over for lederen giver de meget tydeligt udtryk for deres forventninger til, at plejepersonalet sørger for Cecilias personlige hyggiegne hver dag, også selvom Cecilia ikke ønsker det. Spørgsmål til fælles drøftelse og læring Hvor længe kan medarbejderne vente på, at Cecilia lader sig overtale til bad? Hvilke pædagogiske initiativer kan man overveje i den situation? Hvornår kan man fastholde Cecilia fysisk for at skifte hendes ble? Hvor kan medarbejdere og ledelse hente hjælp til denne faglige opgave? Hvordan skal ledelse og medarbejdere tage hensyn til de pårørendes ønsker? 12\n13 Historien om Henning Henning er en charmerende, høj og robust, lidt overvægtig mand, med en diagnosticeret mindre alkoholrelateret hjerneskade. Han har dæleme kævet rigtig mange bajere i sit liv, siger hans søster, der som den eneste i familien kommer og besøger ham hver anden måned. Hennings fraskilte kone og deres fælles børn har helt slået hånden af ham. Øretæver og det, der var værre, sad løst, når han var fuld, fortæller søsteren. Vanen med at charmere kvinder og at slå på dem, har Henning ikke lagt bag sig på det plejehjem, hvor han flyttede ind for et par år siden. Han er kæreste med en lille forsigtig kvinde, der også bor på plejehjemmet. Hun gør alt for at opfylde Hennings mindste vink, men ind imellem slår han hende, ofte uden at medarbejderne ser det, men de kan høre det og observerer, at hun har mærker efter slag. Henning bliver ude af sig selv af raseri over enhver form for indblanding, beskyttelse eller irettesættelse fra personalets side. Han bliver verbalt truende og har enkelte gange slået ud efter en medarbejder. Spørgsmål til fælles drøftelse og læring Har ledere og medarbejdere en fælles definition og forståelse for begrebet vold? Er arbejdsmiljøet påvirket i en sådan grad, at der bør finde registrering eller indberetning sted? Skal personalet blande sig i Hennings og hans kærestes forhold? Hvor kan medarbejdere og ledelse hente hjælp i denne situation? Hvordan skal personalet beskytte og drage omsorg for Hennings kæreste? 13\n14 Fortsat historie om Henning En gang i mellem bliver Henning provokeret af en af de andre beboere på plejehjemmet. Der er især en ældre mand, som irriteres over Hennings bastante form. Ligesom der også er en meget gammel dame, der irettesætter ham, når han smasker højlydt ved måltiderne. Dette kan udløse Hennings raserianfald. Spørgsmål til fælles drøftelse og læring Hvilke pædagogiske arbejdsformer kan personalet anvende i disse situationer? Hvilke muligheder for magtanvendelse har medarbejderne, når Henning går til angreb på andre beboere? 14\n15 Historien om Annika Annika er født på Grønland, men kom til Danmark som 40-årig, da hendes mand kom i fængsel. Hun kom aldrig tilbage til Grønland, da hun senere blev gift med en dansk mand. Annika har haft en hård tilværelse i det danske samfund, fik aldrig et arbejde, fordi hun taler dårligt dansk. Fik et alkoholproblem og blev hjemløs, da hendes danske mand døde. Hans familie tog sig ikke af hende, og stabile venner var der ingen af. Hendes børn bor på Grønland. Annika har mange fysiske problemer, bl.a. har hun dybe sår bagpå, som kræver skiftninger flere gange dagligt. Hjemmeplejen drager nu omsorg for Annika i en bolig for hjemløse. De har svært ved at kommunikere med hende, ikke alene sprogligt er der forståelsesproblemer, men der er også skader som følge af alkoholmisbrug. Skiftningerne af forbindingerne bagpå er smertefulde, og det bliver sværere og sværere at overtale eller aflede hende. I nogle uger har der været to medarbejdere til stede for at gennemføre skiftningerne. En uge i træk har Annika nægtet at få skiftet sine forbindinger. Lægen har været tilkaldt, men Annika nægter også at blive indlagt. Spørgsmål til fælles drøftelse og læring Kan medarbejderne blive nødt til at holde Annika for at få skiftet forbindingerne? Er der mulighed for det indenfor lovens rammer? Hvordan kan der arbejdes forebyggende, så magtanvendelse undgås, mens Annika får sine forbindinger skiftet? Hvilke særlige behov har Annika brug for at få opfyldt? Hvor kan der hentes faglig vejledning til denne opgave? 15\n16 Historien om Marie Marie er en skrøbelig dame på 92 år, som bor i en beskyttet bolig med mange af sine smukke møbler fra villaen. Hun er over en periode på flere måneder blevet fysisk svækket, har været indlagt, men den medicinske behandling har ikke haft den ønskede effekt, og Marie bliver fortsat dårligere. Lægerne har ingen yderligere behandlingsforslag. Det er nu fysisk meget svært at passe Marie, to medarbejdere skal deltage i den personlige hygiejne, og der er ikke plads til dem omkring sengen. Familiemedlemmerne er helt uforstående over for forslag om, at deres mor enten må flytte til en mere hensigtsmæssig plejebolig, eller at nogle af møblerne må fjernes. Marie er fysisk meget svag, og har den mening, som medarbejderne har, når de er der, og som familien har, når den er der. Inden der sker ændringer i boligen, bliver Maries tilstand yderligere forværret, hun kan nu hverken spise eller drikke. Familien ønsker, at Marie skal have sonde, drop eller tvangsmades. Hun dør hvis hun ikke får mad og drikke, siger de. Familiemedlemmerne giver selv Marie mad og drikke, når de er der, mad som medarbejderne senere finder i Maries mund, fordi hun ikke kan synke den. Spørgsmål til fælles drøftelse og læring Hvad er din faglige vurdering af Maries tilstand? Hvordan vurderer medarbejderne Maries behov, og hvordan vurderer familien hendes behov? Kan kommunen evt. flytte Marie til et plejehjem uden familiens tilladelse? Er det magtanvendelse, når familiemedlemmerne tvinger mad og drikke i Marie? Har plejeboligens ledere og medarbejdere et plejefagligt ansvar for det? Hvordan kan denne situation løses op? 16\n17 Historien om Gert Gert er en ældre mand, der bor på plejehjem. Han er ikke orienteret i tid eller sted, og han kan heller ikke huske sit eget navn, men han reagerer glad, når man bruger hans navn. Gert har været en meget fysisk aktiv mand hele sit liv, med udendørsaktiviteter og fuld fart på. Tidligere gik Gert selv rundt på hele plejehjemmet, både inde og ude. Men Gert var ikke sikker i trafikken, der har været episoder, hvor han gik direkte ud foran en bil. Derfor blev der søgt om og givet tilladelse til en alarm, som gjorde personalet opmærksom på det, hvis han forlod haven. Gert kunne sagtens selv gå rundt i den store have. Men efter en hjerneblødning kan han ikke gå mere og slet ikke uden hjælp dertil. Det medfører, at han er meget urolig og hele tiden råber Hallo hjælp mig, jeg vil ud. Han vil ud og gå, sådan som han selv plejer at gøre det. Denne råben om, at han vil ud at gå, er blevet værre, og de øvrige beboere på plejehjemmet og medarbejderne har svært ved at klare støjen. Spørgsmål til fælles drøftelse og læring Findes der nogle pædagogiske muligheder, der kan afhjælpe Gerts uhensigtsmæssige handlemønster? Kan man flytte Gert til et plejehjem, hvor der er en skærmet enhed for demensramte? Er det en arbejdsmiljøbelastning for medarbejderne? Hvor får ledelse og medarbejdere hjælp til arbejdsmiljøet? Hvordan kommer medarbejderne videre? 17\n19 Etiske dilemmaer, åbenhed og læring Der er brug for, at medarbejdere og ledere får viden om de plejefaglige foranstaltninger, der kan forebygge magtanvendelse, og for at medarbejdere, der arbejder med omsorg og pleje af demensramte, får faglig supervision. Motivation, evaluering af de anvendte magtanvendelser, mere uddannelse og skærpet opmærksomhed forbedrer muligheden for at forstå årsagerne til, at et demensramt menneske råber, nægter at blive vasket eller ikke vil have skiftet sine forbindinger. Næsten alt har en årsag. Også adfærd, der for en udenforstående virker uforståelig. Den primære udfordring til at sikre nænsom omsorg og mindre brug af magt er, at få indsigt i de bagvedliggende årsager til borgerens adfærd. Det kan man ikke læse sig til, men det kræver høj faglighed, viden, tålmodighed, refleksion og personaleressourcer. Det sidste er ikke nødvendigvis til stede. Magtmidler, som fastholdelse af mennesker eller beskyttelse af den enkelte mod at gøre skade på sig selv, kan nok ikke helt undgås. Men antallet af magtanvendelser kan formindskes ved at arbejde mere aktivt og fremadrettet med mindre indgribende foranstaltninger. Uanset lovhjemmel, er det et alvorligt indgreb i menneskers grundlovssikrede ret til selvbestemmelse, at tilbageholde med magt eller at fastholde borgere. Det er et indgreb, der hele tiden skal være til diskussion. Samtidig går magtanvendelsen ikke kun ud over dem, der udsættes for det. For den medarbejder, der er nødt til at anvende magt eller tvang, kan det være en grænseoverskridende oplevelse. Derfor er det nødvendigt at arbejde målrettet for at undgå magt og tvang. Anvendelse af magt skal ifølge lovgivningen indberettes. Men det er ikke nok. Indberetningerne skal synliggøre magtanvendelsen og bruges fremadrettet af medarbejdere, ledere og politikere for at lære af det, forebygge og undgå tabuisering. Magtanvendelse sætter altid medarbejdere og ledere i et etisk dilemma, uanset hvor velbegrundet den er. Hvis der i organisationerne og samfundet som helhed, ikke er åbenhed eller forståelse for de daglige dilemmaer og overvejelser, der ligger bag, vil afvejningen ske i det skjulte. 19\n20 Hvor kan du få hjælp, hvis du har anvendt magt? Den nærmeste leder Hjælp til at indberette, samtale om forebyggelse af magtanvendelse, udarbejde en handleplan, tilbud om undervisning og eller kompetent supervision. Kollega Hjælp til at udfylde indberetningsskema, dialog, udveksling af erfaring, forslag der kan forebygge magtanvendelse. Sikkerhedsrepræsentant Hjælp til at udfylde indberetningsskema, hjælp til at kortlægge påvirkninger og konsekvenser i forhold til arbejdsmiljøet. Myndighedsperson Tolkning af lovgivning i forhold til den konkrete magtanvendelse, dialog om dilemmaer og handlemuligheder indenfor loven. (Kilde: Kærhuset, Mette Borresen og Servicestyrelsen) 20\n21 Hvis du vil vide mere FOA og DSR hjemmeside asp?id=103&newsid=990 Publikationer Socialpædagogik og demens det vanskelige omsorgsarbejde af Mette Borresen m.fl. 2004: Omsorg og Magt publikation fra socialministeriet 2004: Omsorg og magt om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten, Styrelsen for Social Service 2004: search.live.com/results.aspx?mkt=en-us&q =servicestyrelsen+og+magtanvendelse&f ORM=TOOLBR God Social Praksis for at forebygge magtanvendelse i arbejdet med demente, Servicestyrelsen 2007: Alderens nye sider temanummer, 2003: nye.sider/alderens-nye-sider pdf Vejledning om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten overfor voksne, herunder pædagogiske principper (Lov om social service 67a og kapitel 21) Socialministeriets vejledning af 5. januar html Voldsforebyggelse Socialudviklingscenter (i daglig tale SUS) materialer om voldsforebyggelse og links på internettet om arbejdsmiljø: 21\n22 Film Film om demens og forebyggelse af magtanvendelse, Videnscenter på ældreområdet: der/sygdom.rehab/demensvideoer.html Lovgivning Relevant lovgivning om magtanvendelse: Relevant lovgivning / vejledning om arbejdsmiljø: Bekendtgørelse af lov om arbejdsmiljø nr.268 af 18. marts 2005 Arbejds Tilsynets vejledning: Voldsrisiko i forbindelse med arbejdets udførelse Atmeddelelse nr februar 1997 Indberetning af magtanvendelse Skemaer til brug for indberetning af magtanvendelse: Debatforum: Debatside om magtanvendelse, Servicestyrelsen: howtree&fmid=262&frid= Rapporter: Rapport om Afprøvning af socialpædagogik som metode til at forebygge magtanvendelse, servicestyrelsen 2005: 22\n24 FOA - Fag Og Arbejde og Dansk Sygeplejeråd arbejder for at synliggøre de faglige og etiske dilemmaer som medarbejdere og ledere oplever i deres daglige arbejde Denne publikation kommer med bud på, hvordan man kan forebygge magtanvendelse i plejearbejdet med ældre med demens. Publikationen rummer både udfordringer og bud på, hvordan etiske dilemmaer kan bearbejdes og, hvordan der kan skabes læring og styrket faglighed gennem diskussioner og et fælles blik på forebyggelse af magtanvendelse. FOA- Fag Og Arbejde og Dansk Sygepleje Råd ønsker at inspirere alle medarbejdere og ledere til at sætte forebyggelse af magtanvendelse højt på dagsordenen. DANSK SYGEPLEJERÅD Sankt Annæ Plads 30 Postbox København K Tlf Fax FOA - Fag og Arbejde Staunings Plads København V Tlf: Grafisk Enhed 08-15,


Søg Europa›Tyskland›Bremen›Bremen›Restauranter i Bremen›Mekong Grill\nNr. 256 af 745 Restauranter i Bremen $\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Vor dem Steintor 25, 28203 Bremen, Bremen, Tyskland +49 421 7928683\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Mekong Grill Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Mekong Grill, kiggede også på\nBremen, Bremen Mekong Delta\nBremen, Bremen Le's Bistro\nHar du været i Mekong Grill? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nVor dem Steintor 25, 28203 Bremen, Bremen, Tyskland Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Mekong Grill og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Mekong Grill og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Mekong Grill Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 1.674 anmeldelser Schnoor Viertel\n88 anmeldelser Bremer Geschichtenhaus\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 49 anmeldelser Atrium Feinkost und Bistro\n26 anmeldelser Coffee Corner\n96 anmeldelser Piano


1 Afrapportering uanmeldt kommunalt tilsyn 2011 Plejecenter: Skovvænget, Skovvej 47A, Bjerringbro. Dato / Tidspunkt: 3. januar 2012 i tidsrummet fra kl Tilsynet er udført af den fælles tilsynsenhed i Job & Velfærd, Viborg kommune ved de tilsynsførende Agnete Sørensen og Marianne Villekold. Tilsynet indledes med, at plejecentrets ledelse blev orienteret om formålet med besøget og hvordan det skal foregå. Der vil af tilsynet blive udarbejdet en skriftlig rapport, som i første omgang vil blive sendt til plejecentret til gennemlæsning og kommentering med henblik på at sikre, at der ikke er faktuelle fejl i rapporten. Viborg kommune ønsker at offentliggøre tilsynsrapporten på Kommunens hjemmeside samt på Tilbudsportalen. Tilbagemelding til tilsynsenheden skal ske senest 5 hverdage efter modtagelsen af rapporten. For overskuelighedens skyld har tilsynet valgt, at opdele afrapporteringen i to dele, henholdsvis, et afsnit for det almene plejeafsnit og et afsnit for demensafsnittets vedkommende. Overordnet beskrivelse af plejecentret, herunder den fysiske beliggenhed: Plejecenter Skovvænget i Bjerringbro blev opført i årene , og gennem årene løbende renoveret og udvidet således, at Skovvænget nu fremstår som kommunens største plejecenter med 99 boliger. I området omkring plejecenteret er en nærliggende skov, hvor der er stier også for kørestolsbrugere. Skovvænget er opdelt i tre afsnit fordelt på 42 almene plejeboliger, 38 demensboliger og 19 midlertidige pladser. Ledelsesmæssigt er der en overordnet Centerleder, som ligeledes fungerer som daglig leder for det midlertidige afsnit samt som både daglig og faglig leder for det almene plejeafsnit Skovly. Plejeboligerne ligger placeret på forskellige stræder (bestående af tre teams - Fyrrestrædet, Gran Fasanstrædet og Kogle Egernstrædet). Demensafsnittet (bestående af tre teams - Lærkebo, Egebo og Birkebo) har deres egen Afsnitsleder, og afsnittet med de midlertidige pladser (Hasselly), hvor der fortsat er permanente beboere, har ligeledes deres egen Afsnitsleder, der også er leder for samtlige midlertidige pladser i kommunen. Der er både et- rums og to-rums lejligheder på Skovvænget. Alle lejligheder er med eget badeværelse og køkken. Hele Skovvænget har været gennem større omlægninger og omlægningen er endnu ikke helt gennemført. Der er i alle afsnit mulighed for samvær til flere måltider. Skovvænget har tre huskatte. Afsnittet med de midlertidige pladser er ikke omfattet af Tilsynet. Resume af anbefalinger fra sidste års tilsynsbesøg, samt evt. opfølgning på disse: Tilsynet opfordrer ledelsen til, at indgå i en dialog med beboerne i forhold til, at i mødekomme den utilfredshed, der gives udtryk for i forbindelse med omlægningen af boliger. 1\n2 At der altid indhentes samtykke forud for kontakt til lægen og at dette dokumenteres i journalen. Ældre handleplaner kunne med fordel opdateres, så forældede oplysninger i en ellers aktuel handleplan, eventuel gøres passiv og efterfølgende oprette en ny handleplan med relevante mål. Deltagere i tilsynet: Der er talt med seks beboere og interviewet fem medarbejdere. Derudover har tilsynet talt med Centerleder samt Afsnitsleder for demensafsnittet. Hvordan er deltagerne udpeget: Beboerne blev udpeget tilfældigt. Personalet blev udvalgt ud fra, hvem der var på arbejde, og havde mulighed for at gå fra. Alle afsnit er repræsenteret. Konklusion herunder vurdering, sammenfattende indtryk af tilbuddet den pågældende dag: Denne tilsynsrapport er en konklusion på interviewene, indtrykkene under besøget samt gennemgang af det skriftlige dokumentationsmateriale. Tilsynets samlede indtryk af det pædagogiske, pleje- og omsorgsmæssige arbejde og den generelle faglige indsats er, at Skovvænget er et velfungerende plejecenter. Medarbejderne er glade for arbejdet med beboerne og der opleves generelt et godt kollegialt fællesskab. I forhold til den fremadrettede videreudvikling på Skovvænget, ser tilsynet at der er behov for opmærksomhed på forholdet mellem leder og medarbejder i det almene plejeafsnit. Medarbejderne på det almene plejeafsnit, savner ledelsesmæssig støtte i prioriteringen af deres opgaver. Flere medarbejdere fra dette afsnit giver udtryk for, at der er behov for en styrkelse af tillidsforholdet mellem medarbejdere og leder. Tilsynet gøres bekendt med, at indsatsen hos beboerne er afhængig af antallet af fremmødte og at det kan være nødvendigt med aflysning af ydelser. Tilsynet påpeger behovet for en ledelsesmæssig forholden til og analyse af denne problematik set i forhold til beboernes retssikkerhed. På demensafsnittet giver medarbejderne udtryk for tilfredshed i arbejdet og føler en ledelsesmæssig opbakning. Der er generelt på Skovvænget, fra både ledelsens og medarbejdernes side, fokus på beboernes trivsel. Beboerne giver udtryk for tilfredshed med den pleje og omsorg de modtager. Det ses at der fortsat arbejdes med dokumentationsområdet og tilsynet opfordrer til at fortsætte dette arbejde. Samlet set vurderer tilsynet, at der er tale om mindre mangler og at Skovvænget vurderes værende et velfungerende plejecenter. Vurderingsterminologi: Det samlede indtryk af tilsynet er tilfredsstillende. Forslag om opfølgning: (tilsynsmyndigheden kan på baggrund af konklusionen beslutte sig for at foretage et uddybende tilsyn). Tilsynet foreslår, ud fra dette tilsyn, at der laves det lovmæssige kommunale tilsyn i\n3 Uddybende oplysninger som rapportens konklusion er baseret på: Beboertrivsel/tilfredshed, Almene plejeafsnit: Tilsynet interviewede 3 beboere. Beboerne deltog aktivt i tilsynet. De adspurgte beboere gav alle udtryk for overordnet, at være tilfredse med forholdene på plejecentret. Flere var bekendt med at have en fast kontaktperson og ingen oplevede problemer med, at der kom for mange forskellige hjælpere i hjemmet. De oplevede alle at blive behandlet med respekt og udtrykte tilfredshed med omgangstonen på stedet. De beskrev personalet som værende søde og rare. Beboerne oplevede at have indflydelse på egen hverdag, og tilrettelæggelsen af denne. De fortalte at personalet tog sig tid at inddrage deres ressourcer i plejen. Alle beboere var tilfredse med deres egen bolig og fællesfaciliteterne. De adspurgte beboere oplyste at der er overensstemmelse mellem deres behov for hjælp og den leverede indsats. De havde oplevelse af at få den nødvendige og aftalte hjælp i forhold til personlig pleje, praktisk bistand, træning og aktivitetstilbud. Der var tilfredshed med maden og med den måde måltiderne foregik på. Rammerne gav mulighed for omgang med øvrige beboere og mulighed for socialt samvær. Flere af de adspurgte beboere havde kendskab til ledelsen på stedet. Ingen kunne påpege noget de ønskede skulle ændres på eller være anderledes. Beboertrivsel/tilfredshed, Demensafsnittet: Tilsynet interviewede to beboere i demensafsnittet fra to forskellige afdelinger. En af beboerne boede i afsnittet før det blev demensafsnit og havde ikke demenssygdom. Den anden af de adspurgte var præget af sin demens. Beboerne deltog begge aktivt i tilsynet. Begge beboere var overordnet tilfredse med forholdene. Den ene beboer kendte sin faste kontaktperson. Begge oplevede at have indflydelse på egen dagligdag og at blive behandlet med respekt. Beboerne oplevede, at få den nødvendige hjælp i forhold til personlig pleje, praktisk bistand, træning og aktivitetstilbud. Den ene beboer mente dog, at besparelserne var gået over gevind og at personalet havde for travlt om eftermiddagen. De nåede kun et hele, hvis der ikke var opgaver ud over det sædvanlige. De adspurgte beboere var begge tilfredse med egen bolig og fællesfaciliteterne. Denne en beboer oplevede, at kommunesammenlægningen havde medført forandringer, som skabte utryghed. Vedkommende var nu igen blevet glad for at bo i afsnittet og ønskede ikke at skifte bolig. Beboerne havde kæmpet for at få et bedre spisested og få fællesrummet gjort hyggeligt, og det var lykkedes. Rammerne for måltiderne i det nye demensafsnit havde i starten været i en niche på gangen, men var nu i et større fællesrum, som forbinder afsnittet med de midlertidige pladser. En beboer oplyste at vedkommende gik selv til aktivitet flere gange ugentligt og ligeledes i en periode havde modtaget træning. Den ene beboer havde været utilfreds med maden i starten, men var nu tilfreds. De to beboere syntes ikke om, at få kold mad til frokost, da den varme mad nu blev serveret om aftenen. Den ene beboer fik efter eget ønske, varm mad om middagen. Den ene af de adspurgte beboere kendte lederen og oplevede, at denne havde handlet effektivt på beboernes ønsker og at samarbejdet nu var godt. 3\n4 Interview med Centerleder: Leder oplyser at der siden sidste års tilsyn, er ændret i afviklingen af måltiderne, så der nu serveres varm mad om aftenen. Generelt har Det gode måltid været i fokus i Der er pædagogiske måltider til medarbejderne ved alle måltider. Vedr. arbejdet med anbefalingerne fra sidste tilsynsbesøg, viste dette en utilfredshed blandt nogle beboere, i forbindelse med omlægningen af boligerne. Leder fortæller, at hun har været i dialog med beboerne og i øjeblikket arbejder Bruger pårørende rådet på, at undersøge mulighederne for økonomisk bistand fra kommunen til de beboere, der er omfattet af omlægningen. Der er skriftlige instrukser for ansvars-, kompetence- og opgavefordeling og instrukserne er kendte og tilgængelige for medarbejderne. Udover de generelle instrukser har ledelsen og medarbejderne i fællesskab udarbejdet flere interne retningslinjer og procedurer i forbindelse med f. eks. indflytning, dødsfald, indlæggelse og udskrivelser fra sygehus. Formidling af information og beslutninger til medarbejdere foregår via Nyhedsbreve der udsendes elektronisk. De enkelte teams printer dem ud, så de er tilgængelige for alle medarbejdere. De utilsigtede hændelser indberettes efter gældende lovgivning. Der er fokus på at skabe læring af disse. De utilsigtede hændelser der oftest er tale om er glemt medicin. Skovvænget er at finde på Tilbudsportalen. Leder oplyser, at hun ikke har tilrettet oplysningerne. Tilsynet kan efterfølgende konstatere at oplysningerne ikke er opdateret. Leder oplyser at det er hendes oplevelse, at der er et rimeligt arbejdsmiljø. Korttidssygefraværet ligger på ca. 3 %. Plejecenteret har deltaget i en konkurrence, hvor de har vundet en konsulent, der har indgået i arbejdet omkring arbejdsmiljøet. Leder har desuden fastlagte møder med Trioen. Der er leders oplevelse, at den nuværende personalesammensætning tilgodeser behovet hos beboerne. Tilsynet bliver oplyst om et tilfredsstillende antal af fremmødte medarbejdere til, at varetage pleje og omsorgen hos beboerne. Udover plejepersonalet, er der tilknyttet to centersygeplejersker. Til det almene plejeafsnit med 42 beboere fremmøder der er i dagvagt normalt medarbejdere hvoraf der er 5 assistenter. I aftenvagt fremmøder i alt fem personer og nattevagten dækkes i det almene afsnit af en person, der kan hente hjælp fra den ude kørende nattevagt. Der er ikke sket væsentlige ændringer i forhold til personalesammensætningen i løbet af det seneste år. Enkelte medarbejdere er på omskoling til assistenter og der er vikarer for disse. Der afholdes personalemøde hver 6. uge. Der er afholdt MUS samtaler indenfor det seneste år for alle medarbejdere. Leder fortæller at der er sket ændringer i forhold til beboer sammensætningen i løbet af det seneste år i det der kommer flere demente i de almene plejeboliger. Ved forespørgsel om reglerne om magtanvendelse overholdes, herunder registrering og indberetning, samt udarbejdelse af handleplaner, oplyser leder at der er fokus på emnet. Der er planlagt undervisning i de enkelte afsnit i emnet for at sikre, at alle er bekendte med lovgivningen. De rammer og muligheder for videndeling der er for medarbejderne består bl.a. i fastlagte møder med dette som formål. Der afvikles teammøder hver 14. dag. Leder deltager en gang om måneden, hvor fokus da er medarbejderrelateret. Det er ligeledes på teammøder handleplaner m.m. gennemgås. Sygeplejersker og assistenter afholder møde hver 2. måned. Der er rammer og muligheder for kursus / efteruddannelse for personalet. Der har bl.a. været afviklet en kursusdag med fokus på Hverdagslivet for beboerne. Både medarbejdere og ledelsen oplevede dette meget positivt og inspirerende. Desuden har alle medarbejdere gennemgået teamkursus. Sygeplejerskerne har varetaget intern undervisning i bl.a. medicin og sårpleje. Der er et velfungerende samarbejde med interne / eksterne samarbejdspartnere. Leder fremhæver samarbejdet med de praktiserende læger i byen. Desuden nævnes et godt samarbejde med det gerontopsykiatriske team. 4\n5 På Skovvænget er der et Bruger-pårørende råd, som er sammensat af to beboere, tre pårørende og to medarbejdere. Hvert medlem er valgt for to år af gangen. Lederen oplever, at den generelle omgangstone på stedet fungerer godt. Dette værende sig gældende mellem ledelse og medarbejdere, mellem medarbejdere og beboere samt med de pårørende. Øvrige kommentarer/anbefalinger/opmærksomhedspunkter/påbud: Tilbudsportalen bør opdateres. Flere oplysninger om tilbuddet er ikke blevet opdateret, og svarer derfor ikke til de faktiske forhold i tilbudet, hvilket ikke er i overensstemmelse med Bekendtgørelse nr af 16. december Interview med Afsnitsleder Demensafsnittet: Afsnitslederen har ansvaret for personaleledelse og personaleøkonomien i demensafsnittet. Afsnitsleder oplyser, at der har været arbejdet målrettet med udvikling af kompetencer i forhold til voldsepisoder og at der indenfor det sidste år, er blevet langt færre. Der har bl.a. været undervisning fra HR - afdelingen i konflikthåndtering for alle medarbejdere. Desuden bruges personalemøderne til læring. Formidling af information og beslutninger til medarbejdere foregår primært pr. mail. Personalet er reduceret med tre medarbejdere siden sidste tilsyn. Der er tale om en stabil personalegruppe. Tilfælde af langtidssygemeldinger har ikke været arbejdsrelateret og der benyttes faste timelønnede vikarer og kun sjældent vikarbureau ved sygdom. Der arbejdes i teams og kun sjældent på tværs af de tre afdelinger, som hver består af to teams. Alle medarbejdere har været til MUS indenfor det sidste år. Der planlægges med TUS indenfor næste år. Utilsigtede hændelser håndteres efter forskrifterne. Der er ansat to fagkoordinatorer og planlagt en mere, således at hver afdeling har sin egen. Der er indenfor det sidste år forholdsmæssigt ansat flere assistenter. Afsnittet har desuden tilknyttet en sygeplejerske. Personalemøder afholdes hver 6. uge, og basisteamet holder møde hver 2. uge, hvor afsnitsleder deltager ad hoc. Desuden mødes gruppekoordinatorer hver 2. uge. Eneste ændring i beboersammensætningen er flere beboere med diagnosen Lewy Body demens. Reglerne om magtanvendelse overholdes, herunder registrering og indberetning, samt udarbejdelse af handleplaner. Stedet har ikke administration af beboernes økonomi. Nogle har værgemål og pårørende varetager opgaven for andre. Beboerne får varm mad om aftenen og leder oplyser at det har haft god effekt på beboerne. Der kommer en frivillig til at spille ved middagsmaden i det ene afsnit og en anden frivillig hjælper læser op. Der arbejdes på at skaffe flere frivillige. Ellers foregår kun de aktiviteter, som personalet finder tid til. Det er lykkedes at finde timer til en ferie og enkelte ture ud af huset i lejet bus. Der har været købt kurser hjem til personalet og stedet havde vundet et kursus fra arbejdsmarkedsdirektoratet om forebyggelse af stress. Forfatter og ergoterapeut Mette Søndergaard har undervist i aktivt hverdagsliv. En medarbejder har fået uddannelse som instruktør i Zumba, med henblik på at tilbyde personalet en sundhedsfremmende aktivitet udenfor arbejdstiden. Samarbejde med interne / eksterne samarbejdspartnere er velfungerende. Afsnitsleder deltager i indflytningssamtaler og bemærker, at stedet generelt får positive tilbagemeldinger fra pårørende. Det opleves at den generelle omgangstone på stedet fungerer godt. Afsnitsleder lægger vægt på dialog med medarbejderne. 5\n6 Medarbejdere, Almene plejeafsnit: Tilsynet interviewede to medarbejdere, der repræsenterede hvert sit team. Medarbejderne oplever, at der generelt er et hårdt psykisk arbejdsmiljøet på stedet. Det fysiske arbejdsmiljø er velfungerende og et område der har været meget fokus på. Afsnittet har for nylig deltaget i et projekt omhandlende dette. Medarbejderne oplever at ressourcerne er blevet mindre og at opgaven i at skelne mellem kan og skal opgaver giver frustrationer medarbejderne mellem. Der er stor uenighed internt i gruppen i definitionen af dette og medarbejderne savner ledelsens støtte. Der har været og er fortsat fokus på det psykiske arbejdsmiljø hvor ledelsen også har været inddraget. Der har været oplevelser med sladder medarbejderne imellem, som har påvirket det psykiske arbejdsmiljø. Blandt andet har kommunikationen medarbejderne imellem været i fokus. Medarbejderne oplyser, at denne nu er bedret væsentlig internt i medarbejdergruppen, men at der fortsat er udfordringer forbunden med kommunikationen med ledelsen. Medarbejder vælger at løse eventuelle problemstillinger i teamene og inddrager kun ledelsen, hvis det er yderst nødvendigt. Nogle medarbejdere har oplevet, at fortrolige oplysninger som er oplyst ledelsen, efterfølgende er kendte blandt kollegaer. Der er skriftlige instrukser for ansvars-, kompetence- og opgavefordeling. Instrukserne er kendte og tilgængelige for medarbejderne. Formidling af information og beslutninger fra ledelsen foregår via Nyhedsbreve og på personalemøder. Medarbejderen har været inviteret til MUS samtale indenfor det seneste år. Nyt personale (inkl. afløsere og vikarer) oplæres og introduceres i forhold til plejen og dokumentation af plejen. Medarbejderen oplever, at få den nødvendige oplæring til at varetage opgaverne hos borgerne. Medarbejderne er introduceret til og anvender handleplaner i dokumentationen. Om morgenen planlægges dagen af de fremmødte og beboerne fordeles ud fra hensynet til kontaktpersonbegrebet. Samarbejdet og hjælpsomheden teamene imellem er sparsom og udfordres ved at den beror på, at der holdes regnskab med hvilken hjælp det enkelte team yder med henblik på at opkræve gengæld for denne. Der arbejdes med kontinuerlig opgaveglidning og uddelegering både i forhold til assistenter og hjælpere. Medarbejderne giver ved tilsynet udtryk for at der hersker lidt uklarhed over hvornår der kan være tale om hhv. uddelegering og opgaveglidning. Medarbejderne forsøger at inddrage beboernes egne ressourcer i indsatsen med erkender at det ofte ikke lader sig gøre i weekenden hvor der er færre ressourcer til at varetage plejen og omsorgen af beboerne. I weekenden kan det hænde at det ikke muligt at få alle beboerne op og personalet har internt udarbejdet et skema for at sikre, det ikke er de samme beboere, der rammes hver gang. Medarbejderne oplyser desuden, at de opfordres af ledelsen til, ikke at dokumentere hvis en beboer får aflyst en ydelse ved f.eks. sygdom. Medarbejderne føler sig ikke fuldt ud orienteret i og bekendt med reglerne om magtanvendelse. De har efterspurgt undervisning og ser frem til afvikling af denne. Medarbejderne oplever, at der er rammer og muligheder for videndeling blandt personalet. Denne foregår på teammøder samt på møder mellem assistenter og sygeplejersker. Medarbejderne oplever et tilfredsstillende samarbejde med interne / eksterne samarbejdspartnere. Medarbejderne oplever, at den generelle omgangstone på stedet fungerer godt. De fremhæver glæden ved at have gode kollegaer. Omgangstonen mellem medarbejdere og beboere/pårørende vurderes fra medarbejdernes side værende god. 6\n7 Øvrige kommentarer/anbefalinger/opmærksomhedspunkter/påbud: Der er behov for en ledelsesmæssig støtte til medarbejderne i det almene plejeafsnit i forhold til prioriteringen i deres arbejde. Der er behov for en styrkelse af tillidsforholdet mellem medarbejder i det almene plejeafsnit og leder. Tilsynet er bekymret for beboernes retssikkerhed på tilbuddet. Tilsynet konstaterer, at der ikke visiteres i plejeboligerne og beboerne derfor ikke er bekendt med hvilken indsats de er berettiget til at modtage. Kommunalbestyrelsen skal efter en konkret individuel vurdering træffe afgørelse om tildeling af personlig hjælp og pleje m.v. jf. SEL 88. Tilbuddet opfordres til at overholde Servicelovens regler om beboerne krav om erstatningshjælp jf. SEL 90. Medarbejdere, Demensafsnittet: Tilsynet interviewede tre medarbejdere, en fra hver afdeling. Medarbejderne var overordnet tilfredse med deres arbejdsmiljø. En afdeling har været udsat for en omfattende omrokering og personalet er løbende blevet sammensat. En afdeling har været ramt af en del langtidssygemeldinger men oplever, at der bliver taget hånd om det ledelsesmæssigt. Afdelingerne i afsnittet er gode til at hjælpe hinanden på tværs. Der er skriftlige instrukser for ansvars-, kompetence- og opgavefordeling. Instrukserne er kendte og tilgængelige for medarbejderne. Formidling af information og beslutninger fra ledelsen foregår via Nyhedsbreve. Afsnittet orienteres af både Afsnitsleder og Centerleder. Medarbejderen har været inviteret til MUS samtale indenfor det seneste år. Antallet af fremmødte i hver afdeling, består af fire dagvagter og to aftenvagter. Nattevagten varetages af to personer der skal dække alle tre afdelinger. Nyt personale (inkl. afløsere og vikarer) oplæres og introduceres i forhold til plejen og dokumentation af plejen. Denne oplæring sikres gennem brug af introduktionsprogram og via sidemandsoplæring. Medarbejderen oplever, at få den nødvendige oplæring til at varetage opgaverne hos borgerne. Medarbejderne er introduceret til og anvender handleplaner i dokumentationen. De oplever at dokumentationen kan være svær at finde tid til en i travl hverdag og at det ind imellem kræver overarbejde. Dagen planlægges om morgenen af de fremmødte. Der forefindes ugeskemaer og ellers fremgår beboernes hjælp af døgnrytmeplanerne. Medarbejderne fortæller at de kender beboerne så godt at det ofte ikke er nødvendigt med skemaer for at varetage plejen. Der arbejdes med kontinuerlig opgaveglidning og uddelegering. Der er i indsatsen hos beboerne fokus på inddragelse af beboernes egne ressourcer i indsatsen samt deres selvbestemmelse og medindflydelse. Medarbejderne fortæller at inddragelse af beboerne egne ressourcer ind imellem kan afhænge af tidspresset. Tidspresset i afsnittet har ligeledes indflydelse på tilbuddets egen vifte af aktivitetstilbud. Medarbejderne er bekendte med reglerne om magtanvendelse, og ved, hvor de kan få hjælp og sparring. I forhold til den faglige udvikling, oplever medarbejderne, at der er rammer og muligheder for videndeling blandt personalet. Der er fast mødeaktivitet der imødekommer dette behov. Der er et velfungerende samarbejde med interne / eksterne samarbejdspartnere. Specielt fremhæves samarbejdet med Ældrepsykiatrisk afdeling. Medarbejderne nævner desuden, at de oplever det positivt, at leder ind imellem deltager i indflytningssamtaler med nye beboere. Der er fokus på at udvikle samarbejdet og øge antallet af frivillige hjælpere. 7\n8 Medarbejderne oplever, at den generelle omgangstone på stedet fungerer godt. Det værende sig mellem ledelse og medarbejdere samt mellem medarbejdere og beboere/pårørende. Medarbejderne fremhæver positivt leders daglige færdes i afsnittet. Medicinhåndtering: Der forefindes generelle instrukser og procedurer for medicinhåndtering. De lovmæssige retningslinjer for medicinhåndtering og medicinadministration, herunder dosispakket medicin følges. Gennemgang af hvorvidt medicinæsker og bokse er relevant mærket og om medicinskemaet er udfyldt efter gældende retningslinjer, er ikke indgået i dette tilsyn. Embedslægens tilsyn afspejler dette. Beboernes økonomi: Medarbejderne på Skovvænget har ingen administration med beboernes økonomi. Denne varetages via banken eller af pårørende. Dokumentation, Almene plejeafsnit: Der foreligger skriftlig opdaterede og handlingsanvisende døgnrytmeplaner for de beboere, hvor tilsynet har gennemgået dokumentationen. Det vurderes at der kan gives en kvalificeret pleje ud fra døgnrytmeplanerne. Der foreligger skriftlig opdaterede og fyldestgørende sundhedsfaglig status på beboerne. Der ses handleplaner for flere relevante indsatsområder. Hos en beboer ses flere journalnotater vedr. vægtøgning og problematikker vedr. dette. Der kunne med fordel oprettes en handleplan på den problematik. De aktuelle handleplaner bruges fremadrettet idet de indeholder mål, handlinger og evalueringer. De eksisterende handleplaner er aktuelle. Der er sammenhæng mellem status, handleplaner og indsatsområder. Der er ved tilsynet observeret, at samtykkereglerne i flere tilfælde anvendes og dokumenteres. Øvrige kommentarer/anbefalinger/opmærksomhedspunkter/påbud: At man konsekvens indhenter samtykke forud for lægekontakt og dermed får dokumenteret, at man overholder sundhedslovens krav om, at der forud for lægekontakt mph. pleje og behandling, foreligger et samtykke fra beboeren. At handleplanerne bruges som et dagligt redskab til dokumentation, frem for at man dokumenterer løbende i journalnotater. Formålet er at oplysninger i forhold til et problem samles et sted, med det formål at udvikle plejen til den enkelte. Dokumentation, Demensafsnit: Der foreligger en skriftlig opdateret døgnrytmeplan for den ene beboer. I den sundhedsfaglige status på en anden beboer henvises til en døgnrytmeplan som tilsynet ikke kan finde i omsorgssystemet. Det vurderes at der kan gives en kvalificeret pleje ud fra den døgnrytmeplan tilsynet gennemgår. Ingen af de pågældende beboere hvor tilsynet gennemgår dokumentationen har der været brug for særlige foranstaltninger i henhold til magtanvendelsesreglerne. Der foreligger en handleplan omhandlende tilgangen til en af beboerne med henblik på at forebygge at der opstår frustrationer hos denne. Der foreligger skriftligt opdaterede og fyldestgørende sundhedsfaglig status på beboerne. Der ses handleplaner for alle relevante indsatsområder. Handleplanerne bruges fremadrettet i det de indeholder mål, handlinger og evalueringer. De eksisterende handleplaner vurderes værende ak- 8\n9 tuelle. Der er sammenhæng mellem status, handleplaner og indsatsområder. I nogle tilfælde ses dobbelt dokumentation da samme notat er at finde i både journal og relevant handleplan. Der er ved tilsynet observeret, at samtykkereglerne i flere tilfælde anvendes og dokumenteres. Flere steder ses at pårørende er inddraget ved behandlingsmæssige tiltag. Øvrige kommentarer/anbefalinger/opmærksomhedspunkter/påbud: At der oprettes og udarbejdes døgnrytmeplaner på alle beboere og at disse revideres hvert halve år. At man konsekvens indhenter samtykke forud for lægekontakt og at dette dokumenteres, så man overholder sundhedslovens krav om, at der forud for lægekontakt med henblik på pleje og behandling, foreligger et samtykke fra beboeren eller pårørende. At handleplanerne bruges som et dagligt redskab til dokumentation, således at oplysningerne samles et sted med det formål, at udvikle plejen til den enkelte. Fysiske rammer: Der er adgang til udendørsfaciliteter (have, terrasser) og disse vurderes værende handicapvenlige. Der er indkøbsmuligheder i nærmiljøet og adgang til offentlige transportmidler Der er i de fælles indendørsarealer for beboerne fælles opholds arealer, som giver mulighed for at samles til aktiviteter, spisning m.m.. Der er i de fysiske rammer taget hensyn til beboere med særlige behov, herunder gangbesværede og demente. De fysiske rammer vurderes generelt at være egnede i forhold til målgruppen. Rengøringsstandard af fællesarealerne vurderes at være tilfredsstillende. I fællesarealer for medarbejderne forefindes rum, hvor der er mulighed for at afholde møder. Der er mulighed for håndhygiejne, tilgængelighed af flydende sæbe, engangshåndklæder, håndsprit m.m.. 9\n10 Metode og baggrund for det kommunale uanmeldte tilsyn på Ældreområdet: Som led i tilsynsforpligtelsen efter servicelovens 151, stk. 2 skal kommunalbestyrelsen hvert år foretage mindst ét uanmeldt tilsynsbesøg i plejehjem eller lignende boliger. Da tilsynet er uanmeldt, har plejecentret og de udvalgte beboere ikke har kendskab til datoen for tilsynet. På baggrund af gældende lovgivning, Viborg kommunes kvalitetsstandard og centralt udstukne retningslinjer er der udarbejdet skabeloner til brug ved tilsynsbesøgene. Disse anvendes som ramme til udarbejdelse af tilsynsrapporten. Målet er at synliggøre og sikre en ensartet tilbagemelding til plejecentrene. Formålet med det uanmeldte besøg fremgår af Socialministeriets vejledning om retssikkerhed og administration på det sociale område. At opgaverne indenfor pleje og praktisk hjælp samt aktivitet og træning løses bedst muligt og i overensstemmelse med Viborg kommunes vedtagne kvalitetsstandard. At bestemmelser i Lov om Social service om afgørelser, beskrivelse af tildelte ydelser, handlingsplaner og tilrettelæggelse og levering af hjælpen opfyldes samt at understøtte, at der på plejecentrene arbejdes målrettet ud fra given lovgivning. At sikre, at der er fokus på Sundhedsloven og Lov om Social service, herunder specielt kapitel 24 om magtanvendelse. At der på det enkelte plejecenter ud fra besøgets indhold, bliver diskuteret mulige løsninger af opgaver og problemstillinger. Ved tilsynsbesøget blev der foretaget et dialogbaseret interview med ledelsen, medarbejdere og et udvalgt antal borgere beboere i forhold til stedets størrelse. Desuden blev tilsynsførende vist rundt i fælleslokalerne og interviewene med beboerne foregik i deres boliger. Samtlige interviewede blev informeret om tilsynets formål samt om rammerne for afrapportering, herunder at afrapportering foregik anonymt for beboerne og medarbejdernes vedkommende. Under tilsynet, bevæger de tilsynsførende sig frit omkring på plejecentret uden ledsagelse, med det formål at opnå et generelt indtryk af stedet og gældende praksis. Derudover gennemgås relevant dokumentation via stikprøver. 10


Er du god nok til at misse? | Golf.dk\nEr du god nok til at misse?\n17/08 - 2017 | Claes Meldal\nInstruktion: Med svære chipslag handler det ikke altid om at gå efter pinden - det kan give meget bedre mening at misse rigtigt.\nNår du står med et chipslag ind mod en hældende green, kan det betyde rigtig meget, hvordan du lægger bolden til rette til dit første putt. Ofte er et relativt lige putt op ad bakke klart at foretrække, men sommetider får man slået et chipslag, der giver et førsteputt ned ad bakke eller med stort fald til en af siderne. Det kan hurtigt ende med mindst ét ekstra putt og en hulscore, der er lige til glemmebogen.\nDen gode nyhed er, at du kan træne dine færdigheder omkring green, så bolden kommer til at ligge det helt rigtige sted på greenen. Nicolai Cetti, der er shortgame-specialist og indehaver af worldofshortgame.com, viser her en øvelse, der går ud på at skærpe din evne til at lægge bolden til rette forskellige steder omkring hullet. Når du har lært at mestre øvelsen, har du meget bedre forudsætninger for at give dig selv det rigtige putt efter chipslag ind på svære greens.\nRigtig god træning - og held og lykke med at få flere etputts i fremtiden.


Indhoidsfortegnelse. Bilag. 1. Omverdensanalyse side 8 2. Specificering af strategi og overordnede mi side 12 - PDF\nIndhoidsfortegnelse. Bilag. 1. Omverdensanalyse side 8 2. Specificering af strategi og overordnede mi side 12\nDownload "Indhoidsfortegnelse. Bilag. 1. Omverdensanalyse side 8 2. Specificering af strategi og overordnede mi side 12"\n1 AARHUS TEATER Rammeaftale AARHUS TEATER at\n2 Indhoidsfortegnelse 1. Generelle forhold vedrørende aftalen side 3 2. Mission og vision side 4 3. Omverdensanalyse side 5 4. Strategi og overordnede ml side 5 5. Finansielle forhold m.v. side 6 6. Afrapportering side 7 7. Underskrifter side 7 Bilag 1. Omverdensanalyse side 8 2. Specificering af strategi og overordnede mi side 12 2\n3 1. Generelle forhold vedrørende aftalen Med denne 4-rige aftale indgås der rammeaftale mellem Kulturministeriet og Aarhus Teater. Aarhus Teater er en selvejende institution, der modtager tilskud fra staten. Rammeaftalen er ikke en kontrakt i almindelig juridisk forstand. Formalet med rammeaftalen er at tilvejebringe et langsigtet og aftalt grundlag for institutionens strategi og økonomi, der hviler p det lovgrundlag og de politiske og økonomiske forudsætninger, der eksisterer p tidspunktet for aftalens indgåelse. Aftalen er en gensidig tilkendegivelse om den ønskede fremtidige udvikling i institutionens aktiviteter og de vilkår, der politisk gives herfor. Derudover ønsker staten med denne flerrige aftale at vedkende sig sin overordnede kulturpolitiske forpligtigelse overfor institutionen som kulturinstitution af national betydning. Rammeaftalen konkretiseres i institutionen. en dynamisk handlingsplan, der udarbejdes af Aftalen har virkning fra den 1. januar 2012 og løber indtil 31. december 2015, hvor den ophører med mindre andet aftales. Aftalen tages op til drøftelse i 2014 med henblik p eventuel fornyelse. Væsentlige ændringer af strategi, aktiviteter eller institutionens bevillingsmæssige grundlag giver anledning til en genforhandling af aftalen. Gældende lovgivning og hjemmelskrav, budget- og bevillingsregler, overenskomster m.v. skal følges med mindre, der er tilvejebragt hjemmel til fravigelse. Der kan findes yderligere oplysninger om institutionen p 3\n4 2. Mission og vision Kunsten og teatret har til opgave at diskutere den tid og det samfund, vi lever i. Optimalt set bør teatret kunne hjælpe mennesker til at se sammenhænge i deres eget liv, forstå sig selv og andre bedre samt at bidrage til et samfund med en større grad af tolerance. Kunsten er menneskets adelsmærke, og Aarhus Teater bør være et forbillede for demokratiet, et billede på et velfungerende og moderne demokrati. Teaterdirektør Stefan Larsson Mission Aarhus Teaters mission er at skabe kunstnerisk teater i med lovgivningen på scenekunstområdet. overensstemmelse Vision Aarhus Teater skal lave scenekunst af international klasse. Som Danmarks største landsdelsscene er det Aarhus Teaters kerneopgave at skabe kunstnerisk teater af højeste kvalitet for publikum i Aarhus og Midtjylland. Ordene international klasse udtrykker en ambition om at være en professionel, moderne institution i dynamisk udvikling, der skaber scenekunst af højeste kvalitet. Kvaliteten skal udtrykkes gennem det kunstneriske virke, men også i Aarhus Teaters øvrige arbejde og aktiviteter, der alle skal styres af ambitionen om at præstere en international standard. Udviklingen skal skabes af den stærke synergi mellem nationale og internationale aktører, samtidig med at vi fortsætter det tætte samarbejde med regionale aktører. Vi henter næring og inspiration til samarbejdet og erfaringsudvekslingen med førende nationale og internationale kunstnere og samarbejdspartnere. Kvaliteten skabes i krydsfeltet mellem det regionale, nationale og internationale. Det er her, vi kan opsamle den viden og erfaring, der p sigt kan medvirke til udvikling, fornyelse og modernisering af scenekunsten i Danmark. Til glæde for teatrets nuværende og kommende publikumsgrupper i Aarhus og det øvrige Danmark. 4\n5 3. Sammenfattende omverdensanalyse Med afsæt i sin mission og vision har Aarhus Teater foretaget en omverdensanalyse, der er udtryk for teatrets egne vurderinger og analyser. En sammenfatning af omverdensanalysen er vedlagt som bilag i i rammeaftalen. 4. Strategi og overordnede mål Nedenstående ml er baseret p ovenstende mission og vision samt Aarhus Teaters strategi, som i sin helhed er vedlagt som bilag 2 til rammeaftalen. Strategisk Mål indsatsområde Kunstnerisk udvikling Skabe kunstnerisk teater af højeste kvalitet og international klasse for publikum i Aarhus og Midtjylland, bl.a. ved at engagere førende nationale og udenlandske kunstnere og tiltrække flere internationale gæstespil til teatret. Bidrage væsentligt til udviklingen af ny dansk dramatik og scenekunst bl.a. gennem samarbejde med kunstneriske uddannelsesinstitutioner, herunder særligt Dramatikeruddannelsen og Skuespillerskolen_ved_Aarhus_Teater. Publikum Fastholde eksisterende publikumsgrupper, herunder abonnenter samt børn og unge, ved bl.a. at udvikle nye tilbud til disse. Gøre teateroplevelsen fra start til slut mere nutidig og appellerende til et moderne publikum. Målrettet tiltrække nye publikumsgrupper med fokus p ikke-dansksprogede borgere, unge med forskellige kulturelle og sociale baggrunde samt arketyperne Den frie fugl oq Livsnyderne. Samarbejde med andre Åbne sig over for andre teatre og teatre, herunder projektteatre uden egen scene. turnésamarbejde Samarbejde med Folketeatret om turnéforestillinger. Forretningsudvikling Tilstræbe et større indtægtsgrundlag bl.a. gennem større fleksibilitet og bedre udnyttelse af Store Scene. 5\n6 driftstflskud 5. Finansielle forhold m.v. Institutionens finansielle forhold i nedenstående oversigt: aftaleperioden ( ) fremgår af Mio. kr. / sæson * 2011/ / / / /16 Niveau Niveau Niveau Niveau Niveau Indtægter i alt 98,6 91,6 90,4 90,2 90,2 - heraf Kufturministeriet - 69,4 68,4 67,9 67,7 67,7 Kulturministeriet -formidlingstilskud 3,6 3,8 3,8 3,8 3,8 øvrige offentlige tilskud 2,2 Bilietindtægter 15,0 12,7 12,0 12,0 12,0 øvrige egenindtægter 6,6 3,7 3,7 3,7 3,7 Fonde og sponsorer 1,8 3,0 3,0 3,0 3,0 Udgifter i alt 92,1 89,1 89,4 89,2 89,7 - heraf Produktionsomkostninger 48,3 48,3 48,5 48,5 49,0 øvrige Produktionsomkostninger 5,3 5,6 5,6 5,5 5,5 Administrationsudgifter, herunder ledelse 11,7 11,0 11,0 11,0 11,0 PR og markedsføring herunder billetservice og kontrollører 9,7 9,1 9,0 9,0 9,0 Bygningsvedligeholdelse og -afskrivninger 6,0 4,0 4,2 4,2 4,2 øvrige bygningsudgifter og inventar 10,2 10,1 10,1 10,0 10,0 Renter 0,9 1,0 1,0 1,0 1,0 Årets budgetterede resultat 6,5 2,5 1,0 1,0 0,5 Forventet egenkapital pr. 30. juni ,0 2,5 3,5 4,5 5,0 *) Tilskud fra Kulturministeriet beregnes som summen af halvdelen af de budgetterede tilskud fra Kulturministeriet i to p hinanden følgende finansår. Driftstilskud Statens driftstilskud fastsættes årligt p finansloven. Ændringer i driftstilskuddet I de tilfælde, hvor der som følge af den årlige vedtagelse af finansloven gennemføres generelle eller selektive besparelser, kan der ske reduktion i driftstilskuddet. Budget, regnskab og revision Reglerne for budget, regnskabsaflæggelse og revision fremgår af Kulturministeriets bekendtgørelse nr af 21. december 2010 om økonomiske og administrative forhold for modtagere af driftstilskud fra Kulturministeriet. 6\n7 6. Afrapportering Opfølgning p aftalen foregår én gang om året p et virksomhedsmøde. Grundlaget for afrapporteringen er rsrapporten, hvor teatret forholder sig til opfyldelsen af de overordnede ml i rammeaftalen gennem en redegørelse for årets faglige og økonomiske resultater og forudsætninger, som disse fremgr af handlingsplanen. I rsrapporten redegøres for hvordan teatret har arbejdet med anbefalinger om god ledelse i selvejende kulturinstitutioner. 7. Underskrifter 5. november november 2012 Arhus Teater V2 /27N Ku, rn,jinis Er Peter Parbo Bestyrelsesformand L.)re $bæk 7\n8 og BILAG 1: Omverdensa nalyse a. Aarhus Teater i dag og i morgen? Aarhus Teater i dag (marts 2012) - opfyldelse af aktuelle forventninger og behov Aarhus Teater har været igennem en turbulent periode ledelsesmæssigt og økonomisk i de forgangne sæsoner. Med den ny ledelses turn-around er Aarhus Teater nu i højere grad et moderne og professionelt hus med en klar kunstnerisk vision, med et repertoire, der lever op til scenekunstlovgivningens krav til en landsdelsscene, med et stigende publikumsantal i forhold til de seneste sæsoner med en trimmet organisation og en sund økonomi. Aarhus Teater i morgen - udfordringer og muligheder Et teater uden publikum er nonsens. 11 Bertolt Brecht Publikum Udfordringen med at fastholde eksisterende publikum og udvikle nye publikumsgrupper er en stadig stigende udfordring. Nye medier byder sig til med utallige tilbud, og det stiller kunstneriske institutioner som Aarhus Teater over for en kæmpe opgave i forbindelse med at finde et nysgerrigt, medlevende og kærligt-kritisk, men alligevel trofast publikum. I de vestlige samfund har teatrene svært ved at tiltrække unge og nye etniske grupperinger, og teaterinteressen er generelt vigende. Det truer legitimiteten i til offentlig støtte og det økonomiske rderum for produktioner generelt. forhold Vi mener, at teatret kunsten som sdan er vital for et samfund. Skal vi øge publikumsinteressen for scenekunsten, m vi også kigge indad og gøre teateroplevelsen fra start til slut mere nutidig og appellerende til et moderne publikum uden at g p kompromis med den kunstneriske kvalitet! Det stiller stigende krav til kommunikationen med bade publikum og teatrets interessenter. Samarbejde og co-produktioner Samarbejde mellem kulturinstitutioner synes stadigt vigtigere i en tid, hvor scenekunsten er udfordret af såvel andre kunst- og underholdningsformer som af økonomisk lavkonjunktur. Med co-produktioner og lignende samarbejder har kulturinstitutioner mulighed for at udnytte de offentlige midler bedst muligt. Det samarbejde har Aarhus Teater allerede taget hul p. Med førende kunstneriske aktører. Regionalt som internationalt. Og ikke mindst med en række projekter, hvor vi 8\n9 kommer til at st mere centralt p det nationale teaterlandkort forpligtelserne som landsdelsscene. og samtidig udfylder Aarhus Teater ser samarbejdet p tværs af regionale, nationale og internationale skel som vejen til at opfylde visionen om at skabe kunst af international klasse. Og vi ser kombinationen af det nationale / internationale samarbejde og forpligtelsen som landsdelsscene som supplerende størrelser og ikke som modsætninger. Synergieffekten af samarbejde p tværs af regionale, nationale og internationale skel bidrager til at udvikle scenekunsten, hvilket i sidste ende kommer publikum til gode. Kunstnerisk kvalitet Det er en iboende præmis i hele Aarhus Teaters virksomhed at levere høj kunstnerisk kvalitet. Kunstnerisk kvalitet er et vidt begreb, men for os handler det bl.a. om at inddrage s gode kunstnere som overhovedet muligt. Derfor trækker vi højtestimerede danske og internationale kræfter til, som kan bidrage til udvikling af kunsten og teatret. Samtidig efterlever vi også i det kunstneriske arbejde vores værdier: Mod, respekt og ansvar. Vi tør tage chancer, vi tør sammenligne os med teatre i hele Europa, og vi føler et naturligt ansvar og har en respekt overfor publikum, omverden og scenekunst. Målsætningen er ambitiøs, men vi oplever, at vores ambitioner er til mere end i dag, evnerne og kvaliteten er til mere. Det kræver naturligvis ressourcer, og derfor har vi øget fokus p egenfinansiering via sponsorer og fonde. Vi har langt endnu, men er allerede godt i gang med at udfolde visionen, som vi både har pligt og lyst til at arbejde videre p. b. Aarhus Teaters interessenter Aarhus Teater har fokus p en række forskellige interessenter: Kunstneriske samarbejdspartnere af international, national og regional karakter, nye publikumsgrupper og fastholdelse af eksisterende, samarbejder med erhvervslivet / sponsorer, tilskudsgivere, medier og medarbejdere. Kunstneriske interessenter For at kunne realisere visionen om at skabe kunst af international kvalitet er det afgørende at tilknytte de bedste kunstnere og samarbejdspartnere ikke kun p internationalt niveau, men også nationalt og lokalt. I skrivende stund ønsker vi p det internationale område bla. at samarbejde med skuespillere som Jonas Karlsson, Marie Richardsson og Jonas Malmsjö fra Dramaten (Sverige), instruktørerne Milan Peschel fra Volksbühne (Tyskland), Oskaras Korsunovas fra OKT (Litauen), Runar Hodne (Norge), Mick Gordon (England) og Gabor Zambeki (Ungarn). Nationalt ønsker vi at samarbejde med centrale nationale aktører som fx Aveny-T, Betty Nansen Teatret, CaféTeatret, landsdelsscenerne i Odense og Aalborg og ikke mindst Skuespillerskolen og Dramatikeruddannelsen ved Aarhus Teater. 9\n10 10 Publikum Medier Der er behov for at udvikle og kvalificere publikumsarbejdet for at imødekomme disse kommer relativt sjældent i teatret (med undtagelse af institutionsbesøg). /-13 i samarbejde mellem Svalegangen, Gruppe 38, Kulturhus Århus og skabt praktisk anvendelige forslag til processer p området. Vi er aktuelt i færd med at sikre finansieringen af projektet. Vi har også i fællesskab med de øvrige landsdelsscener ansat Lars Seeberg som leder Aarhus Teater har en fortrinlig relation til de lokale og regionale medier, hvor vi Lokalt har vi et unikt samarbejde omkring den internationale teaterfestival ILTO9 /-11 tilskudsgiver p såvel det kunstneriske som det administrative og politiske område. som Aros, Moesgaard Museum, Den Gamle By og Musikhuset, bl.a. i forbindelse med Aarhus Teater. Desuden samarbejder vi med flere at byens førende kulturinstitutioner Tilskudsg ivere til teatrets kommunikation. Aarhus som Kulturby Aarhus Teater modtager sin primære støtte fra Kulturministeriet (Kulturstyrelsen). som reklamebureau med henblik p strategiudvikling, publikumsanalyse og Som nævnt star scenekunsten over for nye udfordringer i forhold til fastholdelse og takket være et målrettet sponsorarbejde er antallet at sponsorer og indtægterne støt fastholdes, hvilket stiller krav til en fortsat professionalisering at teatrets kontakt til stadigt ældre, abonnementstegningen er faldende, og de unge og de etniske grupper udvikling af nye publikumsgrupper. Tendensen er tydelig: Teaterpublikummet bliver udfordringer. Derfor har Aarhus Teater indledt et samarbejde med såvel et medie vedligeholde / modernisere teaterbygningen. forskellige kulturelle og social baggrunde. C:ontact med henblik p at lave kunstneriske projekter for og med unge med af et internationalt, EU-støttet projekt, Theatron, der har til formål at indsamle og analysere erfaringer fra publikumsarbejdet p centrale scenekunstinstitutioner i godt i gang, men en målrettet strategisk indsats er påkrævet og stiller stigende krav stigende. Teatret har også øget fokus p fonde for bl.a. at kunne udvikle kunsten og kommunikation. internationale medier Endelig afsøger vi mulighederne for at etablere en jysk pendant til Betty Nansens indtager en privilegeret position. For at styrke teatrets vision om at skabe kunst af udviklingsperspektiv. Aarhus Teater nyder stor opbakning hos byens erhvervsliv, og international klasse er det vigtigt at fokusere yderligere p landsdækkende og Europa og USA. Projektet, der strækker sig over flere r, skal munde ud i politiske og Det stiller øget krav til teatrets egenfinansiering for at kunne fastholde et De politiske vinde blæser generelt ikke i retning at øget offentlig støtte til kulturlivet. Det er essentielt, at det gode samarbejde med Kulturministeriet (Kulturstyrelsen) Erhvervslivet! sponsorer/fonde og i særdeleshed p de digitale platforme. Arbejdet er allerede\n11 Medarbejdere Kvalificeret arbejdskraft er teatrets vigtigste ressource og forudsætningen for succes. Derfor har vi opprioriteret HR-funktionen for at fastholde og tiltrække dygtige medarbejdere. Takket være en styrket ledelse og generel modernisering / professionalisering af organisationen er Aarhus Teater blevet en attraktiv arbejdsplads. Selvom teatret er beliggende i provinsen, har vi ikke længere de samme problemer med at rekruttere kompetente medarbejdere fra fx hovedstaden til de kunstneriske, tekniske og administrative afdelinger, ligesom vi modtager et stigende antal uopfordrede, kvalificerede ansøgninger. 11\n12 BILAG 2: Specificering af strategi og overordnede mål Aarhus Teater har i den kommende 4-rsperiode fokus p ni strategiske områder: 1. Den nationale og internationale dimension 2. Samarbejde med kunstneriske uddannelsesinstitutioner 3. Samarbejde med projektteatre uden scene 4. Publikumsudvikling 5. Repertoireteater 6. Turnésamarbejde 7. HR 8. Modernisering /renovering af bygninger 9. Anbefalingerne om god ledelse i selvejende kulturinstitutioner 1. Den nationale og internationale dimension Aarhus Teater vil opfylde sin mission og virkeliggøre visionen om at skabe kunst af international klasse - i stadig overensstemmelse med vores Iovmæssige forpligtelse som landsdelsscene og vores placering i Østjylland - gennem et øget samarbejde med førende nationale og internationale kulturaktører. Strategien kan sammenfattes sledes: Vi vil engagere flere udenlandske kunstnere. Vi vil arbejde p at f flere internationale gæstespil til Aarhus Teater og forsøge at landet. Vi vil have et øget fokus p samarbejder med toneangivende teatre i hovedstaden. Vi vil prioritere studieture til andre teatre, s vores ensembie kan udvikle og tilegne sig inspiration og indsigt i nye og anderledes teatertendenser. Vi vil præsentere mere af vores markedsføringsmateriale p engelsk. Vi vil arbejde for at f omtale i de internationale medier i forbindelse med udveksling af kunstnerisk personale. Vi vil med jævne mellemrum afholde seminarer, workshops og readings af internationalt format. Blandt andet i samarbejde med Dramatikeruddannelsen og Skuespillerskolen ved Aarhus Teater. f vores egne produktioner til udlandet og rundt i 2. Samarbejde med kunstneriske uddannelsesinstitutioner Aarhus Teater vil samarbejde med de øvrige kunstneriske uddannelser. Blandt andet kan teatrets faciliteter udgøre en platform for studerendes værker og opførelser, ligesom der kan være tale om formaliserede praktikaftaler med forskellige kunstneriske uddannelser. Samarbejdet med Skuespillerskolen og Dramatiker uddannelsen ved Aarhus Teater skal have særlig opmærksomhed, idet Aarhus Teater skal bidrage væsentligt til udviklingen af fly dansk dramatik og scenekunst bla. gennem sit samarbejde med netop disse to uddannelsesinstitutioner. 12\n13 Teatret. karakter. 4. Publikum produktioner. scene mlgrupper. Vi har udpeget to kommercielt interessante grupper, der i sæson Hvordan kan man udvikle best practices inden for publikumsudvikling i dansk teater? Det spørgsml vil den store internationale publikumsundersøgelse, Theatron, som de Antwerpen og Nationalteatret i Oslo. Vi tror, at den internationale undersøgelse kan munde ud i nye, interessante virkelighed, nutidens publikum lever i. Blandt vores mange mlgrupper har vi aktuelt særligt fokus p de ikke-dansksprogede frie fugl og Livsnyderne. For at imødekomme behovet hos borgere, der ikke har dansk som modersmål, vil Unge med forskellige kulturelle og sociale baggrunde Med inspiration fra National Theatre i London og Betty Nansen Teatrets C:ontact initiativ, der dog forudsætter tilførsel af ekstra ressourcer i lighed med Betty Nansen Den frie fugl og Livsnyderen Vi har i samarbejde med et mediebureau foretaget en række kvantitative og 12 skal have et særligt fokus, Den frie fugl og Livsnyderen. 13 kvalitative publikumsundersøgelser med henblik p at identificere og tiltrække nye program, afsøger vi mulighederne for at etablere en jysk pendant til C:ontact. Et Aarhus Teater iværksætte forskellige initiativer af såvel kunstnerisk som praktisk Ikke-dansksprogede borgere: borgere, unge med forskellige kulturelle og sociale baggrunde samt arketyperne Den Publikumsudvikling her og nu publikumsinitiativer, der forholder sig aktivt til den digitale og multimediale eksempelvis National Theatre i London, KVS i Bruxelles, Toneelhuis og de Sin gel i udført i samarbejde med en række førende, internationale kulturinstitutioner som Publikumsudvikling i internationalt perspektiv 3. Samarbejde med andre teatre og projektteatre uden egen tre landsdelsscener ønsker at iværksætte, forsøge at give svar p. Projektet tænkes Aarhus Teater vil bne sig over for andre teatre og projektteatre uden egen scene. Det kan fx være i form af en åben-scene-ordning, udveksling af knowhow eller co\n14 14 Ensem b/et omr de. Børn og unge er centrale led i fødekæden af det fremtidige publikum. Vi oplever, at i sidste ende Abonnenter Producenter teaterkontaktlærerne. For at imødeg denne udfordring arbejder Aarhus Teater Fastholdelse og udvikling af eksisterende publikumsgrupper skuespillerne i ensemblet optimalt, skal ensemblet have en vis størrelse, hvilket er tilfældet p Aarhus Teater. Aarhus Teater skal om to r delvist være et repertoireteater; det vil sige, at dog stadig 20% af det samlede billetsalg p Aarhus Teater, og er derfor fortsat en vigtig mlgruppe. Abonnementstegningen i dansk teater er generelt faldende, men abonnenterne udgør Vi vil i aftaleperioden have styrket fokus p kommunikationen med vores publikum. Vi fortsættes og videreudvikles i fremtiden. Børn og unge i folkeskolen og gymnasiet Det scenetekniske område økonomi, tid, nye administrative forpligtelser og en holdningsændring blandt forestillinger, der ikke sælger, kan tages af plakaten før tid, og forestillinger, der har undervisningsinstitutionernes mulighed for at komme i teatret i disse r begrænses af vores publikum bedre at kende og dermed blive i stand til at kommunikere mere ønsker derfor at udvikle vores CRM-system (kunderelationsstyring), s vi kan lære forhbentligt også kunstnerisk af producentrollen. Producenten leder forestillingen igennem alle faser og bidrager til gæstespil eller udleje vores scener til fx sponsorer og virksomheder. en mere effektiv kontrol af processer og omkostninger. Med en grundig planlægning og estimering af produktionsudgifter opnås et bedre økonomisk succes, kan forlænges eller gemmes og sættes op p et senere tidspunkt. CRM (Customer Relationship Management) kurser, undervisningsmaterialer og møder med kunstnerne). Dette arbejde skal løbende med udvikling af undervisningsprogrammer med faglig relevans for skoler (fx En anden forudsætning for at klare udfordringerne omkring repertoireteater og inter tidsbuffer kan vi lave genopsætninger af succeser, præsentere internationale primært Store Scene og dermed et større indtægtsgrundlag. Ved at skabe en Et repertoireteater er næsten per definition et ensembleteater. For at udnytte nationalt samarbejde er modernisering og omstrukturering af det scenetekniske Fordelen ved repertoireplanlægningen er en større fleksibilitet og bedre udnyttelse af præcist med og med større relevans for de enkelte publikumsgrupper. En forudsætning for at kunne realisere moderne repertoireteater er implementeringen 5. Repertoireteater udfald. og\n15 Økonomi Overgangsfasen fra klassisk en suite-teater til moderne repertoireteater er omkostningstung. Organisationen skal geares til at møde de nye kunstneriske processer og produktionssystemer, og det kræver store investeringer i opstarten. Derfor er det centralt, at ledelsen sikrer, at flest mulige økonomiske midler gr til kunstnerisk produktion og udvikling afteaterkunsten. Det er dog ikke realistisk, at Aarhus Teater kommer til at lave rendyrket repertoireteater som fx National Theatre i London. Men vi har en hensigtserklæring om delvist at blive repertoireteater, nr teatrets negative egenkapital er nedbragt. 6. Turnésamarbejde Aarhus Teater kan i aftaleperioden indgå i samarbejde med Folketeatret om turnéforestillinger. Formen kan være et samarbejde om at tage en allerede produceret forestilling fra Aarhus Teater ud p turné eller det kan have form at en egentlig co produktion med Folketeatret, hvor forestillingen fra starten planlægges til at spille såvel p Aarhus Teater som p en turné, der faciliteres at Folketeatret. 7. HR HR har i den kommende periode fokus p 3 strategiske indsatsomrder: Kompetenceudvikling, rekruttering og trivsel. Kompetenceudvikling HR skal i den kommende periode sikre kompetenceudvikling at ledere og medarbejdere i alle lag i organisationen. HR skal sikre, at Aarhus Teaters medarbejdere til stadighed har kompetencer til at opfylde de personlige og faglige krav, der stilles af ledelsen, herunder tilpasning til foranderlige arbejdsvilkår. Målsætningen herfor er, at alle ledere og mellemledere er i stand til at udfylde og gennemføre individuelle kompetenceudviklingsplaner for alle medarbejderne. Rekruttering HR skal sikre, at vi rekrutterer den arbejdskraft, som har de bedste kompetencer. Aarhus Teaters rekrutteringsstrategi har bl.a. fokus p, at vi gør brug at en struktureret rekrutteringsproces, og at vi rekrutterer s bredt og s mangfoldigt som muligt. Målet er, at HR i den kommende periode sikrer, at alle ledere og mellemledere torstr og implementerer rekrutteringsstrategien ved nye ansættelser. Trivsel HR skal sikre trivsel p arbejdspladsen for p denne måde at fastholde kvalificeret arbejdskraft. Dette sker bl.a. ved at fastholde og udvikle vores stresspolitik og herigennem gøre en særlig indsats for at undgå stress og dårligt psykisk arbejdsmiljø. Herudover ligger fokus ogs p det fysiske arbejdsmiljø ved hjælp at APV undersøgelser og årlige trivselsmlinger I medarbejdertilfredshedsundersøgelser. 15\n16 8. Renovering og modernisering Aarhus Teater er en bygning fra r 1900 og dermed vedligeholdelseskrævende. Vi har i samarbejde med Arkitektfirmaet C.F. Møller gennemgået teatret udvendigt o indvendigt for at f beskrevet de investeringsmæssige udfordringer, teatret star overfor i de kommende r. Denne gennemgang har udmøntet sig i en rapport, hvor alle kommende investeringer er beskrevet. De samlede investeringer i de kommende 10 r beløber sig til godt 54 mio. kr. Beløbet sammensættes sledes: Modernisering af Scala mm kr. Projektet igangsættes maj 2012, og er finansieret ved en donation fra Købmand Herman Salllngs Fond. Diverse indvendige investeringer kr. Udvendige investeringer kr. Finansieringen vil blive søgt gennem egenfinansiering, fonde og staten. Statens rolle i relation til finansiering af forestående renoverings- og moderniseringsopgaver p Aarhus Teater i aftaleperioden er som udgangspunkt opfyldt i kraft af teatrets årlige bevilling p finansloven. 9. Anbefalinger om god ledelse i selvejende kulturinstitutioner Aarhus Teater har implementeret anbefalingerne om god ledelse i selvejende kulturinstitutioner i overensstemmelse med Kulturministeriets udgivelse God ledelse i selvejende institutioner (januar 2011). 16\nOdense Teater Den Syddanske Landsdelsscene. Rammeaftale 2012-2015\nOdense Teater Den Syddanske Landsdelsscene Rammeaftale 2012-2015 RAMMEAFTALE FOR ODENSE TEATER DEN SYDDANSKE LANDSDELSSCENE FOR PERIODEN 2012-15 Indholdsfortegnelse 1. Generelle forhold vedrørende aftalen\nAalborg Teater Den Nordjyske Landsdelsscene Rammeaftale 2012-2015\nAalborg Teater Den Nordjyske Landsdelsscene Rammeaftale 2012-2015 2 Rammeaftale for Aalborg Teater for 2012-2015 Aftalen 1. Generelle forhold vedrørende aftalen side 2 2. Sammenfatning af omverdensanalyse\nNotat. KULTUR OG BORGER- SERVICE Kulturforvaltningen Aarhus Kommune\nNotat Side 1 af 5 Til Til Kopi til Kulturudvalget Drøftelse Ib Christensen Henvendelse fra Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Scenekunst vedrørende små storbyteatre i Aarhus Kommune. Baggrund:\nAftale mellem Aalborg Kommune og Foreningen Tusindfryd for perioden\n#BREVFLET# Aftale mellem Aalborg Kommune og Foreningen Tusindfryd for perioden 1.- 5. 2014 31.12. 2016 Aalborg Kommune Sundheds - og Kulturforvaltningen Forord Formålet med denne aftale er at fungere som


Voksende Halvmåne 🏡 Havearbejde\nVigtigste > Havearbejde > Voksende Halvmåne\nDet er fase af tilbagegang, mangel. Men skræm ikke, du kan drage fordel af dette månens aspekt\nI dag klokken 18:50 begynder den aftagende måne. Det er en tid, hvor kraften i jorden har tendens til at synke, hvilket giver større energi til rødderne og løgene. Af denne grund er det interessant at bruge gødningsstoffer med indhold af fosfor, kalium, calcium, svovl, molybdæn og kobolt, essentielle elementer til god udvikling af pærer og rodsystemer generelt. På samme måde favoriserer disse dage plantningen af jordstængler og knolde, såsom alstroemeria, alho-social, amarilis, kartoffel, søde kartoffel, sukkerroer, løg, gulerod, mælkeglas, yam, marshmallow, cassava, mandioquinha, rogn, narcissus og stærk rod, for blot at nævne de mest kendte.\nDa planten absorberer et mindre volumen sap for at fodre grene, stænger og blade, er det en ideel sæson til beskæring og skrubning, da træer og buske bryder mindre med udskæringerne, som heler hurtigere for at forhindre indtrængning af patogener. Fasen er bedst til at skære bambus og træ til brug som værktøjskabel, hvilket giver langsigtet holdbarhed og modstand. Det samme sker med græskar, ris, majs og andre frø, der skal opbevares, støtter angreb af væv, caruncho osv.\nØjeblikket er befordrende for at tage hvad der hindrer, skære ukrudt, eliminere urter og skadedyr, gør en total rengøring forbereder den nye cyklus, der åbner stier, der ikke er forsøgt før. Alt, der betragtes som slidte, kan elimineres ved at drage fordel af månens tilbagegang. På ingen måde symboliserer den aftagende form for en form for tilbagegang, forfald eller endda død. Tværtimod blev denne månen i de gamle traditioner betragtet som et tegn på refleksion, der gav dem mulighed for at planlægge fremtiden med mere kreativitet.\nVideo Redaktionelle: SNE farger LØV\nBrug Køkkenartikler Til At Dyrke Planter\nNogle betegnelser om plantepleje er helt specifikke for botanik eller havearbejde. Derfor adskiller vi en liste med de mest almindelige udtryk og deres betydninger. I dag er ordene fra a til e. I næste uge fortsætter vi med at vise andre vigtige koncepter for dig at tage bedre vare på dine planter.\n8 Tips Til At Plante Aloe Hjemme!\nFaktisk Lifehack Få Din Orkide I Haven Hjørne!


Nyheder – Webeyes.dk\n10. november 2020 - Posted by: Webactor - In category: Google Shopping, Nyheder - No responses\nSidder du og vil i gang med Google Shopping? Så har My sitemap generator gjort det nemt for dig. I langt de fleste CMS og webshop systemer, findes der i dag en funktioner, der kan hjælpe med at få dine webshop produkter direkte ud i et Google Shopping XML feed. Men synes du det er […]\n22. oktober 2020 - Posted by: Webactor - In category: Nyheder, Sikkerhed - No responses\nVil du gerne vide hvad oppetiden er på din hjemmeside? Eller sagt på en anden måde: Vil du vide når den er nede? Hjemmesiden : UptimeRobot.com holder øje med oppe -og nedetid på din hjemmeside. Du kan endvidere få tilsendt alert på e-mail, når hjemmesiden er nede. Opret din hjemmeside på : UptimeRobot. Det er […]\nHvor er min hjemmeside hostet?\n22. oktober 2020 - Posted by: Webactor - In category: Nyheder - No responses\nMange virksomheder er ikke altid klar over hvor deres hjemmeside er hostet. Men heldigvis findes der en rigtig god hjemmeside, der præcis fortæller hvor hjemmesiden er hostet. Hostingchecker.com fortæller dig hurtig og enkelt hvor hjemmesiden er hostet. Der findes naturligvis en lang række andre hjemmesider / værktøjer der gør det sammen. Eksempelvis : Netcraft.com – […]\nFå de seneste sikkerheds opdateringer\n13. oktober 2020 - Posted by: Webactor - In category: Nyheder, Sikkerhed, Webeyes, Wordpress - No responses\nCERT.dk – Alt om it-sikkerhed og opdateringer samlet på et website. DKCERT står for (Danish Computer Security Incident Response Team), og det bliver i den grad overholdt. Hvis du ikke allerede kender hjemmeside, har du nu mulighed for at gøre et godt bekendtskab med et af de bedste danske hjemmesider inden for it-sikkerhed. Se de […]\n12. oktober 2020 - Posted by: Webactor - In category: CMS, Nyheder, Webeyes - No responses\nKontakt, login eller brugerformular i et snuptag. Der er i løbet af 2015 kommet en række super brugervenlige og lækre online formular værktøjer. Jeg har ikke nævnt dem alle i denne artikel, men blot et par stykker af dem som jeg synes gav god mening at nævne. Fælles for dem er at de er utrolige […]\nDKCERT (Danish Computer Security Incident Response Team) Google Shopping XML feed hostingchecker kontaktformular remarketing uptimerobot


Barometer over forholdet mellem Polen og Tyskland i dag, med flere overraskende resultater | Mr. East\nBarometer over forholdet mellem Polen og Tyskland i dag, med flere overraskende resultater\nPolen/Tyskland: I 20 år har forskere i Polen og Tyskland hvert år gennemført målinger over de gensidige holdninger i henholdsvis den tyske og polske befolkning, også kaldt det polsk-tyske barometer. Forholdet mellem Tyskland og Polen har stor betydning for sikkerheden i hele Europa. Resultaterne, også de seneste, er yderst interessante og i nogle tilfælde overraskende. Det fastslår Agnieszka Hreczuk i en analyse for ugeskriftet ”Polityka” (23.2020).\nKun 31 pct. af tyskerne har besøgt Polen siden 1990, og den andel har ikke ændret sig synderligt over årene til trods for de mange programmer for møder og udveksling af unge og ophold på de polske sanatorier, der er populære blandt mange tyske pensionister.\nKun hver femte polak har bekendte eller slægtninge i Tyskland. Der skønnes i Tyskland at bo omkring 2 mio. af polsk afstamning, heraf har dog kun 800.000 polsk statsborgerskab. Folk med dobbelt statsborgerskab er registreret som tyskere. Her indgår ikke blot migrantarbejdere fra Polen, også polske ægtefæller til tyskere. Efter tyrkerne udgør polakkerne den største enkeltgruppe af udlændinge i Tyskland.\nUnder ét, viser barometret, har tyskerne positive holdninger til polakkerne. Tallet for positive udsagn er højere end for USA og på niveau med Storbritannien, kun Frankrig rangerer højere. Polakker værdsættes især højt af de tyskere, der ofte besøger Polen. Tallet er højest blandt politisk venstreorienterede. Lavest vurderes polakker ikke overraskende blandt tilhængerne af det tyske højreparti AfD. Ser vi den anden vej, så udviser 42 pct. af polakkerne sympati for tyskerne. Amerikanerne og briterne ligger noget højere (56 pct. og 50 pct.).\nJacek Kuczarczyk fra ”Institut Spraw Publicznych”, der har været med til at gennemføre undersøgelsen, siger at antallet af polakker med antipati over for tyskere ikke er steget, kun antallet af ”neutralt” indstillede. 72 pct. af polakkerne vurderer endda det polsk-tyske forhold som positivt, hvilket er hele 13 pct. højere end i den forrige undersøgelse. Kun 14 pct. af de adspurgte polakker vurderer, at forholdet til Tyskland er dårligt, på trods af den ellers ret voldsomme debat, vi i Polen finder på politisk niveau, når det gælder Tyskland.\nDe uenigheder der har været mellem Polen og Tyskland, fx om Northstream2 gasledningen, erstatninger for 2. verdenskrig og flygtningekvoter har tilsyneladende ikke betydet ret meget for de fleste polakker. Det kan minde om undersøgelserne om polakkers forhold til EU. Langt de fleste polakker er pro-EU indstillede, ikke desto mindre stemmer mange på EU-skeptiske partier ved parlamentsvalg. Blandt de adspurgte tyskere vurderer 55 pct. forholdet mellem Polen og Tyskland positivt, også et ganske højt tal. Den største fare er måske, at flere tyskere i dag vurderer forholdet som ”ligegyldigt”, at andre vigtigere emner trænger sig mere på.\nAf helt naturlige årsager vurderer de fleste tyskere ikke forholdet til Polen ud fra fortiden, fx de grusomme hændelser under 2. verdenskrig, men ud fra nutiden og fremtiden. Tyskerne forstår ikke altid den polske nationalstolthed, men mange ældre tyskere husker dog de polske opstande mod kommunismen og Solidaritet.\nPolakkerne har naturligvis stadig bitre historiske minder fra 2. verdenskrig. 52 pct. af de adspurgte polakker mener, at fortiden ikke skal forties, men tallet er dalet med 21 pct. over de sidste 21 år; det til trods for den udbredte holdning blandt polakker gående på, at ofrene for 2. verdenskrig ikke har fået en retfærdig behandling. Tyskland har for mange polakker været forbundet med velstand, stabilitet og orden, men det tal har over de seneste år været for stærkt nedadgående.\nNok så interessant er, at kun få tyskere i dag forbinder polakker med forbrydelser, kriminalitet og ”ballade” på gaderne. Undersøgelsen, barometret, blev udarbejdet, før corona-pandemien brød ud. Den har næppe forværret forholdet mellem polakker og tyskere, tværtimod fastslår Hreczuk i sin analyse. Tyskland har fx ikke begrænset polske migrantarbejderes passage over grænsen. I grænseområderne vurderes tyskere som ”venlige, pragmatiske og velorganiserede”.\nNewer PostSkal du på bilferie? Pas på i Rumænien, Bulgarien og Polen\nOlder PostUngarn idømmer Facebook kæmpebøde


Gabrielles.dk konkurrenter ⇒ 12 netshops du også bør kende\nStørstedelen af e-handler som Gabrielles.dk frembyder nu om dage diverse forskellige leveringsmuligheder. Et hit er i øjeblikket at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv afhenter ordren fra Gabrielles når det passer dig. Fragtmuligheden er nemlig ultra smertefri, og desuden desuden den prisbilligste fragtmetode.\nDu kan alternativt tænke over at få pakken leveret til din bolig eller til dit arbejde. Fragtmetoden viser sig uheldigvis en kende mere omkostningsfuld, men endda temmelig ukompliceret. Den mest betalelige leveringsmanér kan ikke benægtes at være at du selv henter ordren, som dog afhænger af at du lever i nærheden af Gabrielles.dks hjemsted.\nLeveringstidspunktet er naturligvis meget betydningsfuld i tilfælde af at vi absolut skal bruge produktet nu og her, og i det øjemed er det faktisk essentielt at man dobbelttjekker den forventede leveringsdato på den relevante vare.\nEn stor portion online forhandlere stiller garanti om levering på næste hverdag på en række varer, som dog er betinget af at bestillingen køres igennem forud for et bestemt klokkeslæt, så at de garanteret kan nå at få dit nye produkt ekspederet forinden Gabrielles holder fyraften.\nEnkelte online webshops lover gratis levering, men oftest er det påkrævet at der erhverves for en bestemt sum. Desuden må man overveje den mest betalelige leveringsmetode, der i mange tilfælde – uafhængig om du er tæt på Aalborg, Thisted eller Bramming – er at få kørt ordren fra Gabrielles.dk til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være ret ligetil for alle og enhver at søge information om priser i blandt diverse online outlets, og herved har utallige internet virksomheder set sig tvunget til at reducere priserne på varerne – til drenge og piger, men også til voksne – enormt, og endda nogle gange yde gebyrfri levering.\nDog kan det stadigvæk vise sig lønnende at sammenholde diverse internet shops i Danmark udover Gabrielles.dk efter rabat forud for at du shopper, således at du er skråsikker på at antage den laveste pris.\nMan skal ikke desto mindre være så påpasselig, at såfremt en internet forhandler udbyder deres produkter for en salgspris som anses for overordentlig letkøbt, så er det i nogle tilfælde være et bevis på en bedragerisk shop. Bestillinger med betalingskort er på den anden side omfavnet af en foranstaltning, hvilket dækker folk overfor uoprigtige outlets på nettet.\nGenerelt foreslår vi bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du drage fordel af et tilbud hos Gabrielles.dk fra f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du har til hensigt at dække beløbet over en længere periode.\nForud for at nogen køber i en e-forretning burde man altid gennemgå webshoppens regler, men det er oftest et tidskrævende arbejde.\nEt alternativ er at undersøge om Gabrielles er e-mærke godkendt, som bør være en tryghed om at netshoppen understøtter de opstillede regler, foruden at internet forretningen løbende monitoreres af sagkyndige der er inde i reglementet på området. Dette er desuden din genvej til at få hjælp, for så vidt du forvoldes besvær med dit indkøb.\nDerudover er det prisværdigt at køberen er omhyggelig omkring de mest essentielle forhold der kan have indvirkning på købet, som eksempelvis hvilken returneringsret Gabrielles.dk kører med. I den sammenhæng er det tilmed afgørende, at man altid beholder sin ordremail, så man i fremtiden vil kunne bekræfte sin bestilling, om man søger produkter til en dame eller herre.\nTrustpilot yder immervæk passende chancer for at kigge nærmere på adskillige eksisterende køberes opfattelser og herved er det anbefalelsesværdigt, at du beser Gabrielless bedømmelser forinden du placerer din ordre.\nFacebook tilbyder dig lige så vel adskillige passelige metoder til at få indblik i Gabrielles.dks pålidelighed. Desuden ses nogle online shops i Danmark hvor du kan nedfælde en evaluering af virksomhedens service, som desuden burde bruges til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nDette website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med masser af webbutikker hvor vi markedsfører butikkernes produkter, og tjener kommission i tilfælde af at de personer vi sender videre fuldfører en bestilling.\nInformationer omkring varer og e-firmaer vedligeholdes jævnligt, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for korrektioner der er blevet iværksat efter at vi sidste gang opdaterede hjemmesidens data.