Voldsramte migrantkvinder - PDF\nDownload "Voldsramte migrantkvinder"\n1 16 KVINDER, KØN & FORSKNING NR Voldsramte migrantkvinder Om køn, kultur og mandlig afmagt 1 AF BRITTA MOGENSEN Antallet af voldsramte migrantkvinder på de danske krisecentre er stærkt stigende. Men er vold mod kvinder kulturelt betinget? Og i hvis favør handler det danske behandlersystem? Denne artikel kommer med en række tankevækkende overvejelser om køn, vold og etnicitet. I now pronounce you Man and Wife sentenced the vicar the judge said Life and she turned in her grave cos she knew she d been sentenced twice (Patience Agbabi 1995, 30) Efter seks år som vagt på et krisecenter, hvor antallet af indlogerede voldsramte migrantkvinder fra 1982 til 1997 steg fra 7,3 til 50%, 2 blev den altovervejende del af mit arbejde efterhånden koncentreret om unge familiesammenførte kvinder og deres rettigheder. Udover at være voldsramt, kommer unge migrantkvinder, 3 der er blevet gift med en voldelig mand, i en særlig sårbar situation. Mange af dem taler ikke dansk, de kender intet til systemet, har ofte intet netværk, og de af dem, der forlader manden inden for de første tre år efter, at de er blevet familie-\n2 VOLDSRAMTE MIGRANTKVINDER 17 sammenført med deres mand i Danmark, risikerer at få opholdstilladelsen inddraget (Mogensen 1994). Selv om langt de fleste kvinder fra de sociale myndigheders og politiets side får en helt igennem sober behandling i overensstemmelse med lovens krav og derudover menneskelig støtte, der ofte går langt udover pligten til at hjælpe, kan det konstateres, at der blandt ansatte inden for de sociale myndigheder og politiet stadig er personer, der forvalter de love, der skal beskytte voldsramte kvinder, i strid med intentionerne, når de enten afviser at hjælpe kvinderne, eller omgår loven ved at undlade at hjælpe, hvor hjælp er absolut nødvendig. Myndighederne bliver ofte involveret som tredjepart, når en voldsramt kvinde forlader sin mand og flytter på krisecenter. De sociale myndigheder anmodes sædvanligvis om økonomisk bistand til forsørgelse, idet det er karakteristisk for et voldeligt forhold, at manden har den fulde kontrol over parrets økonomi. Det har den konsekvens, at kvinden sjældent har penge overhovedet, når hun ankommer til krisecentret. Såfremt kvinden ikke taler dansk, er der tillige behov for at få bevilget tolkebistand, idet en sådan er af afgørende betydning, hvis kvinden er uden eget opholdsgrundlag. Uden tolk kan hun f.eks. ikke forklare sin sag over for advokaten, der skal ansøge udlændingemyndighederne om at undlade at inddrage hendes opholdstilladelse. En anden myndighed, der ofte også inddrages, er politiet, f.eks. i forbindelse med anmeldelse af manden for vold, eller, når det drejer sig om kvinder uden eget opholdsgrundlag, dokumentation for, at politiet har været involveret på en eller anden måde. Gennem sociale akter og politirapporter samt kvindernes beretninger og mine egne samtaler med afvisende sagsbehandlere og politifolk tegner der sig via en kontant afvisning af støtte til kvinden og en udtalt sympati for manden, der nu på grund af krisecentrenes intervention kan risikere at miste kone og børn. Et mønster, der synes at vise, at en sådan praksis er baseret i patriarkalske ideer om kvindens plads. Under samtalerne får man et tydeligt indtryk af, at disse ideer er vævet sammen med det psykoterapeutisk orienterede afmagtsbegreb, hvori implicit er ideen om ansvarsfritagelse for den voldelige mand på grund af kvindens provokerende opførsel. 4 I det følgende vil jeg vise, at det vestligt konstruerede afmagtsbegreb, der har så stor indflydelse på vestlige voldsramte kvinders selvopfattelse, synes uforståeligt for migrantkvinder. Af pladshensyn er kun få cases, der dels er citeret fra sagsakter, dels fra mine egne samtaler med myndighedspersoner og migrantkvinder, medtaget i artiklen. De er imidlertid typiske for de begrundelser på afslag på hjælp, som voldsramte migrantkvinder kan komme ud for. DET PSYKOTERAPEUTISKE AFMAGTSBEGREB Ifølge Dobash og Dobash (1992, 213ff.) fik forestillingen om begge parters andel i voldens forekomst sit afsæt i USA i Ud fra ideen om begge parters skyld opstod der inden for psykiatrien en egentlig terapikultur til helbredelse af den voldelige mand og den voldsramte kvinde. Mandens vold ses ifølge Dobash & Dobash (1992, 235ff., 239) og Skjørten (1994, 292ff.) inden for denne helbredelsesmodel som havende sit udspring i hans baggrund, dvs. at han formodes at være opdraget af en dominerende mor, i familien (kvinden, med hvem han har et samliv), samt i de enkelte situationer som er uden for hans kontrol. Når opdragelse, som oftest varetages af kvinder, ses som den determinerende faktor for, hvordan en mand tackler de fortrædeligheder, han møder gennem livet, må den voldelige mand med Sørensens ord betragtes som offer for opdragelse (1994a, 187), og han påpeger, at mænd ud fra denne tankegang\n3 18 KVINDER, KØN & FORSKNING NR Grevinde Danner Stiftelsen i København. Den første af de danske krisecentre for voldsramte kvinder.\n4 VOLDSRAMTE MIGRANTKVINDER 19 ikke er ansvarlige for volden, hvis de da kan ses som ansvarlige for noget som helst i et perspektiv, hvor opdragelse sættes lig med skæbne (ibid.). Psykoterapien retter også fokus på den kvinde, som voldsmanden har en samliv med. Ifølge Edwards (1981, 1) blev der ud fra psykoanalytiske diskurser opfundet særlige konstruktioner til beskrivelse af kvinder, som levede i såkaldt symbiotiske forhold med voldelige mænd uden at være i stand til at forlade dem, såsom den voldsramte kvindes syndrom og psykologisk lammelse (jvf. også Dobash & Dobash 1992, 232). Denne idé om den voldsramte kvinde som et passivt voldsoffer kolliderer dog noget med den sideløbende opfattelse af den aggressive og provokerende kvinde som udløser af mandens vold. En sådan opfattelse ser jeg som en kobling direkte til den patriarkalske idé om, hvordan en kvinde bør opføre sig. Opfattelsen af, at volden er enkeltstående hændelser, der udløses i særlige situationer, som manden ikke er herre over, har måske de mest alvorlige konsekvenser for den kvinde, der ønsker at komme væk fra voldsmanden. Implicit i denne opfattelse er, at volden er en afvigende og dermed ansvarsfritagende handling. Ved at opfatte mishandling og vold som afvigelser, som kun forekommer i ekstreme tilfælde, sygeliggøres handlingerne (Sørensen 1994a, 116). Sygeliggørelsen efterlader en forestilling om, at hvis blot manden kommer under behandling, holder han op med at slå. Han fritages for ansvar, fordi han ikke er rask, fordi han bliver provokeret af kvinden, og fordi han handler i afmagt. Kvinden, der lever i og med volden, opfatter derimod ikke denne som enkeltstående handlinger. Den er allestedsnærværende: som psykisk vold, der er forløberen for den fysiske, der efter udløsningen sædvanligvis efterfølges af en rolig periode af kortere eller længere varighed, hvorefter den psykiske vold begynder forfra, inden den fysiske vold påny udløses. Den opfattelse, at voldsramte kvinder ikke skulle forsøge at komme væk fra den voldelige mand på grund af psykologisk lammelse og manglende evne til at tage beslutninger, mener Dobash & Dobash (1992, 232) ikke, der er belæg for. Tværtimod er det deres opfattelse, at voldsramte kvinder aktivt søger støtte og assistance til at komme væk. Dette bekræftes også af de mange voldsramte migrantkvinder, der søger til krisecentrene på trods af det handicap, det er at være uvidende om det omgivende samfund udover mandens oplysninger, der alle går ud på de rettigheder, de ikke har. Samtidig med, at begreber som psykologisk lammelse og den voldsramte kvindes syndrom nedladende refererer til den kvinde, der ikke forlader sin voldelige mand, er parterapiens idé, at hvis kan man få kvinden til, i stedet for at gå når hun bliver tævet, at undlade at provokere manden til at slå, vil balancen blive genoprettet, og familien atter komme til at fungere. Kvindens interesse i at komme væk fra volden må derfor forhandles gennem mandsdominans og bliver ikke sjældent mødt med offentlige myndigheders interesse i at holde familien sammen, og dette formodes parterapi at kunne bevirke. Sidegevinsten synes at være, at såfremt familien kan holdes samlet, er det samfundsøkonomisk billigere end en splittet familie. I parterapien ignoreres magtforskellen mellem kønnene, og såvel Dobash & Dobash (1992, 244) som Hansen (1991, 264) advarer mod de alvorlige konsekvenser, parterapi kan have for kvinder med voldelige mænd, fordi de må fortælle om volden, mens manden er til stede. Som det ses, anses hustruvold inden for denne psykoterapeutiske idé at være mere eller mindre isolerede handlinger, der sker, fordi manden har en grund. Det er derfor nødvendigt at finde ud af hvilke situationer,\n5 20 KVINDER, KØN & FORSKNING NR der udløser volden, således at kvinden kan undgå disse. Og hvad mener du så, at du kan gøre, så din mand ikke mener, han er nødt til at slå dig? fortalte en østasiatisk, voldsramt kvinde mig, at psykologen havde spurgt hende om under parterapien, efter at hendes højtuddannede og velartikulerede ægtefælle havde fremlagt deres problem for psykologen. Selv om kvinden blev vred over spørgsmålet, hvori implicit lå, at hun havde provokeret volden, og at hun ved en ændret adfærd kunne forhindre denne, var dét, der især optog kvinden, og som hun fandt mest chokerende, at det var en kvindelig psykolog, ka du forstå det? Ideen om mandens ansvarsfrihed er ifølge Sørensen karakteristisk for det liberalistiske perspektiv på vold mod kvinder (1994a, 193) og har yderligere, som det ses, den implikation, at skylden for volden påføres kvinden. Jeg vil hævde, at sygelighedsopfattelsen af hustrumishandlere via ansvarsfritagelsen har konstrueret afmagtsbegrebet og i væsentlig grad har bidraget til opretholdelsen af afmagtsmyten. Opretholdelsen af myten er ikke længere afhængig af det psykologiske perspektiv for sin fortsatte eksistens. When ideas and arguments are exchanged within a group or moral community, these notions may gradually become common property (Bjørgo 1997, 54). Som sådan er det almindelig kendt, at mænds afmagtsfølelse er årsag til volden. Derved kommer afmagt til at blive så tæt forbundet med hustruvold, at de to begreber nærmest synes at indgå i en symbiose: Afmagt resulterer i hustruvold, og hustruvold er en naturlig følge af afmagt. Inden for denne diskurs er begge parter, den voldelige såvel som den voldsramte, ofre (Skjørten 1988, 113), eller som Sørensen udtrykker det:...kvinden (kan) nærmest ses som dobbeltoffer, offerets offer (1994a, 197). NÅR FILMEN KNÆKKER Parterapi betragtes som velegnet, når kvinder skal lære at undgå en adfærd, der kan provokere manden til vold. De skal undgå at optræde som mor for manden, dvs. være puslende og/eller formynderisk. De skal tillige lære at tage ansvar for egne valg og slippe af med deres indlærte hjælpeløshed endnu en psykologisk konstruktion (Dobash & Dobash 1992, 225). I Danmark arbejdes der alene ud fra den amerikanske psykoterapeutiske opfattelse, når voldelige mænd og deres voldsramte partnere er i parterapi. Der lægges på den ene side ikke skjul på, at vold mod kvinder er absolut uacceptabelt, men på den anden side er opfattelsen, at manden slår... i en følelse af afmagt og frustration (Pedersen, 1995, 119). En meget yndet psykologisk metafor, når en mand tæver partneren, er, at det sker, fordi filmen knækker (ibid., 123). Opfattelsen er, at mændene skal lære at tale om deres følelsesliv (ibid.), idet det formodes, at når man(d) ikke evner dette, hober følelserne sig op i stedet. Disse ophobede følelser venter siden blot på den rette lejlighed til at komme ud (Sørensen 1994a, 68; se yderligere Sørensens kritik af denne følelsernes hydraulik, der som en naturlov må ende med hustruvold i ibid., kap. III). Volden skal ifølge Pedersen generelt ikke ses som et udtryk for mandens dominans og undertrykkelse, men snarere som et udtryk for forvirring og frustration (1995, 129). Helt på linie med den terapeutiske tradition i USA forsøger man under parterapien i Danmark at lære kvinden ikke at være mor for manden og at tage beslutninger og ansvaret for dem som et middel til at tvinge hende ud af den passivitet, et langt livs hjælpeløshed har fastlåst hende i (ibid., 125).\n6 VOLDSRAMTE MIGRANTKVINDER 21 Det understreges dog, at man ikke (som tilfældet er det i USA), forsøger at fastholde kvinden i forholdet, hvis hun ønsker at slippe væk. ANSVARLIGHED EN ANDEN FORSTÅELSESRAMME Voldsramte kvinder inden for den vestlige kulturkreds har internaliseret den psykoterapeutiske tankegang om voldelige mænds afmagt og voldsramte kvinders provokation og dermed medskyld i den vold, de udsættes for. Bevidstheden om at være ansvarlig for volden, men ikke vide, hvordan den kan undgås, påvirker den voldsramte kvinde psykisk. Migrantkvinder synes derimod at have svært ved at nikke genkendende til de psykoterapeutiske karakteristika på den voldelige mand. Hvor de vestlige kvinder skammer sig over at blive udsat for overgreb og føler skyld over ikke at have handlet på en måde, så volden blev undgået, fremgår det af udsagn fra voldsramte kvinder, hvis hjemland er uden for den vestlige verden, og for hvem mandlig afmagt er et ukendt begreb, at deres skyld- og skamfølelse ikke synes at hidrøre fra, at de bliver slået, men at de er blevet gift med en mand, der slår. Dette indicerer, at migrantkvinder ikke synes at anse hustruvold som noget, der sker, fordi de gør et eller andet, der provokerer manden, men at det er den dårlige mand, de er blevet gift med, der bærer ansvaret. Denne anderledes opfattelse af placeringen af ansvar kolliderer med den psykoterapeutiske opfattelse af, at begge parter er ansvarlige; et ansvar som migrantkvinder umiddelbart hverken kan eller vil påtage sig. Inkvisitoriske spørgsmål som hvorfor slog han dig og hvad gjorde du, gør den danske kvinde ulykkelig, fordi hun leder efter fejl hos sig selv og føler, at hun burde kunne give et svar, men for migrantkvinden giver disse spørgsmål ofte ingen mening. Det er karakteristisk for migrantkvinder, især fra den tredje verden, at de antager, at hustruvold ikke eksisterer i vor del af verden. Såfremt de er gift med en landsmand, mener de, at det må være deres mænd, der er noget galt med. De føler skyld, når de beretter om volden til danskere: Jeg kunne ikke sige det til nogen. Jeg troede, at I (danskerne) ville sige, at sådan er alle vores mænd, fortalte en arabisk kvinde mig. En mellemøstlig kvinde udtrykte forbløffelse over det fælles ansvar for volden, som nedenstående politirapport (1998) giver udtryk for: Politiet tilkaldes til, hvad der i politirapporten benævnes alvorlige husspektakler. Det anføres yderligere i rapporten, at parterne har forklaret, at de var kommet op at slås, da kvinden var jaloux på manden, idet hun påstod, at han var sammen med andre kvinder, hvilket han benægtede. De har dog samstemmende forklaret, at der gennem længere tid har været ægteskabelige problemer (min understregning). Rapporten omtaler yderligere, at kvinden havde mærker efter slag i ansigtet, mens manden havde mærker efter negle på kinderne. Kvinden fortalte om voldsepisoden, hvor naboerne havde tilkaldt politiet, at hun havde værgret for sig for at få manden væk, efter at han havde slået hende i gulvet og forsøgt at kvæle hende. Kvindens mange skadestueerklæringer står i skarp modstrid med rapportens ordvalg, der giver indtryk af, at to (lige stærke) parter har slået løs på hinanden: kvinden af vrede over mandens formodede utroskab; manden, fordi han forsvarer sig mod kvindens angreb. I øvrigt hører det med til historien, at den her omtalte kvinde hverken kan tale eller forstå dansk, og hun havde ingen anelse haft om, hvad manden forklarede politiet om voldsepisoden. Uden baggrundsviden om kvindens sproglige handicap og hendes mange skadestueerklæringer, kan det være vanskeligt at læse denne rapport som dét, den reelt er:\n7 22 KVINDER, KØN & FORSKNING NR Et subtilt udtryk for volden som et fælles projekt, som kvinden både er anstifter af og ansvarlig for. Såvel inden for den feministiske tankegang som inden for den traditionelle psykoterapeutiske idé antages hustrumishandlere at have en grund til at slå. Men her hører enigheden også op. Mens grunden i førstnævnte tilfælde betragtes som en villet handling, der sker for at opnå en bestemt ønsket reaktion, ses den i sidstnævnte tilfælde som et udtryk for en afmagtshandling, fordi noget, manden ikke er ansvarlig for, sker (se Sørensens diskussion af vold efter forudgående følelse: fordi, og vold som valg: for at i 1994a, 67ff.). MAGT ELLER AFMAGT Den traditionelle terapis ansvarsfritagelse for hustrumishandlere havde stærke modstandere blandt feministiske grupper i USA, hvorfor disse i samarbejde med profeministiske mænd startede et program, hvor voldelige mænd blev tvunget til at tage ansvar for volden (Dobash & Dobash 1992, 245). Det profeministiske program bredte sig til Canada, Norge og delvis Sverige, men som nævnt (endnu) ikke til Danmark, hvor der stadig arbejdes ud fra den hypotese, at både mandens og kvindens adfærd har betydning for voldens udbrud. Ifølge Dobash & Dobash (ibid.) har arbejdet med hustrumishandlere inden for det profeministiske program bekræftet, at mænd bruger volden til at kontrollere, tvinge og dominere, og de afviser, at mandens voldshandlinger skulle være ubevidste eller ukontrollable. Den samme konklusion er Lundgren nået frem til i sin forskning, hvor det generelle billede, der tegner sig af hustrumishandlerne i Gud og Hver Mann (1990), er, at de voldelige mænd trues af kvindelig overskridelse af kønsgrænser. De slår derfor for at sætte grænser, for at opdrage, og for at genoprette den orden, der er kommet i ulave ved kvindens afvigelse fra den normative kvindelighed. Ingen af mændene i Lundgrens materiale taler om afmagtsfølelser. Tværtimod fremhæver de, at de aldrig mister kontrollen under voldsudøvelsen, at de ved hvor på kroppen, de skal slå, og stopper, når de ved, kvinden ikke kan tåle mere vold. Lundgren betragter således hustruvold som en fremadskridende, strategisk anlagt proces, hvorunder kvinden mere og mere underordnes manden. Af Skjørtens materiale (1988) fremgår, at frygten for at miste kontrollen under voldsudøvelsen og måske ende som morder synes at være den drivende kraft hos de norske hustrumishandlere, som søger hjælp i ATV (Alternativ til Vold), et behandlingscenter for hustrumishandlere. I lighed med Dobash & Dobash og Lundgren, afviser også Sørensen, at voldsudøvende mænd skulle være viljeløse ofre for eksterne kræfter, men mener tværtimod, at voldsanvendelse er en mulighed, som nogle mænd... vælger at gøre brug af (1994b, 18), og at denne opfattelse helt klart strider mod den herskende opfattelse af voldsanvendelse som noget, mænd undertiden tvinges ud i, når de af omstændighederne er presset helt derud, hvor de tilsyneladende ikke selv ved, hvad de gør (ibid.). Når vi taler om en sagesløs person, der har været udsat for meningsløs vold, taler vi om noget ganske andet end en kvinde, der har været udsat for hustruvold. Sagesløs og meningsløs er begreber, der typisk anvendes i forbindelse med gadevold mellem to eller flere personer, der kun har lidt eller intet kendskab til hinanden, og som oftest er af samme køn. Begreberne signalerer, at offeret for overgrebet er uden ansvar for volden. Anderledes ser det ud med hustruvolden, der gemmer sig bag så forskellige termer som husspektakler (politiet), familiekonflikter (de sociale myndigheder) og familievold (psykoterapien). Termernes kønsneutralitet skjuler, hvem der gør hvad mod hvem.\n8 VOLDSRAMTE MIGRANTKVINDER 23 At lave spektakler eller have en konflikt kørende er begreber, der er lysår fra den virkelighed, en voldsramt kvinde lever i, hvor hun udsættes for at blive slået med såvel flad hånd som knytnæve, blive brændt med f.eks. cigaretter, få brækket næsen, kæben eller andre legemsdele, smadret tænderne, sparket overalt på kroppen (i maven, især hvis hun er gravid), blive spærret inde, truet på livet med våben (og til tider også angrebet med dem), lænket til installationer, voldtaget med alle slags forhåndenværende genstande osv. osv. Der er ingen ende på fantasien og bestialiteten, når vi bevæger os inden for de fysiske overgreb, som kvinder udsættes for af den mand, de har eller har haft et samliv med. Hertil kommer den psykiske terror, der langsomt underminerer kvindens selvværd og selvforståelse, da hun aldrig ved, hvornår det næste overgreb finder sted. For en migrantkvinde, der ikke ved, hvor hun skal søge hjælp, opfattes mandens magt som overvældende. NÅR HJÆLPEN AFSLÅS Hjælpen afslås, hvis det på den ene side ikke kan ses på en mand, at han er voldelig, mens ekstreme handlinger på den anden side tages som et udtryk for, at manden ikke ved, hvad han gør. Samtidig skal kvinden for at få hjælp anses for at være et ægte offer (5), og det sker kun, såfremt her behaviour (is) congruous with the appropriate female ( ) social role (Edwards 1981, 50). Edwards anfører videre:..the claim to male protectiveness within the law is more correctly seen as the control of the... behaviour of women via defining ideologies (ibid.). På dansk udtrykkes dette ofte ved hensigtsmæssig opførsel. På min vagt sommeren 1997 ankommer en mellemøstlig kvinde med sine børn slemt forslået til krisecentret. Sagsbehandleren, som kontaktes for anmodning om økonomisk hjælp til kvinden og børnene, nægter at betale for kvindens ophold med den begrundelse, at manden er en pæn og rolig mand, der ikke slår, og at vores psykolog har lige talt med ham og afviser på det bestemteste, at han skulle være voldsmand. Dette er et klassisk eksempel på afvisning af hjælp. Den psykoterapeutiske idé om hustrumishandleren som en syg og afvigende person er internaliseret i en grad, så hvis en mand er velsoigneret og har en høflig fremtræden, er det svært for en kvinde at komme igennem med sit budskab. Når hertil kommer de ofte meget stærke følelsesmæssige udbrud, som en ulykkelig og skræmt migrantkvinde kan lægge for dagen, og som bestemt ikke er i overensstemmelse med dansk hensigtsmæssig opførsel, skal der håndgribelig dokumentation til, dvs. skadestuerapporter m.v., før kvinden kan regne med at blive mødt med sympati. Det er vanskeligt at få øje på voldsmænds antagede afmagtsfølelse, når man gennem en del år har oplevet, hvordan denne afmagt giver sig udtryk over for alle, der kan tænkes at stå i ledtog med den voldsramte kvinde, som manden eftersøger på landets krisecentre. Krisecentrets medarbejdere må lægge øre til telefoniske trusler på livet, andre voldsramte kvinder forfølges rundt i byen, passes op til og fra krisecentret og trues og chikaneres groft på gaden. Den ensomme mand uden socialt netværk, der trisser alene rundt om natten (Pedersen 1995, 129), er også svært genkendelig, idet erfaringen er, at den voldelige mand har ikke så få venner og familiemedlemmer, der ofte deltager i mandens trusler og chikane og skiftes med manden til at holde vagt uden for eller i nærheden af krisecentret. En mand forsøger at trænge ind i et krisecenter og truer med at slå alle ihjel. Efterfølgende ringer han til krisecentret og truer med at ville slagte alle. Politiets rapport anfører: X har ved tidligere telefonsamta-\n9 24 KVINDER, KØN & FORSKNING NR ler virket ophidset og truende over for hende, men dog aldrig så intenst som i ( ) Dette hænger efter al sandsynlighed sammen med afgørelsen om forældremyndigheden. Hvis en mand har en grund til at være ophidset, ses der med stor forståelse på hans selv meget alvorlige trusler, så længe offeret ikke lider alvorlig fysisk overlast. Derimod tages der ikke hensyn til den psykiske overlast, som en person, der udsættes for dødstrusler, påføres. En mand, der udøver hustruvold, betragtes per se som en person, der, på grund af en hændelse han ikke kan gøre for, reagerer med vold. Da voldens kønnede karakter ikke er medtænkt, kan han alligevel fremstå som en flink fyr, ikke mindst fordi en hustrumishandler sjældent går til angreb på andre end ægtefællen. En psykolog kontakter kvindens advokat, efter at en af hans venner har modtaget en stævning med påstand om skilsmisse på grund af vold. Psykologen, der hævder at have et godt kendskab til manden efter mange års venskab, ved, at manden ikke er voldelig, og at påstanden må skyldes, at kvinden er bange for at miste sin opholdstilladelse. De med stævningen vedlagte bilag i form af skadestuerapporter, ændrede ikke psykologens opfattelse af vennen som en rar og stille fyr. I denne udtalelse, der sædvanligvis kommer fra den voldelige mand selv, er stort set hele komplottet mod kvinden summeret op: manden, der på trods af dokumentation for det modsatte, hævder ikke at være voldelig og kvinden, der lyver om mandens vold, fordi hun er bange for at miste sin opholdstilladelse. Når hustruvold ikke tages alvorligt, men bagatelliseres af (u)ansvarlige myndigheder, og når hustrumishandleren ikke stigmatiseres, er det ikke alene en alvorlig hindring for forståelsen af konsekvenserne af denne særlige form for vold, men tillige medvirkende til opretholdelsen og vedligeholdelsen af den. MIGRANTKVINDERNES OPFATTELSE AF AFVISENDE MYNDIGHEDSPERSONER I en sammenvævning af de forklaringer, de voldsramte kvinder søger på afvisningerne, indgår fremmedhad, køn og kontrol. Det er næsten uundgåeligt, at udenlandske kvinder i sådanne situationer føler sig udsat for fremmedhad, som tilfældet var med den mellemøstlige kvinde, der blev afvist af betjenten, da hun ville anmelde manden for vold, med ordene: Vi kan ikke gøre noget, det er jo jeres kultur. Kultur fungerer rasistisk hvis det er en menneskemodell vi bruker bare for å forstå dem, men ikke oss selv, og hvis denne modellen innebærer en nedvurdering av andre (Wikan 1995, 18; jvf. også Akpinar 1998, 118). Fremmedhad kan bestemt ikke i alle tilfælde afvises, men da langt de fleste udenlandske kvinder er gift med udenlandske mænd eller naturaliserede danskere, og da disse mænd bliver mødt med den samme forståelse som den, der bliver danske hustrumishandlere til del, mener jeg, at fremfor at tale om fremmedhad, er det nødvendigt at inddrage kønsdimensionen. De voldsramte migrantkvinder sætter i afvisningssituationen da også køn på, dvs. at de opfatter afvisninger som et udtryk for, at mænd holder med mænd, selv om de kan konstatere, at langt de fleste sagsbehandlere i socialforvaltningerne er kvinder. Implicit heri synes at ligge en opfattelse af, at kvinder, der ikke hjælper nødstedte kvinder, har overskredet kønsgrænser og er blevet (ligesom) mænd. Imidlertid er hverken patriarkalske holdninger eller ideen om det psykoterapeutiske afmagtsbegreb forbeholdt det ene køn; ideerne indgår så at sige i en psykologiserende folkelig dis-\n10 VOLDSRAMTE MIGRANTKVINDER 25 kurs (Sørensen 1994a, 188) og deles af såvel mænd som kvinder. Troen på, at kvinder har sammenfaldende interesser, og at kvinder generelt hjælper, når blot den nødstedte også er kvinde (medsøster), synes at være stærk. Det har ikke været muligt at få et klart bud på, hvorfor det generelt forventes, at alle kvinder står sammen og støtter voldsramte kvinder. Forklaringerne fortoner sig i udsagn om ligestilling, der så til gengæld ikke forklarer, hvordan vold mod kvinder kan forekomme, hvor der er tale om reel ligestilling. Opfattelsen af søstersolidaritet stemmer heller ikke særlig godt overens med det mildest talt dårlige forhold, der ifølge voldsramte migrantkvinder meget ofte eksisterer mellem dem og deres svigermor. Denne diskrepans mellem kvinder-hjælper-kvinder og forholdet svigermor og voldsramt svigerdatter forklarer kvinderne med, at det forhold, der eksisterer mellem mor og søn (jvf. Akpinar 1998, 106ff.) udelukker, at svigermoderen kommer svigerdatteren til hjælp, når denne udsættes for vold. Imidlertid har flere kvinder over for mig givet udtryk for, at såfremt svigermoderen kan lide sin svigerdatter, vil hun trøste hende, når de er alene, men aldrig give udtryk for selv en indirekte kritik af sønnen ved at komme svigerdatteren til hjælp, mens sønnen er til stede. Ud fra sådanne udtalelser, er det måske ikke helt forkert at hævde, at det ikke synes at være volden, men sympatien, der udløser svigermoderens solidaritet med svigerdatteren. Kvinden har en ikke helt forkert opfattelse af, at den voldelige mand og ikke hun er en central person, når hun henvender sig til myndighederne, og at det er hans opførsel og fremtræden, der er bestemmende for, hvor alvorligt hun bliver taget. Hvis en udenlandsk kvinde har ramt panden mod en mur, hvor hun end har henvendt sig, kan hendes holdning nærmest synes opgivende. Hun udtrykker frygt for, at alle vil lade sig påvirke af den måde han altid optræder på over for andre. Kvinder, der ikke taler dansk, føler sig ikke sjældent udsat for at blive behandlet som børn, der ikke ved, hvad der er bedst for dem selv. En arabisk kvinde fortalte mig, at hun flere gange havde forsøgt at få en person i tale på socialforvaltningen for at fortælle om mandens vold. I stedet for at sørge for telefontolkning blev det med besvær forklaret kvinden, at hun skulle hente sin mand, så han kunne tolke for hende! En kvinde indlogeres i 1998 på et krisecenter, som beder sagsbehandleren om tilsagn til betaling af tolk, da man er ude af stand til at kommunikere med kvinden. Uagtet sagsbehandleren er bekendt med kvindens særdeles grove voldshistorie, afviser hun at betale tolk med begrundelsen, at kvinden blot kan flytte hjem til sin mand igen, så behøver hun ingen tolk. Sagsbehandleren gav udtryk for den opfattelse, at kvinden enten måtte finde ud af at leve sammen med sin voldelige mand eller rejse tilbage til sit hjemland. Det kom stærkt til udtryk i samtalens forløb, at kvinden ikke var uskyldig i den vold, hun havde været udsat for. Male violence becomes legitimated when the state refuses to intervene against it except in exceptional instances (Walby i Aylin Akpinar 1998, 7). Og netop legitimering af volden er den opfattelse, kvinderne får, når de afvises. De betragter myndighederne som kontrollerende, en fortsættelse af den kontrol, som manden hidtil har udøvet over dem. De oplever uvillige og afvisende myndighedspersoner som den voldelige mands forlængede arm og afvisningerne som en bekræftelse på mandens oplysninger om, at de ingen rettigheder har her i landet. Og ikke kun kvinden, men også manden, betragter det som en hjælp til ham til at fastholde hende i den situation, han har bragt hende i.\n11 26 KVINDER, KØN & FORSKNING NR SAMMENFATNING Nok har synliggørelsen af hustruvolden gjort den forskel for voldsramte kvinder, at loven på en række områder har gjort det lettere for dem at komme væk fra volden og starte et nyt liv. Men afmagtsmyten har bevirket, at magten, som volden repræsenterer, er forblevet usynlig. Det har den konsekvens, at der stadig er voldsramte kvinder, hvis motiver til at flytte på krisecenter mistænkeliggøres, og som forholdes hjælp, som de i medfør af loven har krav på. Kvinder bliver tævet overalt på jorden, men uden for den vestlige verden synes opfattelsen at være, at volden skyldes, at manden har magt, og at han bruger sin magt til at udøve vold, hvis han ikke er en god mand. Ideen om mandlig afmagt som årsag til hustruvold indgår tilsyneladende ikke i migrantkvinders begrebsverden. Når en myndighedsperson afviser eller undlader at hjælpe, er der altid en grund. Og på samme måde, som den voldelige mands grund til at slå er indhyllet i afmagtsmyter, synes disse tillige at influere, når voldsramte kvinders ønske om hjælp afvises. NOTER: 1. Denne artikel er i uddrag i engelsk version præsenteret ved Third Interdisciplinary Meeting of the European Network on Conflict, Gender, and Violence i Stockholm august 1998 under titlen The persistent myth of male powerlessness. Experiences from gender political work. 2. Dannerboligernes årsstatistikker. I 1997 ses et fald til 46,2%, idet dog bemærkes, at 19 familiesammenførte kvinder var udvisningstruede (dvs. at de havde opholdt sig mindre end 3 år i Danmark), og at de var så bange for at få inddraget deres opholdstilladelse ved at flytte fra manden, at de valgte at blive hos ham. Havde disse kvinder turdet flytte ind på krisecentret, ville migrantkvindernes procentandel af det samlede antal indlogerede kvinder have været på 60 i De voldsramte migrantkvinder, der søger til krisecentrene, er typisk mellem 18 og 30 år. Migrant kvinder skal her forstås som kvinder, der kommer fra lande uden for den vestlige verden. 4. De holdninger, der her vil komme til udtryk, ses ikke kun inden for socialforvaltninger og politi, men overalt i systemet: hospitalsvæsenet, retsvæsenet, udlændingemyndighederne m.v. 5. Jeg har lånt udtrykket true victim af Susan Edwards. LITTERATUR Agbabi, Patience (1995): R.A.W. Gecko Press, London Akpinar, Aylin (1998): Male s Honour and Female s Shame. Gender and Ethnic Identity Constructions among Turkish Divorcées in the Migration Context. Department of Sociology, Uppsala University Bjørgo, Tore (1997): The Invaders, the Traitors and the Resistance Movement : The Extreme Right s Conceptualisation of Opponents and Self in Scandinavia. I Tariq Modood og Pnina Werbner (eds.): The Politics of Multiculturalism in the New Europe: Racisme, Identity and Community. Zed Books, London Dobash, R. Emerson & Russell P. Dobash (1992): Women, Violence & Social Change. Routledge, London Edwards, Susan (1981): Female Sexuality & the Law. Law in Society Series. Martin Robertson, Oxford Hansen, Edith (1991): På afstand af vold? En undersøgelse af kvinders livssituation efter bruddet med en voldelig mand. Sikon, København Lundgren, Eva (1990): Gud og hver Mann. Seksualisert vold som kulturell arena for å skape kjønn. J.W. Cappelens Forlag, Oslo Mogensen, Britta (1994): Voldsramt og udvisningstruet et dobbelt overgreb. I Jordens Folk nr. 3. Dansk Etnografisk Forening, København Pedersen, Svend B. (1995): Projekt Bjørnen (i) Birte Binger Kristiansen (red.): Når filmen knækker. Hjælp til voldsramte familier. Hans Reitzels Forlag, København Skjørten, Kristin (1994): Voldsbilder i hverdagen. Om menns forståelse av kvinnemishandling. Pax Forlag, Oslo Sørensen, Bo Wagner (1994a): Magt eller Afmagt? Køn, følelser og vold i Grønland. Akademisk Forlag, København Sørensen, Bo Wagner (1994b): Jamen, der må da være en grund. I Tendens. Tidsskrift for Kultursociologi nr. 2\n12 VOLDSRAMTE MIGRANTKVINDER 27 Wikan, Unni (1995): Mot en ny norsk underklasse. Innvandrere, kultur og integrasjon. Gyldendal Norsk Forlag, Oslo SUMMARY Battered Women. On Gender, Culture and Male Powerlessness. This article deals with the battered immigrant women s plight on leaving her batterer, especially when having no knowledge of Danish and no residence permit in her own right. Her encounter with the social welfare system and the police for aid and support may turn out to be a difficult task as in spite of the law individual social workers and police officers still deny a battered woman her rights. I argue that this is caused by an alliance between patriarchy and psychotherapy, the former presupposing the subordination of women, and the latter defining male violence as an expression of powerlessness. These ideas along with the notion that if a battered woman does not leave her batterer she is suffering from the battered woman s syndrome and is psychologically paralysed are devastating to a battered woman who attempts to get away from a violent man. Britta Mogensen, mag.scient.\nAlternativ til vold - et psykologfagligt behandlingstilbud til voldsudøvende mænd\nAlternativ til vold - et psykologfagligt behandlingstilbud til voldsudøvende mænd Slides fra orienteringsmøde 2. november 2010 ved psykologerne Winnie Jørgensen og Peer Nielsen www.alternativtilvold.dk


Værdighed | Det Syge Hus\nJeg har i forrige kapitler, beskrevet, hvordan læger og andet sundhedspersonale, forsøgte at skjule et hospitals ufejlbarlighed. De var ikke ærlige i deres beskrivelser i patientjournaler.\nRetfærdige Patientklage systemer.\nJeg har også i kapitlet “0 fejl” fortalt om, at man kan stille spørgsmålstegn ved sundhedsvæsenets “uvildige lægesagkyndige”. De var ikke objektive og retfærdige i deres redegørelser. Det mest groteske er nok at det er Nordsjællands hospitalsdirektørs ægtemand som træffer de endelige afgørelser i ankenævnet.\nI dette kapitel vil jeg forsøge at fokusere på værdighed. Hvor værdigt er det for en uhelbredeligt døende kræftsyg patient og dens pårørende at erfare:\nDer snydes med førtidspension i kommunerne. Vores kommune så ikke noget forkert i at en patient som døde på under et år efter uhelbredelig diagnose blev fastslået, blev fastholdt på Kr. 366,- om ugen i sygedagpenge i mere end 6 mdr.\nAt optimal levetidsforlængende kræftbehandling er et “lotterispil i fattige regioner”.\nLægesagkyndige i STPS har skrevet i sin redegørelse at patient som var tilknyttet Nordsjællands hospital med diagnose lungekræft med spredning til lymfe og lever ikke havde leverkræft, men kræft i leveren, og det er en følgesygdom. Det er op til den enkelte region at afgøre hvilke tilbud deres kræftpatienter skal have, samt om de skal have levetidsforlængende kemoterapi til følgesygdommene.\nI region hovedstaden accepteres lægers opdigtede “mødejournaler hvori patient og pårørende ved denne konsultation frasiger sig alt fremtidigt behandling”, selvom det kan bevises at patient og pårørende umuligt kunne være tilstede. Forslag om behandlingsmuligheder imod kræft i lever, som naboregioner tilbyder deres borgere, udløser på Nordsjællands hospital en terminalerklæring (dokumentation på en opgivet patient)\nDebat om aktiv dødshjælp bluser af og til op i medierne. Desværre uden at det har medført til brugbare retningslinjer. Idag er nogle patienter “heldige” med at have sundhedspersonale omkring sig som godt kan vurdere hvornår det giver mening at give patienten en overdosis.\nMin mor og svigermor var ikke “heldige”. De døde af kræft efter mange dages dødskamp.\nMin far havde lungekræft, men nåede dårligt nok at mærke symptomerne, fordi lægerne spurgte min bror og undertegnede om de måtte fjerne hans livsnødvendige medicin. Han døde på under 24 timer.\nMin kone traf selv det valg at hun ville begå selvmord ved hjælp af en overdosis morfin.\nAlle ved at sundhedspersonale ofte står i dilemmaet. Skal de hjælpe og risikere en straf eller lade være?\nDet er godt nok Folketinget som skal beslutte om vi skal have aktiv dødshjælp, men det er i regionerne handlingerne udføres. Hvis regionerne ikke kan garantere at deres borgere kan få en ærlig og retfærdig behandling, så giv dem mulighed for at få en værdig død uden unødvendig dødskamp.\n18/5-2019 hørte jeg personligt region hovedstadens formand Sophie H. Andersen åbent fortælle den socialdemokratiske gruppe at efter kv.21 blev man af økonomiske årsager tvunget til at få læger til at prioritere imellem kræft patienter.\nStatsminister Mette Frederiksen udtalte ved starten af pandemien, at hun gav lægerne ret til at prioritere imellem patienter, såfremt vores sundhedsvæsen ikke kunne klare presset. Så lægerne kan idag og formentlig også i fremtiden, uden kontrol, afgøre hvem der skal bruges resurser på.\nBegrundelsen for ikke at indføre aktiv dødshjælp har været at lægernes opgave er at redde liv, men i mange år har lægerne prioriteret imellem hvem der aktivt skal forsøges holdt i live.\nJeg tænker at vores kemoterapilæge som uden vores vidende afgjorde at hendes patient ikke skulle have kemoterapi imod lungekræftens følgesygdomme kunne spare sundhedsvæsenet for rigtigt mange resurser og patienten for rigtigt mange unødvendige lidelser hvis lægen efter udstedelsen af terminalerklæring havde tilbudt sin patient en overdosis morfin når patienten havde givet tilsagn om og var klar til at forlade denne jord.\nNår sundhedsvæsenet ikke har råd/ mulighed for at tilbyde borgere en ærlig og retfærdig behandling, så bør den tilbyde en værdig død.\nKV. 21 er et vigtigt valg. De mennesker som skal sidde i regionsrådet efter regionsrådsvalget 2021 skal afgøre om vi i fremtiden skal have et åbent og ærligt sundhedsvæsen som lytter til deres borgere.\nIndtil nu har regionsrådet kun været Folketingets marionetter! Den har ikke været til megen gavn for borgere eller plejepersonale, hvilket regionens “julegave” (honninghjerter) til personalet vist siger alt.\nSagt lige ud! Hvis fokus i regionerne ikke ændres fra fejlbehæftede prognoser og statistiske matematiske besparelser, til brugbare hospitalsløsninger i fremtiden, så får du behov for at købe en sundhedsforsikring.\nDen skelner ikke imellem regions grænser.


Børn | Stort udvalg til de mindste i Illums Bolighus\nTilbud på udvalgt børnetøj & -sko\nShop udvalgt sommerudsalg\nPrisen er nedsat fra 749,00 DKK til 524,30 DKK\nPrisen er nedsat fra 579,00 DKK til 347,40 DKK\n2-delt juniorsengesæt, lavender\nRainy Palme Rainwear Set, dot magnet\nPira Knit Pants, shaded blue\nPrisen er nedsat fra 329,00 DKK til 197,40 DKK\nSneaker med velcro, 1545 cognac\nSpisesæt med 5 dele, seven seas\nOpfind, byg og brug kroppen – det er det MODU handler om. Det københavnske brand byder på udviklende legetøj, der udfordrer barnets fantasi- ved at selv skulle tænke formgivning og leg ind i produktet. Deres ambition er at gøre legen central i barnets liv til gavn for kreativ- og motorisk udvikling.\nSiden 2006 har missionen for danske bObles været den samme – at skabe møbler der motiverer børn til at bevæge sig. De multifunktionelle tumlemøbler er uden giftige stoffer og ftalater og lever derudover op til europæiske standarder for legetøjs sikkerhed.\nBØRNETØJ- OG MØBLER BUNDET OP I ÆSETISK KVALITET\nI Illums Bolighus har vi et bredt sortiment af børnemøbler, tekstiler og legetøj til børneværelset samt børne-fashion, der alt sammen er nøje udvalgt med omtanke for barnet. Med stort fokus på at børn skal omgive sig i hjemmet med kvalitetsprodukter uden skadelig kemi, hvor de har mulighed for kreativ udfoldelse, leg- samt stille og rolige øjeblikke- byder vi jer velkomne i Illums Bolighus børneunivers, der omfavner æstetiske og gennemtænkte designløsninger til familiens mindste.\nSTORT UDVALG AF NØJE UDVALGTE BØRNEBRANDS\nVi har håndplukket de førende børnebrands, der alle sammen kan tilbyde stilfulde produkter indenfor bl.a. børneinteriør og fashion. De tilføjer alle noget ekstra til den skandinaviske stil med lækre detaljer og gennemførte løsninger, hvor sikkerheden altid er i top.\nNedenstående er nogle af vores meget populære børnebrands:\nKongens Sløjd, Leander, Marmar Copenhagen, Oliver Furniture & Sebra\nMen vi har mange flere udsøgte brands i vores børnesortiment. De kan findes under Brands.\nBØRNEMØBLER, TEKSTILER, LEGETØJ OG MEGET MERE\nPå børneværelset er det vigtigt at skabe et forum, hvor der både er plads til udfoldelse og leg, men også et sted hvor barnet kan trække vejret og bruge tid på fordybelse og ro. Det kan være en svær æstetisk udfordring med legetøj i voldsomme farver, der flyder over det hele. Derfor har vi fokuseret på at nøje udvælge brands, der med en udsøgt og behagelig farvepallette- og med fokus på smagfuldhed og excellent håndværk- tilbyder fine opbevaringsløsninger, hvor barnets favoritter kan gemmes væk eller udstilles, til næste gang det skal tages i brug.\nMen børneværelset er ikke bare til leg, det skal også kunne agere soveværelse for de små, og dertil har vi et lækkert tekstiludvalg der bl.a. består af sengehimler, sengesæt, pyntepuder samt et fint udvalg af hovedpuder og dyner. Alt sammen produkter der er skabt til at give dit barn de bedste forudsætninger for en god nats søvn i de bedste og blødeste omgivelser.\nSom både nybagte og mere erfarne forældre, kan man til tider blive forbavsede over, hvor meget udstyr der skal erhverves til børnene. Nogle af de vigtigste indkøb, er den helt rigtige børneseng, hvor der skal tages stilling til om man vil starte ud med en fin vugge og sidenhen en juniorseng eller køjeseng. Derudover er det svært at undvære et puslebord, når man har helt små børn i hjemmet, så det er vigtigt at finde et puslebord, hvor den lille kan pusles i rare omgivelser- eventuelt med en uro over bordet, der kan pirre barnets sanser og nysgerrighed.\nBåde små og større børn kan have brug for et bord på deres værelse, hvor de kan invitere tøjdyr og dukker til te-selskab med fin legemad i træ eller kreativ leg i form af at lægge puslespil, tegne samt anden aktivitet. De større børn kan have brug for et skrivebord, som inviterer barnet til at stille og roligt fordybe sig i sit skolearbejde og måske finde sin indre kreative designer frem.\nLigesom i hjemmets fællesrum og de voksnes soveværelse har børn, når de når en vis alder, brug for at vise hvem de er gennem nøje udvalgte fund, skatte og samlerobjekter. En måde man kan lade barnets personlighed vise, er ved at sammen udvælge fin dekoration til at pryde på hylder og vægge.\nBåde små som store har brug for børnetøj, der gerne må føles behageligt og lækkert at iklæde sig. I Illums Bolighus har vi et stort fokus på at have et bredt kvalitets-sortiment, der både er i delikate nuancer, moderne, men tidløst, så det kan gå i arv til små søskende eller bekendte, når barnet ikke længere kan passe det. Sortimentet spænder over basistøj, formelt tøj og overtøj og sko.


Sådan tilberedes smult: 3 opskrifter\n1 Fordelene og skadene ved smult\n2 Funktioner ved valg af fedt til smult\n3 Hjemmelavet smultopskrifter\n4 Kulinariske hemmeligheder\n5 Video: hvordan man laver hjemmelavet svinefedt\nFordelene ved smeltet fedt anerkendes selv af ernæringseksperter, imponeret af mængden af næringsstoffer, der væsentligt overstiger den hypotetiske skade ved indtagelse af smult. Korrekt tilberedning giver dig mulighed for at få et lækkert produkt, der er egnet til at fremstille sandwich, cookies, saucer, supper, hovedretter. Det opbevares perfekt i køleskabet eller kælderen, mister ikke sine smagsegenskaber i cirka 2 år.\nFordelene og skadene ved smult\nDen enorme energiværdi af smeltet fedt er vigtigt for folk, der arbejder med hårdt fysisk arbejde, dem, der ikke har tid til fuldt at spise frokost, bor i områder med kolde blæsende vintre. Efter flere årtier med benægtelse styrkes dyrefedtens position gradvist. Praktisk form til langtidsopbevaring er blevet smult. Det er fedt, der er overophedet over lav varme, and eller gåse fedt i dets rene form eller med tilsætning af salt, peber, hvidløg. I varmebehandlingsprocessen ændres dens struktur, det bliver lettere at samle sig, får nye smagskygger. Sammensætningen inkluderer:\nKolin, der forhindrer sklerose og forbedrer hjertemuskelens funktion.\nVitaminer E og D, nødvendige for at øge immuniteten, understøtte hudens elasticitet, forhindre osteoporose, raket og for tidlig aldring.\nKolesterol, indtaget med smult, forhindrer udvikling af depression, Alzheimers sygdom, demens.\nBemærk: skal overholdes, når produktet bruges.\nDen optimale mængde fedt i kosten bør ikke overstige 30% for en voksen.\nKontraindikationer for introduktionen af produktet på menuen er individuel intolerance, stofskifteforstyrrelser ledsaget af hurtig vægtøgning, børn under 3 år.\nsmult - fordele og skader\nFunktioner ved valg af fedt til smult\nSmagen på det færdige produkt afhænger direkte af kvaliteten af råvarerne. Den mest irriterende mulighed er at købe vildsvin. Det har en skarp grimme lugt, meget tæt, dårligt druknet. At bruge et sådant produkt vil kun have til ekstern slibning i perioden med en løbende næse. En lille kvæl mærkes selv i frisk kølet bacon, så det er værd at snuse på produktet, før du køber, og beder sælgeren om at skære et stykke på tværs. Den hurtigste og nemmeste måde er at opvarme fedtet i regionen af svinens nyrer, til at forberede knæk, peritoneum og fedt fra manken tages.\nVigtigt: om muligt er det værd at købe kød fra ejere af små gårde.\nSvin, hvor sommervandring er åben, akkumulerer vitamin D. Dyr på store gårde er kun indendørs, ofte suppleres de med vækststimulerende stoffer, der ødelægger smagen af smult.\nRejs sælges i supermarkeder sammen med margariner og konfekturefedt. Producenter hævder produktets renhed, men "hvis du ønsker, at det skal gøres godt, skal du gøre det selv." Derudover er det slet ikke svært og kræver ikke specialiserede færdigheder. Det tager kun lidt tålmodighed og tid.\nDens forberedelse udføres efter et princip, forskellene er kun i krydderier.\nMange foretrækker ikke at vaske det valgte fedt, dette skyldes den overskydende ophobning af vand og en stigning i tilberedningstiden. Det er bedst at skære sidevæggene med tynde fliser og fjerne huden med en skarp kniv. Hvis du stadig skulle vaske produktet, indpakkes det i en klud for at fjerne overskydende fugt. Derefter skal du vælge metoden til slibning. Greaves er nødvendige - derefter skæres fedtet i små, jævne firkanter, det kræves tid - produktet er snoet gennem en kødslibemaskine.\nDerefter anbringes massen i en ristningspande eller en tykvægget pande. En af de bedste muligheder er støbejern eller aluminium dyb kedel. Rejsestænk under opvarmning, høje vægge vil bevare renligheden i det omgivende rum og beskytte mod punktforbrændinger.\nTilberedningstid afhænger af størrelsen på stykkerne og kvaliteten af råvarerne. Blødt ungt fedt opvarmes i cirka en halv time over lav varme. Beredskabskriteriet er en let mørkning af fedtet. Det er praktisk at gradvist øse varmsmeltet smulter i små steriliserede krukker med en kapacitet på 0,5 eller 0,7 liter, hvorved resten af smaden bliver opvarmet. For at få produktet uden sediment skal det filtreres gennem gasbind. Pop-up-kløber fanges med en slidset ske eller en lille dørslag.\nTilføj til basen:\nSmagens hemmelighed er at tilføje krydderier umiddelbart efter distributionen af smelen på bankerne. Du kan ikke koge dem, fra opvarmning går skarpheden og aroma tabt.\nVarm drikke forretter\nKorrekt udvalgte produkter til festen reducerer rus og forlænger ferien og holder de tilstedeværende inden for rammerne af anstændighed og godt humør. For en original snack skal du bruge:\nFedtet opvarmes, de resterende ingredienser ledes gennem en kødslibemaskine, anbringes på bunden af dåsen og hældes med varm smult. Efter at blandingen er afkølet til stuetemperatur, blandes den grundigt og rengøres i køleskabet.\nHot smult, hældt i steriliserede krukker, opbevares perfekt i et år. Lukket med et almindeligt plastisk låg, kan det stå i køleskabet i flere måneder. Til langtidsopbevaring forsegles dåserne og rengøres på et køligt mørkt sted.\nHjemmelavet svinekød og gåsefedt kan erstatte vegetabilsk olie i opskrifter og give kendte retter en ny, krydret smag. Mere mættet og tilfredsstillende er:\nforbinding til korn;\nstegning til side retter.\nVelsmagende og smuldrende cookies på smult er meget let at tilberede. Blandet 150 gr. creme fraiche og svinefedt tilsættes en halv teskefuld salt og sodavand. Ænd dejen, tilsæt mel, indtil massen ophører med at holde sig til hænderne. Rul til en pølse og skær i små stykker, læg den på en bageplade dækket med bagepapir. Tilberedningstid - 10 minutter, når ovnen opvarmes til 200 ° C. Varme cookies smuldres omhyggeligt med melis.\nSnehvide smaletter af hjemmelavet mad vil bestemt komme til nytte på gården i betragtning af dens delikate smag og det fuldstændige fravær af stabilisatorer, farvestoffer og palmeolie.\ngåsefedt - medicinske egenskaber og kontraindikationer\nVideo: hvordan man laver hjemmelavet svinefedt


240Vac ledpanel lysdriver China Manufacturer\nBeskrivelse:Husholdningsbelysning Driver,46W Panel Driver,Letvægts LED Transformer\nHome > Produkter > Kommerciel Belysning Led Driver > LED-panellysdriver > 240Vac ledpanel lysdriver\nHE042-01 er en 46W 1.3A IP20-rated PFC LED-lys strømforsyning med 100 ~ 240VAC bred universal AC-indgangsspænding. Denne LED-driver har en nominel udgangsspænding på 27-42V og nominelt konstant strømniveau på 0,5-1,3A. Enheden er indkapslet i en stærk plastikskabe, der giver en IP20 rating og gør den velegnet til anvendelser af indendørs lysforhold.\nStandardfunktionerne i denne lysdiode lysdiode lysdrev transformator omfatter kortslutning, over belastning, overspænding og over temperatur beskyttelse og enheden er designet til at opfylde TUV EN61347-1, EN61347-2-13 og emmisions til EN 55105, EN61547.\n100-240VAC Universal AC-indgang\nFuldt lukket plastikhus med IP20level\nKortslutning, over belastning, overspænding, over temperatur beskyttelse\nKøling ved fri luftkonvektion\nIdeel til panellamper, LED-belysning, bevægelige skilte og indendørs elektroniske kiosker\nMaks. Output wattage: 46W\nDimensioner: 132X45X30 mm\nCertifikat: TUV, CE, SAA\n46 W panel lys driver, desigen til høje lumen LED lyser, Household belysning driver Led strømkilde kredsløb . Dens boliger var lavet af srrong plastik, uafhængigt design til output-forbindelsesstrukturen, egnet til nordamerikanske marked.\n36w konstant strøm LED driver til panellygter Kontakt nu\nLED strømforsyninger, LED Transformer til Panel Lights Kontakt nu\nHusholdningsbelysning Driver 46W Panel Driver Letvægts LED Transformer Husholdning Indendørs Belysning Driver Husholdningsbelysning Energiforbrug Udendørsbelysning Driver 108W Udendørsbelysning LED-lysdriver Belysning Driver 80W


Det skønnes at ca. hver femte dansker i dag har enten fysiske (mobilitetsproblemer) eller psykiske handicap (kognitive eller psykiske lidelser). Kommunerne tilbyder derfor en bred vifte af indsatser for og tilbud til borgere med handicap.\nI nedenstående bjælker kan du læse mere om sagsbehandling og støttemuligheder for borgere med handicap, hjælpemidler og fremtidens botilbud.\nKL's høringssvar d. 12. marts til lovforsalg om Én plan


→ Bestil Black Laser Toner (T654X80G) – 6165.63 kr.\nBlack Laser Toner (T654X80G)\n6165.63 kr. (Vis fragtpris)\nNavn: Black Laser Toner (T654X80G)\nEn hel del internet handler tildeler i øjeblikket alverdens leveringsmetoder. En af de mest benyttede er p.t. at få leveret til en pakkeshop, og så kan du blot gå forbi efter ordren når det passer dig. Metoden er jo meget gnidningsløs, samt typisk endda den prisbilligste løsning til levering ved køb af Black Laser Toner (T654X80G).\nDu bør også påtænke at få ordren bragt til din bolig eller til dit arbejdes adresse. Leveringstypen bliver jævnligt en sjat mere bekostelig, men ligeledes usædvanlig smertefri. Den prisbilligste fragtmulighed vil dog altid vise sig at være selv at hente pakken, hvilket er betinget af at du har bopæl tæt på online webshoppens bopæl.\nFragttiden på Elektronik / Blækpatroner og lasertoner / Lasertoner er selvfølgelig vældig aktuel forudsat vi mangler produkterne omgående, så med det formål er det temmelig passende at vi kigger nærmere på det estimerede leveringstidspunkt på den aktuelle vare.\nEn masse e-butikker i Danmark stiller udsigt til muligheden for dag-til-dag levering på deres favorit varenumre, eksempelvis Black Laser Toner (T654X80G), men som trods alt påkræver at ordren aflægges før et fastsat klokkeslæt, så de kan nå at få ordren klargjort inden de logistikansatte tager hjem.\nFlere forhandlere på nettet sikrer fragt uden beregning, men i reglen er det kun gældende hvis du handler for et bestemt beløb. Desuden bør du beslutte sig for den mest prisbevidste type af levering, hvilket i de fleste tilfælde – uafhængig om du befinder sig nær Taastrup, Skive eller Skjern – vil blive at få dem til at køre dine produkter til en pakkeshop.\nDet er temmelig ligetil for almindelige dødelige at finde information om priser på tværs af outlets på nettet, og derved har mange Lexmark outlets på nettet fundet det uundgåeligt at nedsætte salgspriserne på produkterne – til babyer og børn, lige så vel som til herrer og damer – betragteligt, og endda nogle gange byde på gratis levering.\nTil gengæld kan det ikke desto mindre være profitabelt at undersøge visse internet handler efter tilbud på Black Laser Toner (T654X80G) forud for at du færdiggør din shopping, så man er skråsikker på at antage den mindst kostelige pris.\nMan skal dog være så påvagt, at i tilfælde af at en e-handler reklamerer deres varer til salg for en udsalgspris der kan ses som grænseløst tiltalende, så er det ofte være en indikation på en svindel online webshop. Kortkøb er trods alt inkluderet i en bestemmelse, der beskytter dig som køber imod uægte online butikker.\nVi tilråder køb med kort eller MobilePay. Alternativt bør du udnytte en løsning som f.eks. ViaBill, forudsat du tilstræber at klare betalingen ude i fremtiden.\nForinden nogen shopper på en Lexmark internet handler kunne de i princippet gennemlæse virksomhedens forretningsbetingelser, dog er det gerne ikke særlig sjovt.\nEt nemmere alternativ er at undersøge om online forhandleren er verificeret af e-mærket, som længe har været en indikator for at netshoppen anerkender de gældende danske regler, udover at online shoppen lejlighedsvis evalueres af eksperter som har indsigt i de gældende vilkår. Desuden får du chance for opbakning, for så vidt du bliver udsat for problemstillinger med dit indkøb.\nTilsvarende kan det anbefales at kunden er påpasselig med de mest vedkommende forhold der spiller ind i forbindelse med bestillingen, til eksempel den returrettighed internet virksomheden garanterer. Derfor er det samtidig afgørende, at man når som helst gemmer ens ordremail, således man når som helst kan påvise handlen af Black Laser Toner (T654X80G), ligegyldigt om man er på udkig efter et produkt til en kvinde eller mand.\nTrustpilot genererer aldeles troværdige muligheder for at fortolke en længere række øvrige brugeres omtaler og på grund af dette kan det være til hjælp, at du udforsker netbutikkens anmeldelser af Black Laser Toner (T654X80G) inden du bestiller.\nFacebook resulterer i desuden rigtig fornemme muligheder for at få en idé om online firmaets kundetilfredshed. Foruden det ser vi nogle internet forhandlere hvor det er muligt at notere en omtale af ordreforløbet, hvilket lige så vel må anvendes til afvejning af tidligere kunders oplevelser.\nVores website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi arbejder tæt sammen med en del e-forhandlere eftersom vi publicerer virksomhedernes varer, og tager betaling i tilfælde af at en bruger fra vores hjemmeside foretager en handel.\nAnvisninger vedrørende varer og online selskaber vedligeholdes nu og da, men vi kan ikke give garantier imod justeringer der kan være udført siden vi sidst opdaterede vores oplysninger.


Gode priser på TwinHeat CPI 12? - Side 2 - Stoker Pro\nGode priser på TwinHeat CPI 12?\nIndlæg af zippen » 27 sep 2007 22:47\nIndlæg af pinball » 27 sep 2007 22:49\nSurt der må da være en jyde der har en skæremaskine og et par gode råd.\nIndlæg af zippen » 27 sep 2007 22:54\nHvad er det lige jeg skal bruge en skæremaskine til??? Ja undskyld jeg spørger. Som kvinde, er skæremaskiner til andet end papir, nok ikke lige det jeg har mest erfaring med!!!\nIndlæg af pinball » 27 sep 2007 22:58\nHe he der skal vel trækkes lidt rør til fyret og skæremaskinen skærer gevind i rørene.\nJeg er sikker på at du vil optjene lidt respekt her i forum hvis du selv kastede dig ud i og trække rør.\nIndlæg af zippen » 27 sep 2007 23:06\nJamen det er da det jeg agter at gøre - derfor er jeg jo nødt til at stille nogle dumme spørgsmål engang imellem.... Dette er lidt langt fra mit fagområde, men hvor der er vilje er der vej - håber jeg!!!\nIndlæg af pinball » 27 sep 2007 23:17\nJammen så er det bare igang.\nSkal det nye fyr stå der hvor det gamle står da det så er rimeligt nemt.\nIndlæg af zippen » 27 sep 2007 23:25\nDer er ikke noget gammelt fyr, skal indrette skur til fyrrum og have sat radiatorer og gulvvamre op. Har kun el og en gammel brændeovn i øjeblikket, så det bliver lidt af et projekt. Men hurra for internettet, her kan man jo finde en masse god hjælp.\nIndlæg af Per b » 01 okt 2007 23:33\njeg bor også på Djursland. ved Djurssommerland. du er velkommen til at komme og se min Cpi12. er da også behjælpsom med gode råd angående din rørinstallation\nIndlæg af Momme » 02 okt 2007 11:45\nLige en kommetar til hvad man selv må. Man må ikke selv lave insterlatione hvis man køre med tryk ekspantion. Men der er ikke nogle der siger at en vvs mand ikke må lave open eksp. om til tryk eksp. ( og så er det hvis nok som med el hvis det er lave efter bogen så er der ikke nogle der håndhæver loven. Der hvor det kan give problemer er hvis der sker skade fordi der er lavet forkert så vi lforsikring ikke dække. = Lav det nu rigtigt eller lad vær med at lavet)\nJeg hvar selv lavet at midt og jeg er elektroniktekniker så det er heller ikke lige mit fag område med jeg kender en vvs mand som jeg har kunne spørger\nDet med rørskære komme lidt an på hvilken rør du værger. Du skal ku bruge den til jernrør ikke brugen hvis du vælger pex eller kobber.\nJeg tror det nemmest er kobberrør med pressamlinger med det er hvis også det dyreste.\nDu skal også passe på ikke at ende som vvs nørt jeg kan ikke se en radiator unde lige at kikke hvordan den er monterte\nIndlæg af søren ø » 02 okt 2007 17:09\nHvor ved du fra at man ikke selv må lave det hvis det er med tryk.exp.?\nTime: 0.193s | Queries: 40 | Peak Memory Usage: 3.15 MiB


Little Live Pets Light Up fugl - Snow Gleam\nSparkedragt, lilla str....\nDen søde fugl elsker at blive nusset på ryggen. Jo mere du nusser den, jo mere kvidrer og synger den. Du kan også prøve at indtale en besked, mens du holder knappen inde. Næste gang du trykker på knappen, vil fuglen sige den indtalte besked. Det kan skabe rigtig mange grin - igen og igen.\nJo mere nusseri, jo mere kvidren\nMed vinger der kan lyse\nKan gentage hvad du siger\nCategories: Forside Legetøj Little Live


Fashionable efteråret dame kjole sko lave hæle — Hvad er mulighederne? – moderne stil\nFashionable efteråret dame kjole sko lave hæle — Hvad er mulighederne?\nElegant let sko Falder sko kvinder lave hæle give den moderne fashionistas hundredvis af muligheder for hver dag at fremstå som kræves af det omskiftelige stemning af skønhed og selvfølgelig den mode industri. Afhængigt af den stil af denne sko kan gøre dig frække og romantiske, dristig og aggressiv, sublime og let, tilbageholdende og hæmmet. Designere tog sig af alle de damer, tage hensyn til deres interesser og præferencer. .\nAfhængigt af den stil af denne sko kan gøre dig frække og romantiske, dristig og aggressiv, sublime og let, tilbageholdende og hæmmet\nDesignere tog sig af alle de damer, tage hensyn til de interesser og præferencer\n, Du bare nødt til at vælge en egnet par i henhold til personlige præferencer og mode, trends og selvfølgelig til hende med at finde en bedste supplement af tøj og tilbehør\nEnhver kvinde at gå til butikken for den næste nye ting, du ønsker at bringe hjem en virkelig attraktiv og værdifuld erhvervelse, som vil pryde og en fortsættelse af den garderobe, og måske endda perle eller twist.\nEnhver kvinde at gå til butikken for den næste nye ting, du ønsker at bringe hjem virkelig gavnlige og værdifulde erhvervelse\nDer er tre grundlæggende: bekvemmelighed, sikkerhed, skønhed\naf sådanne sko, kan du gå shopping, med timer brugt i utallige indkøbscentre, på ingen måde vil påvirke din fysiske tilstand\nCasual sko med lav kursus bør ikke kun behageligt, men også smuk. Godt, nu butikker tilbyder et bredt sortiment for enhver smag og budget. I 2019 på toppen af mode tendenserne vil være elegant lukkede sko med en likør glas formet hæl loafers med sarte snøring, er de såkaldte Britiske lejligheder lukket.\nDu vil aldrig blive træt og vil ikke føle ubehag, mens du kører\nvi bør Ikke glemme, at disse modeller er perfekt egnet til livet på kontoret,\nde kan gå ture med børnene, for at mødes med venner, til at besøge biografer og cafeer\nUden tvivl en meget vigtig rolle spiller kvaliteten af materialet. Hvis du ønsker at købe billige sko af syntetisk læder erstatninger, tune, som næste forår vil du brug for et nyt par. For lang tids brug af mere egnede produkter, der er fremstillet af ruskind, blackout stof eller læder. Og glem ikke det faktum, at kun korrekt og grundig pleje er en garanti for, at dine sko vil holde mere end én sæson i træk.\nEn vigtig rolle spiller kvaliteten af det materiale,\nHvis du ønsker at købe billige sko af syntetisk læder erstatninger, tune, som næste forår vil du brug for et nyt par\nTil lang tids brug af mere egnede produkter, der er fremstillet af ruskind, tykt stof eller læder\nNu om farver. Selvfølgelig, den mest almindelige fortsætte med at være sort, brun, hvid palet. Er et populært valg til efteråret, selv om sidstnævnte er for let snavset og hurtigt tiltrækker en bred vifte af forurening. Af den måde, disse sko er ideelle til ture til arbejde, især hvis de har en streng og lakonisk dekorative elementer. Og klare konturer.\nSelvfølgelig, den mest almindelige fortsætte med at være sort, brun, hvid palet\nEr det perfekte valg til efteråret\nAltid købe produkter kun sin størrelse, ikke mere og ikke mindre\nVælg en model med stødabsorberende effekt af\nKomfortable sko — nøglen til din sundhed\nStilfuldt og minimalistisk sko\nVed at kombinere regler med tøj og tilbehør\nFør du kan starte en samtale om dette emne, bør du have en lille snak om, hvor vigtigt det er at tage sko på din egen størrelse. Ovenfor nævnte vi, at denne omstændighed. Nogle damer stadig nå at købe lidt sko, ikke at bekymre sig om sundhed og komfort. For at sikre, at produktet tog form af fødder, behandle det med særlige værktøjer, der er nu ofte sælges i butikkerne. Der er en anden gammel gennemprøvet middel: bære på dine fødder våde strikkede sokker, og iført sko rundt i huset for flere timer.\nAnkel støvler på en flad bane\naf Moderne kvinders loafers\nSå, vil ikke længere være distraheret, og gå direkte til spørgsmål i denne sektion.\nEn moderne fashionista en eller anden måde stadig mener, at modeller med lave hæle er ikke i stand til fuldt ud at formidle alle kvindelighed og skrøbelighed af en pige ‘ s silhuet. Du kan ikke forestille dig, kære læsere, hvor meget fejl, disse damer. Sådanne modeller har en lang række fordele, blandt hvilke der også er mulighed for at subtilt fremhæve alle de charme af din figur.\nEn moderne fashionista en eller anden måde stadig mener, at modeller med lave hæle er ikke i stand til fuldt ud at formidle alle kvindelighed og skrøbelighed af en pige ‘ s silhuet\nSådanne modeller har en lang række fordele, blandt hvilke der også er mulighed for at subtilt fremhæve alle de charme af din figur\ntil At harmonere med ensembler i alle genrer, vil vi opfordre dig til at lære at kombinere elementer af den garderobe\nOg at de passer harmonisk ind i ensembler i alle genrer, vil vi opfordre dig til at lære at kombinere garderobe elementer. Her er nogle eksempler:\nKlassiske pumps med lav hæle gå perfekt med de ting, der er blevet en fast fashion bombe i 2017. Det\ntil gulvet. Kun få mennesker ved, at disse sko er den bedste løsning, der dækker fuldt slanke ben moderne skønheder. En elsker af strenge og ikke meget\ndu skal være opmærksom på den klassiske sorte oxfords. Disse kits er gode inden for kontor liv, er de fuldt ud at opfylde alle kravene i det strenge (og til tider også!!!) dress code.\nLoafers og blyant nederdel\nOxfords med bukser, der passer\nballet sko og skind\nMini nederdele kan konkurrere med sine brødre, da det er med dem, så hader at forlade piger, selv om vinduet har længe været i begyndelsen af efteråret blade fra træer. Men her må vi være meget forsigtige: disse produkter kræver ekstra isolering for benene (strømper eller strømpebukser), og så disse produkter er ikke altid harmonisk udseende med en flad sål.\nvar, er og vil altid være i enhver kvindes garderobe. Og hvis du ønsker at bære sko, som vi drøfter ting fra denim, skal du vælge bukser med en tilspidset form. Tilføj billede, t-shirts, shirts, skjorter og bluser, og din casual bue vil altid være raffineret, elegant og original.\nPumper uden hæle med røde bukser\nOpmærksomhed! Prøv ikke på sko til at falde på en nøgne ben. Stadig, i den kolde, vil du nødt til nogle gange at bære sokker, så tag et par.\nDen korte eller den overflod af indretningen?\nFor nogen er ikke en hemmelighed, at moderne fabrikanter elsker at overraske fashionistas med smukke tilføjelser. Dette giver dig mulighed for at gøre sko, selv det mest enkle og tilbageholdende design mere sofistikeret og feminin. For eksempel, i år igen kommet på mode stor spænde dekoreret med sten og rhinestones, metal nitter og andre interessante emner.\nModerne producenter elsker at overraske fashionistas med smukke add-ons\nDette giver dig mulighed for at gøre sko, selv det mest enkle og tilbageholdende design mere sofistikeret og feminin\ni år igen kommet på mode stor spænde dekoreret med sten og rhinestones, metal nitter og andre interessante ting\nI dag er det almindeligt at fokusere ikke kun på sokker, selv om dette element er at ignorere det ikke det værd. Den tendens er nu massiv dele med guld eller sølv overflader. Især interessant at se på produktet med en lille hæl på bagsiden, som er limet store funklende sten.\nStropper er ikke første år, er den vigtigste egenskab af sko med en lille stigning. Men at bære dette sofistikerede og smukke tilbehør, at en pige skal være ejer af en perfekt ankler. Og glem ikke det vigtigste spørgsmål for udsmykning sko, er det faktum, at de modeller, der skal se harmonisk og passe på dine valgte måde, dygtigt supplement til det, i stedet for at blive første violin i orkesteret.\nOpmærksomhed! Hvis du vælger et par lavet af patenteret læder, undgå store mængder af sten og krystaller. De vil distrahere alle opmærksom på sig selv.\nDen tendens er nu massiv dele med guld eller sølv overflader af\nStropper er ikke første år, er den vigtigste egenskab af sko på en lille stabil elevation\nModel skal se harmonisk, og passer perfekt ind i dit valgte billede\nAf den måde, dette materiale er perfekt for sko, der er beregnet til den første frost om efteråret. Det er praktisk, let at rengøre og pleje. Men bare være forsigtig: ved høj temperatur, den resonanser af overfladen af huden vil begynde at revne og hurtigt bliver grimme.\nAt have en lav hæl, gør det muligt for designere til at skabe nye og spændende modeller, der vil være i næste sæson er meget populære og relevante. I dette afsnit tilbyder vi dig at se nogle stilfulde og trendy omgivelser. Så der du går!\nCrepery eller kapers\n. Der er ingen tvivl om hælen, det er snarere en platform, men hvorfor ikke købe en stilfuld par sko med snørebånd til den kølige tid på året.\nKapersy sko på platform\nflyttet gang fra mænds garderobe og omklædningsrum. Perfekt til kits, bestående af bukser og denim-produkter. Nogle særligt dristige og modige fashionista de er ofte bruges til at generere billedet med korte nederdele.\nOxford har flyttet én gang fra mænds garderobe og omklædningsrum\nkarakteristiske, oprindelige træk – lys sål og snørebånd. De kan let forveksles med loafers eller mokkasiner. Ja, de har mange ligheder, men for at bestemme navnet på skoene er nok bare at kigge på sålen. Det faktum, at disse sko var kvinder fra sejlere. Ribbet overflade og lys skygge blev opfundet ved en tilfældighed — den første funktion er ikke tilladt at slippe væk og fødder og den anden for ikke at efterlade mærker på hvide dæk.\nSom for kontor valg, her er domineret af modeller, der i den klassiske stil. Dette er normalt yndefuld og smuk båd med yndefulde lille hæl. Det bør være styret af reglerne i dress-code. Hver organisation opstiller sine egne regler og begrænsninger, men der er konventionelle fonde. Ifølge dem, er du nødt til at købe modeller af lav-key og enkle farver som sort, grå, blå, brun, hvid eller beige. Og glemme, selvfølgelig, på patent læder. Det er bedre at give fortrinsret til materiale med en mat overflade. Det kan være ruskind eller læder.\nSom for kontor valg, her er domineret af en model lavet i en klassisk stil,\nYndefulde og smukke båd med yndefulde lille hæl\ner Bedre til at give fortrinsret til materiale med en mat overflade. Det kan være ruskind eller læder\nAf den måde, skal du ikke vælge produkter af syntetiske erstatninger. For det første, at de kan opføre sig uforudsigeligt ved lave temperaturer, og for det andet, er huden på fødderne i disse sko er absolut ikke trække vejret. Ikke sparer, fordi det påvirker sundhed og skønhed i dine fødder.\nMode sko for tyk hæl 2018\nHvad at bære med beige sko: fashionable billeder\nAften, og cocktail kjoler til gravide kvinder


Åbent referat af BE-møde 3-2020 - 23. juni 2020.pdf Åbent referat af bestyrelsens skype møde tirsdag 5. maj 2020.pdf Åbent referat af bestyrelsens skypemøde fredag 24. april 2020.pdf\nÅbent referat af BE-møde 1-2019 i Skydebaneforeningen dk - 14. marts 2019.pdf Åbent referat af BE-møde 2-2019 i Skydebaneforeningen dk - 1. maj 2019.pdf Åbent referat af BE-møde 3-2019 i Skydebaneforeningen dk - 27. juni 2019.pdf Åbent referat af BE-møde 4-2019 i Skydebaneforeningen dk - 1. okt. 2019.pdf Åbent referat af BE-møde 5-2019 i Skydebaneforeningen dk - 28. november 2019.pdf\nÅbent referat af BE-møde 1 og 2-2018 i Skydebaneforeningen dk - 2. maj 2018.pdf Åbent referat af BE-møde 3-2018 i Skydebaneforeningen dk - 26. juni 2018.pdf Åbent referat af BE-møde 4-2018 i Skydebaneforeningen dk - 13. sept. 2018.pdf Åbent referat af BE-møde 5-2018 i Skydebaneforeningen dk - 28. nov. 2018.pdf\nÅbent referat af BE-møde 1-2017 i Skydebaneforeningen dk - 24. jan. 2017.pdf Åbent referat af BE-møde 2-2017 i Skydebaneforeningen dk - 3. maj. 2017.pdf Åbent referat af BE-møde 3-2017 i Skydebaneforeningen dk - 20. juni 2017.pdf Åbent referat af BE-møde 4-2017 i Skydebaneforeningen dk - 12. sep. 2017.pdf Åbent referat af BE-møde 5-2017 i Skydebaneforeningen dk - 29. nov. 2017.pdf\nÅbent referat af BE-møde 1-2016 i Skydebaneforeningen dk - 11. febr. 2016.pdf Åbent referat af BE-møde 2-2016 i Skydebaneforeningen dk - 10. maj 2016.pdf Åbent referat af BE-møde 3-2016 i Skydebaneforeningen dk - 27. juni 2016.pdf Åbent referat af BE-møde 4-2016 i Skydebaneforeningen dk - 12. oktober 2016.pdf Åbent referat af BE-møde 4.1-2016 i Skydebaneforeningen dk - 8. november 2016.pdf Åbent referat af BE-møde 5-2016 i Skydebaneforeningen dk - 24. nov. 2016.pdf\nÅbent referat af BE-møde 1-2015 i SKBF.DK - 25. februar 2015.pdf Åbent referat af BE-møde 1A-2015 i Skydebaneforeningen dk - 8. april 2015.pdf Åbent referat af BE-møde 2-2015 i Skydebaneforeningen dk - 19. maj 2015.pdf Åbent referat af BE-møde 3-2015 i Skydebaneforeningen dk - 29. juni 2015.pdf Åbent referat af BE-møde 4-2015 i SKBF.DK - 17. sept. 2015.pdf Åbent referat af BE-møde 5-2015 i Skydebaneforeningen dk - 26. nov. 2015.pdf\nÅbent referat af BE-møde 1-2014 i Skydebaneforeningen dk - 13. jan. 2014.pdf Åbent referat af BE-møde 2-2014 i Skydebaneforeningen dk - 6. marts 2014.pdf Åbent referat af BE-møde 3-2014 i Skydebaneforeningen dk - 26. maj 2014.pdf Åbent referat af BE-møde 4-2014 i Skydebaneforeningen dk - 15. aug. 2014.pdf Åbent referat af BE-møde 5-2014 i Skydebaneforeningen dk - - 25. nov. 2014.pdf\nÅbent_referat_af_bestyrelsesmøde_1-2013_-_22__jan__2013_-_Skydebaneforeningen_Danmark.pdf Åbent_referat_af_bestyrelsesmøde_2-2013_-_14__jfeb__2013_-_Skydebaneforeningen_Danmark.pdf Åbent_referat_af_møde_3-2013_i_Skydebaneforeningen_dk_-_11.pdf Åbent_referat_af_møde_4-2013_i_Skydebaneforeningen_Danmark_-_14._maj_2013.pdf Åbent_referat_af_møde_5-2013_i_Skydebaneforeningen_dk_-_15._juni_2013.pdf Åbent_referat_af_møde_6-2013_i_Skydebaneforeningen_DK_-_31__juli_2013.pdf Åbent_referat_af_møde_7-2013_i_Skydebaneforeningen_dk_-_10._sept._2013._25.9.2013.pdf Åbent_referat_af_møde_8-2013_i_Skydebaneforeningen_dk_-_28._okt._2013.pdf Åbent_referat_af_telefon_BE-møde_9-2013_i_Skydebaneforeningen_dk_-_19._dec._2013.pdf\nÅbent Referat FU-møde 1 - 22. januar 2013.pdf Åbent Referat FU-møde 2 - 14. februar 2013.pdf Åbent Referat FU-møde 3 - 11. april 2013.pdf


De finansielle årsager til fraværet af kritisk journalistik om corona | PerBraendgaard.dk\nmandag, 26 juli 2021, 8:47 Per Brændgaard\t1 kommentar\nDet behøver ikke være hverken journalistisk inkompetence eller ond vilje, der ligger bag hele den danske presses totale svigt af befolkningen i dækningen af coronasagen. De gør simpelthen bare det, de bliver betalt for – og lader være med at gøre det, der ville få dem til at gå konkurs. Pressen er, som alle os andre, fanget i det finansielle system.\nSelvom det med moderne teknologi kan være meget billigt at drive et journalistisk medie, så har de danske medier over en lang årrække vænnet sig til at være store organisationer med store budgetter og højtlønnede medarbejdere, der kræver stor finansiering. Da den samme moderne teknologi med internettets udbredelse og gratisgørelsen af indhold har medført, at færre og færre personer ønsker at betale medier for deres produktion, så har mediecheferne naturligvis været nødt til at opsøge alternativ finansiering.\nEt medie har tre primære kilder til indtægt:\nSalg af adgang til indhold til slutbrugerne, f.eks. som abonnementssalg og løssalg\nSalg af annoncer til virksomheder, der ønsker at nå ud til læserne, lytterne og seerne for at sælge produkter eller holdninger\nStatsstøtte fra finansloven og mediestøtten – og dermed underkastelse for pressens minister, som er statsminister Mette Frederiksen\nSamtlige store, kendte nyhedsmedier i Danmark er i lommen på Mette Frederiksen. Hun kan beslutte at stoppe mediestøtten, hvis pressen bliver for kritisk. Det drejer sig om mange millioner hvert år – og for DR’s vedkommende er det flere milliarder kroner om året. Da brugerne samtidig ikke ønsker at betale for den journalistiske produktion, da de har vænnet sig til, at alt er gratis på nettet, så har regeringen aldrig nogensinde haft så stor kontrol over den danske presse som nu. De kalder det ‘public service’, men det er ‘public propaganda’, hvilket coronasagen har afsløret med fuld tydelighed.\nLøsningen er, at hver enkelt borger i Danmark holder op med at bruge statens medier. Det handler om, hvilke medier vi giver vores tid og opmærksomhed. Ligesom det er usundt at indtage for meget junk food, så er det også usundt at indtage for meget junk news. Der skal i det mindste være en balance mellem propaganda og journalistik, så man kan bevare og udvikle sin evne til selvstændig, kritisk tænkning. Det har fundamental betydning for et samfund, der ønsker at være et oplyst, demokratisk folkestyre.\nNår det er sagt, så skal pressen selvfølgelig også have mulighed for at insistere på deres ret til at lave journalistik, der udfordrer de narrativer om bl.a. corona, som deres finansielle kilder ønsker skal udbredes og fastholdes. Dette er dog ikke sket endnu, og pressen har ingen økonomiske incitamenter til at gøre det – med mindre folket boykotter pressen hvis de ikke tager sig sammen nu og begynder at gøre det arbejde, som folket tror, at de gør!\nForrige indlægSkal vi bare finde os i coronapas? Nej!Næste indlægLinkedIn censurerer ernæringsfaglig oplysning og debat\nonsdag, 28 juli 2021, 10:34 10:34\njeg har lige været til et oplæg med Steen Møller som kom med en god point. kan ikke huske det ordret men det handlet om også at blive tilskudsfrie. Jeg har igennem en længer tid også diskuteret det med nogle præster – de syns jeg er lige lidt for radikal når jeg siger at kirken har mistet sine berettigelse/tænder – at de er købt med embedsboliger, pensionordninger og embeder. Ganske rigtig som du skriver så har staten får meget mere kontrol over DR de sidste år men har også observeret hvordan der de seneste år er sneget sig mere og… Read more »


“Det varehus er fyldt med frygt. Derfor stiller ingen op som tillidsmand" | Netavisen Pio\n“Det varehus er fyldt med frygt. Derfor stiller ingen op som tillidsmand"\n3F-gruppeformand Jan Villadsen oplyser, at 3F har omkring 130 - 150 medlemmer, der arbejder på Nemlig.com’s centrallager i Brøndby\nJan Villadsen, gruppeformand, 3F Transport\n11:30 Uni-debat: Tid til at reformere optagelsessystem med social slagside\n11:16 Vil undtage selvstændige for øremærket barsel\n23. april 2021 - 15:43\nFagforbundet 3F har omkring 130 - 150 medlemmer blandt de 1.400 lagerarbejdere i Nemlig.com's store centrale varelager i Brøndby.\nDet oplyser formanden for Transportgruppen, Jan Villadsen, over for Netavisen Pio. Han bekræfter, at lagerarbejderne aldrig har haft en medarbejdervalgt tillidsmand. Og det skyldes ren og skær frygt. Frygt for at blive sat ned i tid, der betyder at de må forlade Danmark - eller andre former for repressalier.\n"Det varehus er fyldt med frygt. Derfor stiller ingen op som tillidsmand,” siger gruppeformanden til Netavisen Pio.\nIngen tør stå frem med navn\n“Vi står med en arbejdsplads med over 60 forskellige nationaliteter. De kommer alle sammen fra udlandet. Rigtig mange er kommet til Danmark på den oprindelige greencard-ordning, og så får de at vide, at hvis de ikke opfører sig ordentligt, så ryger de ned på 15 timer - og så ryger de ud af landet,” siger Jan Villadsen og fortsætter:\nså tror mange ansatte, at hvis de går til 3F, så bliver de fyret eller får en retssag på halsen\n“Når de bliver ansat skriver de under på en fortrolighedsklausul, og så tror mange ansatte, at hvis de går til 3F, så bliver de fyret eller får en retssag på halsen. Vi har talt med en del ansatte, og de er bange for rigtig mange ting, som man normalt ikke er bange for i Danmark.”\nJan Villadsen understreger, at frygten blandt nemlig.com-lagerarbejderne også betyder, at ingen står frem og bekræfter hvad Nemlig-com-ansatte anonymt har forklaret om arbejdsforholdene i især dagbladet Politiken:\n➜ Læs også:Ny sejr for fagbevægelsen: Online-supermarked tegner overenskomst\nMen det tør de ikke. Det tør de simpelthen ikke\n“Men det tør de ikke. Det tør de simpelthen ikke. De frygter at blive sat ned i timetal - og at de så ikke længere kan opholde sig i Danmark. Altså hvis der er nogle stykker, der begynder at stille sig op på ølkassen derude i det store varelager hos Nemlig.com og agiterer for, at nu skal vi stå sammen, og nu skal vi vælge nogle tillidsfolk, så vil der hurtigt komme nogen og sparke ølkassen væk under dem. Og de kan nok dansk. Det varehus er fyldt med frygt. Derfor stiller ingen op som tillidsfolk.”\nJan Villadsen finder det vanvittigt, at der end ikke eksisterer et samarbejdsudvalg hos Nemlig.com:\nDet er jo fuldstændig vanvittigt\n➜ Læs også:Fagforening håber Kurt Beier-dom ankes\n“Der eksisterer ikke engang en samarbejdsorganisation på Nemlig.com i Danmark - en virksomhed med 2.000 medarbejdere. Det er jo fuldstændig vanvittigt. Jeg kender simpelthen ikke nogen virksomheder af den størrelse, der ikke har en SU-organisation. Er det også 3F’s skyld? Gad vide om Nemlig.com’s ledelse har ansvar for noget som helst,” siger Jan Villadsen, der her henviser til, at Nemlig.com-ledelsen fredag udtaler til Netavisen Pio, at fraværet af tillidsfolk må 3F forklare:\n"Det spørgsmål skal du vel rette til 3F. Altså hvorfor de ansatte ikke har valgt tillidsrepræsentanter. Det er jo 3F, der har tegnet overenskomsten på arbejdstagersiden,” skriver Nemlig.coms pressechef fra PressConnect, Morten Huse Eikrem-Jeppesen, på vegne af stifter, medejer af og administrerende direktør hos Nemlig.com, Stefan Plenge.\nAmazon og Nemlig.com\nJan Villadsen ser store fællestræk mellem Amazon, der er kendt for at være meget fagforeningsfjendsk, og så Nemlig.com i Danmark:\n"Når jeg hører mine kollegaer i USA og andre steder fortælle mig om, hvordan Amazon agerer rundt omkring, så tænker jeg: Jamen, det er jo præcis dét vi oplever med Nemlig.com i Danmark. Det er akkurat samme mønster."\nBjarne - 23 april, 2021 - 16:59 - #10825\nLuk dog det vanvittige firma - og så få danske arbejdere igang...\nJens Peder Nielsen - 27 april, 2021 - 02:46 - #10895\nTænker du på 3F?\nFor ellers giver din kommentar ingen mening, de har haft overenskomst med 3F i årevis hos nemlig!\nMen igen igen begynder den politiske fagbevægelse deres mafiametoder til stor skade for det danske velfærdssamfund!\nHmmm - 24 august, 2021 - 16:53 - #13337\nNu gætter du Jens Peter, der har ikke været overenskomst i årevis\nHmmm - 24 august, 2021 - 16:53 - #13338\nAnonym - 23 april, 2021 - 17:17 - #10827\nHvis vi fik en whisselblower ordning der garanterede 2 års løn hvis du blev fyret p.g.a. oplysninger om firmaet. ville mange odt sige noget.\nJens Peder Nielsen - 27 april, 2021 - 02:47 - #10896\nHelt sikkert, nok bare ikke sandheden!\nTag nu alle de løgne der allerede hersker på grund af den politiske fagbevægelses mafiametoder!\npoul boie pedersen - 23 april, 2021 - 18:34 - #10829\nJo mere, der kommer frem i denne sag, jo tydeligere fremstår Nemlig.com som et gennemført usympatisk koncept med en virksomhedsdrift, med en ledelsesstil baseret på frygt og en dagligdag for de ansatte, hvor man aldrig, trods et vildt presset arbejdstempo, vil kunne opnå andet, end lige til øllet, og for en elendig betaling, at gøre det godt nok.\nHr. penge Plenge har udtalt, at det blot er moderne ledelsesmetoder, men realiteten er, at de udstiller et ultra gammeldags syn på, hvad der er et redeligt og rimeligt arbejdsliv. Det var sådanne ublu metoder, der sidst i 1800 og først i 1900-tallet førte til fremkomsten af fagbevægelsen, og samfundet er ved at køre slemt i grøften, hvis udtalt grådighed hos ejere og ledelse fører til tilstande, der allerede blev skildret i Chaplins film Moderne Tider, hvor tidstyrrani og monotoni tegnede et billede af rædderlige arbejdsforhold med overvågning og opskruet tempo i fabriker med samlebåndsproduktion.\nMan skal altid huske på, at liberalismen og dens kerne i markedsmekanismen er helt løsrevet fra en etisk fordring. Det, herunder prisdannelsen på arbejdsmarkedet, er bare en skide mekanisme. En virksomhed er et arbejdsfællesskab, og fordelingen af frugterne for indsatsen bestemmes i vores gældende system snarere end af markedsprisen, i høj grad de, af de der har magten, ejerne og ledelsen.\nOm forholdene udgør et rimeligt rum for fair fordeling, bliver et spørgsmål om den etiske standard, disse personer udviser. De seneste år har vist en udvikling der tydeligt viser, at den etiske ansvarlighed har visse mangler, med en grådig omfordeling fra gulvet og op på direktionsgangene, hvor den gigantiske selvovervurdering trives rigtigt fint.\nDen eneste modmagt arbejdsgiverne møder, er den rigtige fagbevægelse (ikke de gule virksomheder, som borgelige politikere har plantet og benævnt "fagforening").\nDet er som om, at det for den yngre generation ikke helt er feset ind, at klassekampen er lyslevende, og at lønmodtagerne i disse år taber terræn til en temmelig uhæmmet grådighed hos overklassen.\nSom en øvelse eller et lærestykke, må det være en opgave i detaljer at analysere Nemlig.com's udlevelse af denne afsporing af arbejdsforholdene i dagens Danmark og mobilisere fagbevægelsen, men også kampen mod social dumping med ordninger, der systematisk sætter importeret arbejdskraft i klemme.\nVerden er fuld af eksempler på rædselsfulde måder, som profitoptimeringen fører til at behandle arbejdskraften på, og med den vilde omfordeling fra gulvet til direktionsgangene\nThomas Graven - 24 april, 2021 - 15:49 - #10856\nTak for analysen Poul Boie PEDERSEN🙏🏼👍🏻👊🏼\nJens Peder Nielsen - 27 april, 2021 - 02:49 - #10897\nHar du nogensinde været på arbejdsmarkedet?\nDet er jo den måde det forgår på alle lagre under 3F!\nCoop, Jysk, Irma også videre også videre!\nPoul Boie du er jo hjernevasket!\nTror du også på QAnon?\npoul boie pedersen - 27 april, 2021 - 22:36 - #10932\nHvis du havde været ansat som lagerarbejder de bemeldte steder kunne du måske fremkomme med nogle lødige argumenter for at forsvare de jammerlige forhold, der oprulles her. Men med din tilgang til debatkultur generelt ville selv det nok drukne i de platte perfiditeter, som sædvanligvis vejer tungest i dine indlæg og som fritager dem fra større relevans.\nJens Peder Nielsen - 28 april, 2021 - 03:37 - #10939\nDe nævnte steder har overenskomst med 3F Poul;-)\nMener du at 3Fs overenskomst er jammerlige forhold?\nMen med din tilgang til fakta, kommer du sikker bare med flere patetiske angreb på gode lovlydige virksomheder!\nSørgeligt at det er niveauet!\nBrian Mortensen - 17 juni, 2021 - 19:54 - #12306\nDet gør du garanteret\nAage Juhl Jørgensen - 23 april, 2021 - 18:49 - #10830\nMan kunne jo også glæde sig over, at cirka 2.000 mennesker har et job i et erhverv som danskere betragter som skodjob. Prøv at se på fx landbruget: cirka 40-50 % af de ansatte kommer fra Østeuropa. Og hvad med hyrevognserhvervet!?\nSå er det op til fagbevægelsen, at trække det tunge læs mht organisering. Læste for nylig, at HK’s afgående Kim Simonsen de næste 6 år (fra han er 60 - 66) får 80 % af hyren. Så det er ikke der skoen klemmer...\npoul boie pedersen - 23 april, 2021 - 19:07 - #10831\nHele pointen er jo, at et underbetalt arbejde ikke er et job, men tværtimod udgør et pres på lønniveauet i det brede perspektiv. Glæden fra min side kan ligge på et beskedent sted; i stedet synes jeg personer, der får bragt varer ud fra Nemlig.com skulle tage at betale hvad det koster og i mellemtiden finde andre steder at købe ind.\nJens Peder Nielsen - 27 april, 2021 - 02:51 - #10898\nDet er jo det samme på alle de lagre som 3F har overenskomst med!\nEt opgør med 3F ville gavne!\nThor - 23 april, 2021 - 22:27 - #10837\n"et erhverv som danskere betragter som skodjob"\nDu aner ganske enkelt ikke, hvad du taler om. Der er masser af danskere, som gerne tager lagerjobs, og firmaerne får også tonsvis af ansøgninger, når de slår stillinger op, men der er i branchen en udbredt tendens til primært at benytte vikarer, som man kan skille sig af med fra den ene dag til den anden, hvis der er vrøvl med dem, og så udlændinge, som ikke kender deres rettigheder, og/eller er afhængig af en fast indtægt for at kunne blive her. Det er virkeligheden, Aage.\npoul boie pedersen - 24 april, 2021 - 01:08 - #10845\nJeg taler om Nemlig.com, som netop ikke er overrepræsenteret med indenlandsk arbejdskraft.\nThor - 24 april, 2021 - 10:03 - #10847\nJeg er med på, at nemlig.com har meget få danskere ansat på lageret, men det var nu også svar til Aage, som åbenbart mener, at danskere slet ikke gider lagerjobs i almindelighed, hvilket er fuldstændig forkert.\nJens Peder Nielsen - 27 april, 2021 - 02:53 - #10899\nJa nemlig som har samme system som Coop og Jysk!\nPoul vågn nu op;-)\nlasse - 5 maj, 2021 - 20:15 - #11213\nhold da op med det ævl og kælv, og løs problemerne i stedet for.\nBaseret på disse emner: 3F | Jan Villadsen | Nemlig.com\nArbejdsgiver i konflikt med fagbevægelsen: Berlingske er 100 procent på min side\nGennembrud i Nemlig-konflikt: Slut med misbrug af deltidsansatte\nNemlig.com-ansatte får mundkurv på\n3F varsler konflikt mod Nemlig-vognmænd\nMange-milliardær står bag Nemlig.com\nFire timer langt krisemøde mellem 3F og Nemlig.com