Klima og Uddannelse: Klimakrise kalder på uddannelse\nLæs mere om resultater af denne internationale forskning i klimaundervisning og uddannelse for bæredygtig udvikling her\nInternational Alliance of Leading Education Institutes (IALEI) er verdens første tænketank inden for uddannelsesforskning. Den består af ti af verdens førende forsknings- og uddannelsesinstitutioner inden for forskning og uddannelse.\nIndsendt af Soren Breiting kl. 3:16 PM Ingen kommentarer:\nEtiketter: anbefalinger om klimaundervisning, COP15, klimatopmøde, klimaundervisning, Tiåret for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling\nNyt netværk for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling på DPU\nDanmarks Pædagogiske Universitetsskole, Aarhus Universitet, bliver koordinator for et nyt regionalt FN-netværk, der skal sikre videndeling mellem forskning og praksis om Uddannelse for Bæredygtig Udvikling. Undervisningsminister Bertel Haarder gæster i den anledning DPU’s internationale konference om klima og uddannelse.\nUnder klimatopmødet i København afholder DPU den 11. december en konference, om hvordan uddannelse kan blive del af løsningen på klimaudfordringen.\nEn række forskere holder oplæg på DPU under overskriften\n’Can Education Change the Climate?\nPå konferencen taler også undervisningsminister Bertel Haarder om etableringen af et nyt netværk Uddannelse for Bæredygtig Udvikling. Netværket skal sikre videndeling mellem forskning i Uddannelse for Bæredygtig Udvikling og praksisorienterede initiativer på skoler og uddannelsesinstitutioner i Danmark.\nNetværket får status af Regional Centre of Expertice under United Nations University, og DPU bliver koordinator for netværkets aktiviteter.\nBertel Haarder ser store muligheder i det nye netværk:\n"Vi har postet mange ressourcer i at udvikle undervisningsmaterialer til at undervise i bæredygtighed, til at lave hjemmesider med inspiration til lærere og elever og afholde konferencer for skoler og gymnasier. Det altafgørende for mig er, at der bygges på viden og ikke på tro og halvreligiøse forestillinger. Det glæder mig, at de mange tiltag nu kan koordineres og kvalificeres af forskerne på DPU," siger Bertel Haarder.\nHan mener, at netværket kan være med til at skabe større bevidsthed om bæredygtighed allerede i skolen:\n"Klimatopmødet er kun begyndelsen. Vi skal alle være bevidste om bæredygtighed, og den bevidsthed begynder i skolen og fordrer, at lærerne er klædt på og har et brohoved til forskning og udvikling," siger Bertel Haarder.\nTiåret for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling\nMulighederne skal udnyttes nu, hvor FN har udnævnt 2005-2014 til ’Tiåret for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling’.\nAlligevel viser ny international forskning, at uddannelse fortsat er det glemte element i de globale forhandlinger om klimaforandringerne. Og der er stadig langt fra de fine ambitioner til praksis, mener professor Jeppe Læssøe, DPU, Aarhus Universitet, og projektleder på det internationale forskningsprojekt: ’Climate Change and Sustainable Development: The Response from Education’.\nTil gengæld ser professor Jeppe Læssøe det nye netværk som et eksempel på en brobygning mellem ambitioner og praksis:\n”Der er fortsat en ubalance mellem, hvor meget Uddannelse for Bæredygtig Udvikling fylder i politiske dokumenter, og hvor lidt der rent faktisk gøres i praksis ude på skolerne. Men jeg ser dette netværk som det første spadestik i en målrettet indsats for at få Uddannelse for Bæredygtig Udvikling integreret i praksis,” siger Jeppe Læssøe.\nYderligere information om konferencenPå konferencen ’Can Education Change the Climate’ belyser en række eksperter, hvilken rolle uddannelse og kommunikation spiller i indsatsen for at modvirke klimaproblemerne.\nForskerne bag forskningsprojektet ’Climate Change and Sustainable Development: The Response from Education’ præsenterer resultater og anbefalinger fra et års forskningsarbejde i tænketanken International Alliance of Leading Education Institutes.\nKonferencen har to temaer:\nFørste tema handler om mulighederne for at fremme bæredygtig udvikling gennem uddannelse.\nAndet tema sætter fokus på klimakommunikation mellem eksperter og offentlighed i kampen mod klimaforandringer.\nKonferencen foregår på engelsk\nFri entré, men tilmelding nødvendig senest 9. december 2009.\nTid og stedFredag den 11. december 2009, kl. 9.30-17.00DPU, Aarhus UniversitetTuborgvej 1642400 København NV Kontakt: Jeppe Læssøe; tlf: 8888 9041 e-mail: jepl@dpu.dk\nIndsendt af Soren Breiting kl. 7:53 AM Ingen kommentarer:\nEtiketter: bæredygtighed, COP15, dpu, klimaundervisning, Tiåret for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling, uddannelse for bæredygtig udvikling\nIndsendt af Soren Breiting kl. 3:02 AM Ingen kommentarer:\nArbejde med bæredygtig udvikling fra 3. til 8. klasse – Fire TUBU-skolers erfaringer\nAf Søren Breiting,\nInstitut for Didaktik,\nArtikel (minus illustrationer) publiceret i tidsskriftet Pædagogisk Orientering. december 2008, PO 4 side 10-19, tema nummer 'Samfundts bæredygtige skole', udgivet af Pædagogisk Landsforening for Orientering.\nVi er midt i UNESCOs højt profilerede tiår for uddannelse for bæredygtig udvikling, i Danmark kaldet TUBU. Tiåret (2005-2014) har til formål at udvikle kvaliteten af uddannelse for bæredygtig uddannelse (UBU) ikke bare i de formelle uddannelsessystemer, men i alle former for rammer for læring.\nFolkeoplysning er således også på dagsordenen. Samtidig med at få fokuseret på, hvordan uddannelse for bæredygtig udvikling kan forstås, er det også en indsats for at gøre alle aktører engagerede i, hvordan man bedst kan tænke sig at bidrage gennem uddannelse mod en mere bæredygtig fremtid.\nHer fortælles der om fire folkeskoler, der har deltaget i et udviklingsarbejde sammen med forskere fra DPU om at udvikle deres undervisning i retning af uddannelse for bæredygtig udvikling, støttet af Undervisningsministeriet.\nKan 3. klasse arbejde med bæredygtig udvikling?\nSelve begrebet bæredygtig udvikling er både meget komplekst og meget abstrakt. Det er derfor naturligt at spørge, om det overhovedet har mening at tænke på UBU i de mindre klasser i folkeskolen. Så meget desto mere interessant er det, at tre 3.-klasser på en skole har deltaget i TUBU-projektet, og erfaringerne fra deres arbejde nu foreligger. Inden vi kikker nærmere på klassernes arbejde, vil vi lige træde lidt tilbage og se på selve opgaven, uddannelse for bæredygtig udvikling. Selv om ’bæredygtig udvikling’ (BU) er kernen i uddannelse for bæredygtig udvikling, så er et begreb jo ikke så meget bestemt af ordet eller termen for det, men af det indhold, som man tillægger forståelsen af begrebet.\nSer vi konkret på bæredygtig udvikling, så er det langt lettere at beskæftige sig med sider af en udvikling, der tyder på, at udviklingen netop ikke er bæredygtig, end det er at gøre sig præcise tanker om, hvordan en bæredygtig udvikling konkret kan eller bør se ud. Allerede dermed kan man indirekte tilrettelægge undervisning, der har funktion som UBU, men som ikke står og falder med elevernes modenhed til at kunne arbejde med begrebet bæredygtig udvikling.\nDette giver dog anledning til at se på, om det nu er fornuftigt at lade elever arbejde med dele af udvikling, som på forhånd rummer nogle negative perspektiver for dem. Umiddelbart synes det jo ikke at være pædagogisk forsvarligt at belaste små elever med sorte udsigter for fremtiden, men her kommer erfaringer fra tidligere udviklingsarbejder os til hjælp. Det afgørende er ikke, om eleverne arbejder med ’negative’ problemer, men hvordan de arbejder med dem. Det vender vi tilbage til.\n3. klasser arbejder med udviklingen i Guatemala og Danmark\nI de tre 3. klasser har de arbejdet med et langt forløb i natur/teknik og delvist i andre fag, som i klassen blev omtalt som emnet ’Guatemala’. Ud over noget personligt kendskab til Guatemala var valget påvirket af, at Børnenes ulandskalender netop havde levevilkår hos indianerbefolkningen i Guatemala på programmet. Hermed lå en række undervisningsmidler tilgængelige: bøger, film, online spil m.v.\nMen er et undervisningsforløb om Guatemala automatisk noget, som vi bør kunne kalde ’uddannelse for bæredygtig udvikling’ UBU? Det har vi fra DPU ikke ment, for der må være nogle særlige kvaliteter ved UBU for, at det er meningsfyldt at gøre en indsats for at udvikle og udbrede det, sådan som der lægges op til af UNESCO.\nHer kan det være nyttigt at minde om Brundtland-rapportens definition af begrebet bæredygtig udvikling (BU). Selv om den er tilbage fra 1987, så er den efter vores mening stadigt det bedste udgangspunkt i forbindelse med uddannelse for bæredygtig udvikling:\n”Bæredygtig udvikling er en udvikling, hvor behovene for dagens mennesker bliver tilfredsstillet, uden at det ødelægger mulighederne for, at fremtidige generationer får tilfredsstillet sine behov”\nDet vil altså sige, at hvis man vil arbejde med Guatemala og have et perspektiv mod bæredygtig udvikling, så vil det være oplagt at se på, hvad det vil sige at tilfredsstille menneskers behov i dag.\nDerfor havde de tre lærere, der arbejdede sammen om Guatemala-emnet, fundet frem til nogle elevaktiviteter, der skulle hjælpe eleverne til at fokusere på, hvor forskelligt vi forbruger i Danmark og i Guatemala, og at ikke alt, vi forbruger er lige vigtigt. Lærerne valgte at lade eleverne lave lister over de julegaver, som de netop havde fået til jul. I forlængelse heraf skulle eleverne give nogle bud på, hvad en opdigtet dreng, Pedro, mon kunne have fået selv i julegave. Denne opgave gav kun mening, fordi eleverne på det tidspunkt havde fået et vist indblik i dagliglivet for en indiansk familie i Guatemala, bl.a. gennem materialerne fra Børnenes Ulandskalender.\nUanset det manglende detailkendskab til julegaver i Guatemala, så var eleverne meget opmærksomme på, at Pedro nok fik nogle meget beskedne julegaver i forhold til deres egen høst af julegaver, og at der sikkert også var et større element af ’nyttige’ julegaver for Pedro end for dem selv. Det viste sig også, at en meget stor del af de danske børns julegaver krævede elektricitet. Det var en god pointe at konstatere, for dermed blev der en direkte sammenhæng med forbruget af resurser, som også er et vigtigt aspekt af BU.\nDet passede så meget desto bedre ind i forløbet i eleverne forståelse af levevilkårene, fordi eleverne forinden havde haft til opgave at sammenligne boligen i Danmark og Guatemala. Som led i matematikundervisningen havde eleverne lavet opmålinger af deres egne hjem: mål på lejligheden eller parcelhuset og ruminddelingen, som var blevet overført til tegninger af grundplaner i en passende målestok.\nDesuden skulle de lave en tilsvarende tegning af, hvordan de forestillede sig Pedros hjem se ud. De var opmærksomme på, at der nok var udendørs køkken, for det havde de fået fornemmelse af fra undervisningsmaterialerne. Ligeledes var de ikke i tvivl om, at der ville være ét eller ganske få rum i huset, og at den samlede grundplan ville være meget mindre end deres eget hjem.\nHermed var det blevet meget konkret for eleverne, at der var store grundlæggende forskelle mellem levevilkårene for dem selv og for indianere i Guatemala. Disse blev kun endnu tydeligere efter, at eleverne havde udstyret deres egne hjem og Pedros hjem med ’el-ting’ efter, at de hjemme hver især havde lavet optællinger af, hvilke el-ting og hvor mange de havde. Det var selv for lærerne meget overvældende resultater.\nDet var oprindeligt planlagt, at eleverne skulle arbejde med nogle typiske natur/teknik aktiviteter om energi som en faglig uddybning af forbruget af el og energiforsyning, både fra fossile brændstoffer og fra vedvarende energikilder. Men nogle af de fælles elevopgaver havde taget tiden forinden, så det måtte udsættes til det kommende skoleår.\nI tilknytning til konkretiseringen af levevilkårene i Guatemala og Danmark var der en række drøftelser i klasserne om, hvad man gjorde for at få til livets opretholdelse. Hvad kunne man gøre, hvis man blev arbejdsløs, eller hvis man blev syg osv.\nNetop fordi hele forløbet var bygget op over, at eleverne skulle kunne identificere sig med Pedros liv i Guatemala, var der et overraskende stort engagement i den type drøftelser i klassen. I opbygningen af engagement og identitet havde lærerne blandt andet brugt nogle tilgange, som især kendes fra storyline metoden.\nOvenstående gengiver nogle vigtige ingredienser i den del af forløbet, som gav eleverne en første indføring i forskelle i levevilkår mellem at leve i et iland og et uland, og oven i købet at være en etnisk minoritetsgruppe i ulandet. Men det er der måske ikke så meget udviklingsperspektiv i umiddelbart. Derfor havde lærerne planlagt en del af forløbet, hvor der blev fokuseret på levevilkår for et barnebarn af dem selv og et barnebarn af Pedro. Denne vigtige del af forløbet blev i den ene klasse sat i gang med en fantasirejse ud i fremtiden, som læreren fortalte for at sætte fantasien i gang om mulige udviklingstræk.\nSom et afgørende element i UBU arbejdede eleverne med forestillinger om, hvordan de forventede udviklingen ville gå for bl.a. Pedros barnebarn, og hvad de gerne så udviklingen bragte. Hermed var der åbnet op for at overveje, hvad der mon skulle til for, at udviklingen kom til at gå i ønsket retning.\nSom observatør kunne jeg glæde mig over en overraskende stor og vedholdende opmærksomhed fra de fleste elevers side gennem dette lange forløb, som omhandlede store komplekse og kontroversielle problemstillinger ført ned i 3. klasse.\nNogle af de mange flere detaljer fra forløbet kan læses i den angive rapport.\nBæredygtig udvikling som undervisning i de store klasser\nTre andre skoler har arbejdet med bæredygtig udvikling som led i udviklingen af uddannelse for bæredygtig udvikling i 7. klasse henholdsvis 8. klasse. Her er udfordringerne naturligvis ganske anderledes end i 3. klasse, men alle lærere har været fælles om, at der skulle en særlig indsats til at gøre sig klart, hvad det særlige ved uddannelse for bæredygtig udvikling måtte være i forhold til velkendt ’almindelig’ undervisning.\nFor de store elever har det imidlertid været muligt at diskutere og forholde sig til selve begrebet ’bæredygtig udvikling’. Ikke sådan, at eleverne straks kunne gøre brug af det ud fra en på forhånd klar opfattelse af, hvad det måtte dække, men fordi det var muligt mere direkte at drøfte begrebet knyttet til konkrete problemstillinger.\nDe to skoler med deltagende 8. klasser har således haft fokus på fødevareproduktion og bæredygtig udvikling, blandt andet motiveret af, at elever i puberteten ofte er særligt engagerede i problemstillinger, der angår dem selv meget direkte. Fokus har ikke blot været på økologisk produktion af fødevarer versus konventionel produktion med brug af pesticider, kunstgødning m.v. men også knyttet til den stående debat om den globale opvarmning og udledningen ad CO2.\nSom led i arbejdet har eleverne været introduceret til forståelsen af modsat rettede interesser knyttet til udviklingen – forskellige personer og organisationer har forskellig interesse i, hvordan udviklingen former sig, og det er en vigtig grund til, at det ikke er let at blive enige om, hvordan udviklingen ’bør’ være.\nLærerne har brugt rollespil som aktivitet til at støtte elevernes forståelse af sådanne problemstillinger, samt til skærpelse af deres egne argumenter og refleksioner. Ligeledes har der været fokus på, hvad deres egne holdninger var i forhold til andres, og hvad dette måtte betyde for deres mening om fremtidens udvikling.\nSom et særligt vigtigt perspektiv for uddannelse for bæredygtig udvikling har der været sat fokus på, hvilke konflikter der kunne forestilles mellem elevernes børnebørns interesser og de beslutninger og interesser, der præger nutiden.\nPå den ene skole blev der i projektperioden indført fælles spisning til frokost, hvilket konkretiserede mange spørgsmål om fødevarers kvalitet og det bæredygtige perspektiv, men også gav en klar sammenhæng til sundhedsmæssige aspekter af bæredygtig udvikling. Det viste sig nemlig, at en overraskende stor del af de deltagende elever hverken havde madpakke med til frokost, eller havde spist ordentlig morgenmad, før de tog hjemmefra.\nDerfor kom projektet også til at omfatte, at eleverne udviklede en kostplan for deres egen familie for en dag, hvori der både skulle tages hensyn til kostens sundhedsmæssige værdig og påvirkning af miljøet. Dette skete med henblik på at give indtryk af kompleksiteten i spørgsmål om bæredygtig udvikling, samt at knytte nogle overordnede pointer om bæredygtig udvikling til en konkret dagligdags aktivitet.\nGruppearbejde i 7. klasse om bæredygtig udvikling\nLærergruppen om to 7. klasser lagde vægt på at lade grupper af elever selv definere, hvad de ville arbejde med af aspekter af bæredygtig udvikling. Arbejdet blev knyttet til en ’den arbejde skoles dag’ med besøg af forældre og fremvisning af gruppernes arbejde styret af eleverne selv. Ideen var blandt andet på den måde at kunne appellere til alle elever uanset deres engagement i skolearbejdet og boglige kunnen.\nSom optakt arbejdede klasserne med selve begrebet bæredygtig udvikling og de forestillinger, som kunne knyttes til det. De konkrete gruppearbejder illustrerede glimrende, hvor omfattende aspekter knyttet til bæredygtig udvikling kan være. Fra konkrete problemer med oversvømmelser som følge af klimaændringer til spørgsmål om demokrati, medansvar og sammenhænge mellem holdning og konkrete handlinger.\nEr det nedslående at arbejde med udviklingsproblemer?\nSom nævnt er der næppe nogen idé i at give elever et sort syn på fremtiden. Nærmere omvendt kunne man hævde, at forudsætningen for, at vi i skolen bidrager til aktive voksne, er, at vore elever forlader skolen med mod på livet og tiltro til deres egne evner og muligheder. I de fire skolers arbejde har vi da også set, at selv om klasserne var optaget på sin vis af problematiske udviklingstendenser, så smittede de ikke negativt af på elevernes egne personlige opfattelser.\nDette har meget at gøre med, at eleverne i mange tilfælde kunne mærke, at de selv voksede med opgaven. De blev både mere vidende, ja i tredje klasse mere vidende end deres forældre, og lærte at kunne begå sig for eksempel over for en større forsamling af forældre, eller at kunne klare andre ting, de ikke var vant til.\nSamtidig bidrog de anvendte arbejdsformer i mange tilfælde til, at der blev rykket noget rundt på ’hierarkiet’ i klasserne mellem eleverne med høj præstige og elever, der ikke følte sig regnet for så meget. Det skyldes det velkendte, at når man bevæger sig væk fra de strengt boglige og ’skolefaglige’ kvalifikationer, så vil nogle elever få anledning til at vokse, både i kompetence og i social anseelse.\nKan man definere uddannelse for bæredygtig udvikling UBU?\nI et arbejde, vi på DPU har lavet for Undervisningsministeriet, nåede vi frem til følgende formulering af, hvad vi kan forstå ved UBU i Danmark:\nUddannelse for Bæredygtig Udvikling er uddannelse og folkeoplysning, der tager ønsket om bæredygtig udvikling alvorligt med henblik på, at deltagerne får det bedst mulige grundlag for at kunne overveje og handle kompetent og engageret i samspil med andre i forhold til komplekse, kontroversielle problemstillinger af betydning for nuværende og kommende generationers livskvalitet og den globale udvikling.\nSådan en formulering kræver at blive tygget igennem flere gange for at man får fat i essensen. Men det vil fremgå, at UBU ikke drejer sig om at få elever eller andre til at opfatte verden på en bestemt måde eller at gøre nogle bestemte ting. Der er meget mere fokus på at udvikle aktive borgere, der er indsigtsfulde og villige til at engagere sig i komplicerede problemstillinger og så at arbejde med at fremme løsninger, som de selv og andre finder fornuftige. I mange sammenhænge vil vi sige, at det drejer sig om at styrke elevernes handlekompetence over for udviklingsproblemer.\nVi kan så spørge os selv, har de omtalte skoleprojekter levet op til sådan en indkredsning af uddannelse for bæredygtig udvikling? Det vil jeg overlade til læseren. Og jeg vil tilføje endnu et spørgsmål til læseren.\nIndeholder ovennævnte indkredsning af uddannelse for bæredygtig udvikling nogle fornyende elementer i forhold til sådan, som folkeskolen fungerer i dag?\nLæs mere om skolernes arbejde og om uddannelse for bæredygtig udvikling i rapporten\n’Uddannelse for Bæredygtig Udvikling i danske skoler. - Erfaringer fra de første TUBU-skoler’\nAf Søren Breiting & Karsten Schnack i samarbejde med lærergrupperne. Rapporten vil kunne hebntes gratis på http://www.TUBU.dk , når den foreligger medio 2009.\nIndsendt af Soren Breiting kl. 9:39 AM Ingen kommentarer:\nDanmarkshistorien.dk Danmarkshistorie også for undervisning i natur og miljø\nDanmarkshistorien.dk bliver et relevant websted også til undervisning i miljøproblemer og deres løsning.\nArbejdet med natur og miljø og ikke mindst med bæredygtig udvikling i skolerne gør historien mere og mere vigtig. Uden sammenkædning af udviklingen for menneskets udnyttelse af naturen gennem tiderne, mister eleverne mange pointer om, hvad der ligger bag den natur og det miljø, vi har i dag, og hvilke udfordringer vi står over for.\nDen 14. maj 2009 åbnes et nyt websted om danmarkshistorien. På Danmarkshistorien.dk bliver der tilgængelige historiske oplysninger og sammenhængende fortællinger om den danske historie.\nMaterialet er opdelt i tre dele:\n• en samlet fremstilling af Danmarks historie fra forhistorisk tid og frem til i dag\n• et historisk leksikon med artikler om historiske personer, begivenheder og fænomener\n• en kildedatabase\nDisse vil du møde som Beskrivelser af historiske perioder, Leksikon og kilderTidslinje, som linker til de forskellige historiske perioder.\nDet er medarbejdere fra Aarhus Universitet fra Historisk Afdeling, IHO der har udviklet materialet, som bliver et storstilet historisk formidlingsprojekt.\nHeldigvis bliver adgangen til danmarkshistorien.dk gratis.\nOg der skulle blive rige muligheder for at interagere med websitet og dets udviklere. Selv om danmarkshistorien.dk mest er tiltænkt at gøre gavn for voksne og gymnasieelever, er jeg sikker på, at vi kan få meget glæde af materialet i folkeskolen, både til os lærere og til elever i de store klasser.\nDer loves os en alsidig og kvalificeret viden om Danmarks historie fra forhistorisk tid til i dag.\nAnne Sørensen er projektkoordinator.\nHer er lidt mere info om www.danmarkshistorien.dk fra instituttets nyhedsside:\nNy historiehjemmeside fra IHO Den 14. maj 2009 åbner en ny hjemmeside om Danmarks historie fra oldtiden til i dag.\nHjemmesidens tekster er udarbejdet af ca. 35 forskere fra Aarhus Universitet og har base på Institut for Historie og Områdestudier.\nFormålet med hjemmesiden danmarkshistorien.dk er at give offentligheden og undervisningssektoren mulighed for at få kvalificeret, verificeret og tilgængelig viden om danmarkshistorien.\nProjektet er en del af Det Humanistiske Fakultets strategiplan 2009-2012. Det ledes og koordineres af en projektleder og en redaktionsgruppe bestående af forskere, studentermedhjælpere og ph.d.-stipendiater.\nProjektet har modtaget støtte fra Augustinus Fonden, Dronning Margrethes og Prins Henriks Fond, G.E.C. Gads Fond og Aarhus Universitets Forskningsfond.\nHjemmesidens indhold www.danmarkshistorien.dk består dels af tekster, der er skrevet til hjemmesiden, dels af historiske kilder.\nI hovedtræk består hjemmesidens indhold p.t. af:\n• en fremstilling af Danmarks historie fra oldtiden til i dag, opdelt i perioder\n• et leksikon med artikler om fx emner, personer og begivenheder med ca. 250 opslag\n• en kildesamling med ca. 400 kilder (tekst, lyd og billede)\n• en interaktiv tidslinje, der giver adgang til hjemmesidens materiale\n• en undervisningsdel, der præsenterer temapakker, kronologiske oversigter, myter m.m.\nDer er lige nu tale om ca. 3000 siders historisk tekstmateriale, hvortil kommer lyd og billeder. Hjemmesidens indhold linkes internt, så brugeren får forslag til flere informationer, der har relevans til det valgte emne, og der linkes også til relevante eksterne hjemmesider.\nIndsendt af Soren Breiting kl. 6:34 AM Ingen kommentarer:\nEtiketter: danmarkshistorie, danmarkshistorien.dk, dansk historie, historie, historieformidling, historiefortælling, historiens gang, historieundervisning, online historie, Aarhus Universitet\nStrategi for FN’s tiår 2005-2014 for Uddannelse for bæredygtig udvikling\nHer er hele Undervisningsministeriets strategi i anledning af FNs dekade for Uddannelse for Bæredygtig udvikling, som vi nu er midt i:\n- strategi for FN’s tiår 2005-2014\n© Undervisningsministeriet 2009\nMålet med en dansk strategi for uddannelse for bæredygtig udvikling\nInitiativer og handlinger\nDenne strategi er Undervisningsministeriets bud på, hvordan uddannelsessektoren kan bidrage til implementering af FN’s tiår for uddannelse for bæredygtig udvikling.\nStrategien for uddannelse for bæredygtig udvikling skal sikre, at børn, unge og voksne bliver bevidste om begrebet bæredygtig udvikling, og at de gennem viden, kundskaber og færdigheder bliver i stand til at handle kompetent. Herved bidrager uddannelsessektoren til at styrke regeringens grønne profil.\nGennem inddragelse af bæredygtig udvikling i alle relevante læreplaner i grund- og ungdomsuddannelserne samt i læreruddannelserne vil koblingen mellem naturfag, samfundsfag og humanistiske fag blive tydeligere. Eksempelvis vil kendskab til flere problemstillinger med relation til klimaforandringer give oplagte muligheder for at lave flerfaglige undervisningsforløb.\nMed strategien for uddannelse for bæredygtig udvikling er der skabt grundlag for, at alle dele af uddannelsessektoren bidrager aktivt til at virkeliggøre de intentioner, der var baggrunden for vedtagelsen af FN’s tiår for uddannelse for bæredygtig udvikling 2005-2014.\nAnsvaret for gennemførelsen af tiåret for uddannelse for bæredygtig udvikling har FN lagt hos UNESCO, der er kommissionen for uddannelse, forskning, kultur og kommunikation. Ansvar for udarbejdelse af en national strategi samt opfølgning heraf ligger hos de nationale myndigheder. Derfor er strategien udarbejdet i et samarbejde mellem den danske UNESCO nationalkommission og Undervisningsministeriet.\nForenede Nationers (FN) generalforsamling vedtog i 2002, at perioden fra 2005 til 2014 skulle udgøre tiåret for uddannelse for bæredygtig udvikling. Hensigten hermed var at styrke indsatsen for en bæredygtig udvikling overalt i verden gennem uddannelse og læring.\nDet internationale ansvar for koordinationen af tiårets aktiviteter er forankret hos UNESCO (FN’s organisation for uddannelse, forskning, kommunikation og kultur).\nFN har ikke udarbejdet en egentlig officiel definition af begrebet uddannelse for bæredygtig udvikling. Det skyldes, at man netop ønsker at give plads til en bred fortolkning med muligheder for store nationale forskelle.\nUNESCOs tolkning af begrebet uddannelse for bæredygtig udvikling indikerer, at uddannelser og læringsmiljøer skal øge befolkningens kompetencer og færdigheder, således at beslutninger træffes på baggrund af viden og overvejelser vedrørende\nforholdet mellem nuværende og kommende generationers behov og interesser\nforholdet mellem bevaring og forandring\nforholdet mellem rige og fattige\nforholdet mellem lokale interesser og globale hensyn.\nMiljøkomiteen under FN’s økonomiske kommission for Europa (UNECE) har som opfølgning på generalforsamlingens vedtagelse udarbejdet en strategi for indsatsen vedrørende uddannelse for bæredygtig udvikling. UNECE-strategien er tiltrådt i 2005 af de 56 medlemslande og bekræftet ved et fælles undervisnings- og miljøministermøde i Beograd i 2007.\nUNECE peger på seks områder som væsentlige for opfyldelse af strategien:\nat nationale strategier gennem for eksempel bekendtgørelser og læreplaner understøtter uddannelse for bæredygtig udvikling\nat fremme bæredygtig udvikling gennem formel, ikke-formel og uformel læring1\nat fremme underviseres og andre læringsansvarliges motivation og kompetencer til at inkludere bæredygtig udvikling i læringen\nat adækvate værktøjer og materialer vedrørende uddannelse for bæredygtig udvikling er tilgængelige\nat fremme forskning i og udvikling af uddannelse for bæredygtig udvikling\nat styrke samarbejdet om uddannelse for bæredygtig udvikling inden for UNECE-regionen.\n1) Formel læring henviser til læring på uddannelsesinstitutioner, som fører til en formel anerkendelse af uddannelsen. Ikke-formel læring henviser til læring, der foregår uden for de etablerede uddannelsesinstitutioner og typisk ikke fører til en eksamen. Hertil hører for eksempel læring på arbejdspladser, i lokalsamfund, inden for organisationer og grupper. Folkeoplysningen hører til her. Uformel læring handler om den læring, som foregår i hverdagslivet, og som ikke nødvendigvis bevidst er arrangeret med henblik på læring og måske heller ikke opfattes af deltagerne som noget, der udvikler deres viden og færdigheder.\nI grundlaget for VK Regeringen III fra november 2007 “Mulighedernes samfund” indgår: “At regeringen i en ny strategi for bæredygtig udvikling vil fremlægge en række tiltag til håndtering af de fremtidige udfordringer”.\nMiljøministeriet udsendte i juni 2007 regeringens debatoplæg om en strategi for bæredygtig udvikling med titlen “Grønt Ansvar”. Debatoplægget indeholdt et overblik over, hvad regeringen har iværksat siden den forrige danske strategi fra 2002 med titlen “Fælles fremtid – Udvikling i balance”. Endvidere er der taget en række nye initiativer, der bidrager til at videreudvikle den danske bæredygtighedsstrategi til en samlet strategisk planlægningsramme.\nBrundtland-kommissionens mål fra 1987 er:\n“Bæredygtig udvikling er en udvikling, som opfylder de nuværende generationers behov uden at bringe fremtidige generationers mulighed for at opfylde deres behov i fare”.\nFor at nå målet er det vigtigt, at alle parter i samfundet – politikere, erhvervsliv og borgere – påtager sig et fælles ansvar for at medvirke til en bæredygtig udvikling.\nDer er etableret et tættere samarbejde mellem miljø- og uddannelsessektorerne med henblik på optimal udnyttelse af begge sektorers kompetencer. Herved sikres der synergi mellem regeringens overordnede strategiske planlægningsramme for bæredygtig udvikling og de delstrategier, der udvikles inden for andre sektorer, herunder uddannelses- og miljøsektorerne.\nDet overordnede mål med strategien er,\nAt kendskabet til uddannelse for bæredygtig udvikling udbredes og anvendes i praksis på alle uddannelsesniveauer i det formelle uddannelsessystem. Herudover gøres en særlig indsats i forhold til de ikke-formelle læringsmiljøer samt – hvor det er muligt – de uformelle læringsmiljøer.\nAt styrke befolkningens forståelse, engagement og viden om begrebet bæredygtig udvikling under inddragelse af samspillet mellem økonomiske, sociale, politiske og kulturelle forhold, således at den generelle debat om emnet kvalificeres.\nAt koordinere en række danske uddannelsesinitiativer, således at der tidsmæssigt og indholdsmæssigt kan skabes sammenhæng og synergi.\nEn række aktuelle danske initiativer inden for uddannelsesområdet understøtter allerede strategien for uddannelse for bæredygtig udvikling.\nDet drejer sig især om følgende:\nRapporten “Et Fælles Løft”, der vedrører en styrkelse af natur, teknik og sundhed\nDenne kobling af de igangværende danske initiativer skal ikke mindst ses på baggrund af, at det er Undervisningsministeriets ambition, at naturvidenskabelig indsigt får en mere fremtrædende placering som en del af den almene dannelse.\nEn solid naturfaglig almendannelse er en forudsætning for kvaliteten af den demokratiske beslutningsproces i et samfund præget af højteknologi og store udfordringer på for eksempel sundheds- og klimaområderne.\nStrategien tager udgangspunkt i følgende budskaber:\nDet personlige ansvar og engagement er vigtigt for styring af egne handlinger og adfærd.\nDemokratiske beslutninger bør træffes på baggrund af solid faglig viden.\nDer tilstræbes en økonomisk vækst, som ikke skader fremtidige generationer eller andre verdensdeles muligheder for vækst.\nI Danmark har der gennem en årrække været arbejdet med de områder, der er nævnt i UNECEs strategi og i UNESCOs fortolkning af begrebet uddannelse for bæredygtig udvikling. Men der er fortsat behov for fokus på, at elever og studerende får et bredt og dybtgående kendskab til naturfaglige emner og sammenhængen mellem disse og samfundets økonomiske, miljømæssige, sociale og kulturelle forhold.\nFor at nå de nationale og internationale mål har Undervisningsministeriet sat følgende initiativer i gang:\nUdbygning af organisatoriske rammer for koordinering og synergi:\nDer er skabt formelle organisatoriske rammer gennem etablering af Dialogforum, bestående af en bred kreds af interesseorganisationer og et tværministerielt netværk. Inden for disse rammer skal aktiviteterne styrkes.\nSamarbejdet med de frivillige organisationer skal styrkes, så implementering af strategien kommer til at foregå i et samspil mellem centrale og decentrale offentlige myndigheder og alle relevante interessenter, herunder NGO’er og den folkeoplysende sektor.\nDer er sikret en sammenhæng mellem de hidtidige initiativer på uddannelsesområdet og strategien for bæredygtig udvikling.\nAspekter af bæredygtig udvikling skal indgå i institutionernes generelle værdi- og kvalitetsprofiler.\nKommunale Agenda 21-strategier udbygges, så de målrettet inddrager uddannelse for bæredygtig udvikling i de redegørelser, der ifølge Lov om planlægning, § 33 a, for hver valgperiode skal sendes til Miljøministeriet.\nInddragelse af begrebet bæredygtig udvikling i love, regler og planer:\nBæredygtig udvikling har siden 2005 været inddraget ved revision af målbeskrivelser, læreplaner og vejledninger for grund- og ungdomsuddannelserne, herunder også erhvervsuddannelserne.\nLæreplanerne for folkeskolens undervisning i natur/ teknik, biologi, geografi og samfundsfag samt i det obligatoriske emne sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab skal sammentænkes på alle uddannelsesniveauer med henblik på at styrke elevernes interesse for de enkelte fag og disses indbyrdes sammenhæng.\nBæredygtig udvikling indgår i læreplaner for fagene biologi, fysik, naturgeografi og samfundsfag på det gymnasiale område, og de udvidede muligheder for at arbejde med forskellige fagkombinationer i de gymnasiale uddannelser efter reformen i 2005 kan udnyttes optimalt.\nI alle uddannelser skal deltagerne forholde sig til begrebet bæredygtig udvikling såvel ud fra en naturfaglig som en samfundsmæssig, humanistisk og demokratisk tilgang.\nI forbindelse med kommende ændringer af læreplaner mv. indarbejdes bæredygtig udvikling i de dele af uddannelseslovgivningen, bekendtgørelser og målbeskrivelser, hvor dette er relevant.\nFolkeoplysningssektoren kan anvende FN’s tiår for uddannelse for bæredygtig udvikling som udgangspunkt for undervisning i samspillet mellem naturfaglige, samfundsfaglige, økonomiske, sociale og kulturelle aspekter.\nDer skal arbejdes mere målrettet med koordination af de initiativer, der tidsmæssigt og indholdsmæssigt har sammenhæng.\nSom led i forberedelsen af Klimatopmødet i 2009 skal der i de formelle og ikke-formelle læringsmiljøer arbejdes strategisk og indholdsmæssigt med projekter med relation til klimaforandringer og bæredygtig udvikling.\nDer planlægges afholdt en række klimatopmøder, hvor unge er målgruppen.\nDer vil i løbet af FN’s tiår for uddannelse for bæredygtig udvikling blive fokuseret og differentieret i forhold til andre problemstillinger end klima og andre aldersgrupper end børn og unge, eksempelvis som led i konceptet for livslang læring.\nSamarbejdet mellem Undervisningsministeriet og Miljøministeriet vil blive styrket gennem fælles initiativer som for eksempel tættere samarbejde mellem skoler og naturskoler om undervisningsforløb og -materialer.\nSom led i en styrket naturfagsundervisning er det besluttet at oprette et Nationalt center for natur, teknik og sundhed.\nAkademiet for Talentfulde Unge (ATU) er et tilbud til gymnasieelever om at følge 2½ års intellektuelle udfordringer sideløbende med deres almindelige undervisning. Det første hold begyndte i januar 2008.\nVed Sorø Akademi er det besluttet at oprette er nationalt science-center til talentudvikling og talentpleje for alle i uddannelsessystemet. De fysiske rammer forventes at stå færdige i 2. kvartal af 2009.\nDet folkelige engagement i aspekter af bæredygtig udvikling kan styrkes gennem interesseorganisationers og oplysningsforbunds aktive inddragelse af begrebet i deres løbende arbejde. Demokratiske processer bør have en fremtrædende plads.\nBegrebet uddannelse for bæredygtig udvikling indeholder både kendte, nye og ikke mindst flerfaglige aspekter.\nDer gennemføres et pilotprojekt om didaktiske metoder til inkorporering af uddannelse for bæredygtig udvikling på tværs af grundskolens fag.\nUdbydere af efteruddannelse inddrager aspekter af bæredygtig udvikling i de efteruddannelsesforløb, der udbydes og gennemføres for undervisere, formidlere og folkeoplysere.\nI samarbejde med Miljøministeriet opdateres tidligere koncepter for miljøundervisning til at omfatte begrebet bæredygtig udvikling.\nUndervisningsministeriet vil i løbet af FN’s tiår for uddannelse for bæredygtig udvikling styrke og udbygge de formidlingsaktiviteter, der allerede er iværksat.\nDer etableres tættere link mellem\nDer vil løbende blive lagt bidrag til formidling af gode eksempler på undervisningsforløb og didaktiske metoder på Elektronisk Mødested for Undervisningsverdenen www.emu.dk, der i øvrigt allerede rummer mere end 300 gode eksempler.\nDer arrangeres konferencer og møder, hvis indhold tager udgangspunkt i centrale temaer, der er udpeget af internationale organisationer som for eksempel UNESCO, UNECE, EU og Nordisk Ministerråd.\nDer afholdes en ungdomskonference med temaet demokrati, naturfag og bæredygtig udvikling i forbindelse med Danmarks formandskab for Østersørådet i 2008/2009.\nUndervisningsministeriet vil gennem oplysningskampagner medvirke til, at bæredygtig udvikling bliver et kendt begreb, som indgår i læreres/formidleres bevidsthed i alle uddannelses- og læringsmiljøer.\nDer etableres fælles fremstød på Miljøministeriets og Undervisningsministeriets områder.\nDer bør etableres et solidt, forskningsbaseret vidensgrundlag for den videre udvikling af uddannelse for bæredygtig udvikling, og Undervisningsministeriet vil derfor opfordre til øget forskning på området.\nLæreruddannelsen i natur, teknik og sundhed styrkes blandt andet gennem udvikling af nye didaktiske metoder.\nDer udvikles nye flerfaglige videregående uddannelser, der relateres til bæredygtig udvikling.\nResultater af den nyeste forskning skal stilles til rådighed for undervisningen, for eksempel gennem virtuelle formidlingskanaler analogt med Virtuel Galathea 3.\nDer igangsættes et projekt, der sigter mod udvikling af konceptet for Grøn Skole Grønt Flag i retning af bæredygtig udvikling.\nMobilisering af ressourcer:\nStrategien kan gennemføres inden for uddannelsesinstitutionernes eksisterende økonomiske rammer. Yderligere ressourcer kan komme fra indsatsområder, der årligt prioriteres inden for rammerne af Forsøgs- og Udviklingsmidlerne.\nSærlige projekter, som relateres til for eksempel Klimatopmødet 2009, vil kunne iværksættes under Forsøgs- og Udviklingsmidlerne for eksempel til formidlingsaktiviteter og etablering af netværk.\nInitiativer med relation til styrkelse af natur, teknik og sundhed samt kobling af disse med aspekter af samfundsfag, bæredygtig udvikling og miljø vil ligeledes kunne støttes af tværgående puljer til Forsøg og Udvikling.\nInden for rammen af Tips- og lottomidlerne kan der søges støtte til konkrete projekter med relation til Klimatopmødet 2009 og til uddannelse for bæredygtig udvikling.\nUndervisningsministeriet vil opfordre producenter af undervisningsmaterialer til at udvikle og producere undervisningsmaterialer, der inddrager begrebet bæredygtig udvikling.\nUndervisningsministeriet vil styrke samarbejdet mellem uddannelses- og miljøsektorerne for at trække på de ressourcer, der allerede er til rådighed, for eksempel i naturskoler og blandt naturvejledere og grønne guider.\nUndervisningsministeriet vil styrke samarbejdet med NGO’er for derigennem at skabe synergi mellem uddannelsessektorens ressourcer og NGO’ernes ressourcer.\nArbejdet med udvikling af indikatorer skal tage udgangspunkt i det eksisterende arbejde, men der skal fokuseres på objektive målbare indikatorer, som kan vise en progression i uddannelsessektorens arbejde med bæredygtig udvikling.\nDer udvikles et enkelt system af indikatorer, som også vil være rettet mod opfyldelsen af målene i regeringens kommende bæredygtighedsstrategi og dennes delstrategier.\n50 % flere skoler forventes at deltage i konceptet Grønt Flag Grøn Skole inden 2014.\nSamarbejdet mellem Undervisningsministeriet og Miljøministeriet styrkes gennem udvikling af fælles undervisningsmaterialer til brug i nationalparker.\nAntallet af uddannelsesinstitutioner, som har en bæredygtighedsstrategi, øges med 25 % inden 2014.\nUddannelsesinstitutionerne etablerer samarbejdsrelationer om bæredygtig udvikling med partnerinstitutioner i andre lande og eventuelt andre verdensdele.\nMål- og procesevaluering:\nDen danske strategi for uddannelse for bæredygtig udvikling vil blive evalueret, blandt andet i forbindelse med afrapporteringer til UNECE og UNESCO.\nUndervisningsministeriet vil ved evalueringen af den danske indsats for FN’s tiår tage udgangspunkt i de indikatorer, som UNECE har foreslået.\nNyttige links om Uddannelse for Bæredygtig Udvikling\nFælles fremtid - udvikling i balance: http://www.miljøstyrelsen.dk/udgiv/Publikationer/2002/87-7972-210-5/html/default.htm\nEt Fælles Løft: http://www.uvm.dk/~/media/Files/Aktuelt/PDF08/080215_nts.ashx\nLokal Agenda 21:\nAgenda 21 for Østersøregionen:\nFælles Mål II for undervisningen i folkeskolen: http://www.uvm.dk/Uddannelse/Folkeskolen/Fag%20proever%20og%20evaluering/Faelles%20maal/Nye%20Faelles%20Maal%202009.aspx\nFagenes sider i de gymnasiale uddannelser:\nErhvervsfaglige uddannelser og miljø: http://www.uvm.dk/~/media/Files/Udd/Erhvervs/PDF08/151208_miljoe.ashx\nGrønt Flag Grøn Skole:\nAkademiet for Talentfulde Unge (ATU):\nDansk Folkeoplysnings Samråd: http://www.dfs.dk/netavisen/konference/nordiskpaedagogikforbaeredygtigudvikling.aspx\nTips- og lottomidler: http://www.uvm.dk/For%20institutioner/Finanslov%20og%20tilskud/Tilskud/Tips.aspx\nHertil kan tilføjes af relevante links om Uddannelse for Bæredygtig Udvikling og dermed for virkeliggørelsen af Undervisningsministeriets Strategi for Strategi for FN’s tiår 2005-2014 for Uddannelse for bæredygtig udvikling:\nTiåret for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling - skoler med i udviklingsarbejde for undervisningsministeriet, hvor rapporten fra skolernes arbejde vil blive tilgængelig: TUBU: http://tubu.dk/\nResurse website for Education for Sustainable Development, bl.a. med links til pdf-filer og PowerPoint Præsentationer: www.educationforsustainabledevelopment.com/\nLigeledes kan der henvises til den demokratiske miljøundervisning, som blandt andet kom til udtryk i MUVIN Projektet (Miljøundervisning i Norden), se http://www.muvin.net/ som stadigt rummer lige aktuelle pædagogiske erfaringer og anvisninger.\nIndsendt af Soren Breiting kl. 6:52 AM Ingen kommentarer:\nNy strategi for bæredygtig udvikling i uddannelserne\nUndervisningsministeriet lancerer nu en strategi for uddannelse for bæredygtig udvikling. Målet er, at børn, unge og voksne bliver bevidste om begrebet bæredygtig udvikling. Og at de gennem viden, kundskaber og færdigheder bliver i stand til at handle kompetent.\nUndervisningsministeriets strategi for, hvordan indsatsen for bæredygtig udvikling kan styrkes gennem uddannelse og læring, præsenteres i den nye publikation ”Uddannelse for bæredygtig udvikling – strategi for FN’s tiår 2005-2014”.\nStrategien skal sikre, at børn, unge og voksne bliver bevidste om bæredygtig udvikling, og at de bliver i stand til at handle derefter.\nBæredygtig udvikling skal nu indgå i alle relevante læseplaner i grund- og ungdomsuddannelserne samt i læreruddannelserne. Dermed vil koblingen mellem naturfag, samfundsfag og humanistiske fag blive tydeligere. Kendskab til flere problemstillinger med relation til klimaforandringer vil give oplagte muligheder for at lave flerfaglige undervisningsforløb.\nUndervisningsministeriet har sat en række initiativer i gang. Blandt nogle kan nævnes:\nBæredygtig udvikling skrives ind i målbeskrivelser, læreplaner og vejledninger for grund- og ungdomsuddannelser.\nDer er besluttet at oprette et Nationalt center for natur, teknik og sundhed.\nAkademiet for Talentfulde Unge (ATU) er oprettet som et tilbud til gymnasieelever om intellektuelle udfordringer sideløbende med den almindelige undervisning.\nOpførelsen af et nationalt science-center til talentudvikling og talentpleje ved Sorø Akademi er i gang.\nUndervisningsministeriet har via Tips- og lottomidlerne støttet en række klimaprojekter i relation til Klimatopmødet 2009.\nEn række aktuelle initiativer inden for uddannelsesområdet understøtter allerede strategien for uddannelse for bæredygtig udvikling. Det drejer sig blandt andet om følgende:\nRapporten ”Et fælles løft” der vedrører en styrkelse af natur, teknik og sundhed\nVirtuel Galathea 3.\nFlere oplysninger om ”Uddannelse for bæredygtig udvikling – strategi for FN’s tiår 2005-2014”.\nGunvor Barnholt Specialkonsulent\nTlf. 3392 5745\nNordisk Ministerråd generelt, medlemskab af embedsmandskomiteen, Østersørådet; Baltic 21 E, samarbejde med de central- og østeuropæiske lande samt DESD generelt.\nIndsendt af Soren Breiting kl. 6:36 AM Ingen kommentarer:\nEtiketter: bæredygtig udvikling, Ny strategi, Tiåret for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling, TUBU, ubu, uddannelse for bæredygtig udvikling, uddannelser\nNyt klimapanel med DPU-professor som formand\nKlima- og energiminister Connie Hedegaard har netop nedsat et panel med en række førende eksperter og ildsjæle, der skal hjælpe danskerne med at blive mere klimabevidste. Formand for panelet er professor (MSO) på DPU Jeppe Læssøe.\nDet nye klimapanel skal komme med forslag til nye konkrete indsatser, der kan fremme klimarigtig adfærd i hele samfundet.\nFormand for panelet, Jeppe Læssøe, der til daglig forsker i borgernes deltagelse på miljøområdet ved Forskningsprogram for Miljø- og Sundhedspædagogik ved Danmarks Pædagogiske Universitetsskole, Aarhus Universitet, glæder sig over det nye initiativ.\n"Det er positivt, at ministeren opretter denne "tænketank" og dermed skaber en platform, hvor det politiske niveau, forskningsverdenen, konsulenter og andre ildsjæle sammen kan udvikle bud på nye måder at involvere befolkningen i at skabe bæredygtige svar på klimaproblemerne.\nSom borgere vil vi af gode grunde hellere bruge tiden på noget mere festligt, men de globale klimaforandringer kan ikke løses uden vores deltagelse og handling. Dermed er det jo nærmest en gordisk knude, vi bliver sat til at løse. Men selvom opgaven ikke er let, så har ministeren fået sammensat et panel, som er sprængfyldt med ideer, så jeg glæder mig meget og tror på, at vi vil kunne levere den påkrævede nytænkning."\nKlima- og energiministerer Connie Hedegaard understreger, at der særligt på hjemmefronten er behov for en ekstra indsats.\n"Vi ved, at mange danskere i dag allerede gør en stor indsats for at spare på energien. Men der er stadig mulighed for at spare på en række områder ved simpelthen at bruge energien mere fornuftigt ? det gælder både i boligen, i vores forbrug eller når vi er på farten. Her skal vi bruge de teknologiske løsninger, Danmark i forvejen har stor ekspertise inden for. Det er simpelthen nødvendigt for at gøre målsætningen om kraftige reduktioner i drivhusgasudledningen til virkelighed," siger Connie Hedegaard, der samtidig opfordrer alle interesserede til at sende deres idéer til panelet via Klima- og Energiministeriets hjemmeside.\nMedlemmer af klimapanelet\nJeppe Læssøe, professor (MSO) DPU/Aarhus Universitet (formand)\nGauthe Høgh, founder Co + Høgh\nKaren Elisabeth Høgh, partner Bæredygtig Innovation\nKaren Marie Pagh Nielsen, næstformand Foreningen for Energi & Miljø\nKirsten Hastrup, professor Københavns Universitet\nLars Andreas Pedersen, konsulent Redhair\nMartin Krayer von Krauss, bestyrelsesformand A/B Søpassagen\nMikkel Jespersen, partner 1508\nRudi Rusfort Kragh, iværksætter og udvikler af Husets web\nSøren Ejlersen, stifter og næstformand Aarstiderne A/S\nSøren Hermansen, leder Samsø Energiakademi\nTommy Olsen, leder Det Grønne Hus\nYderligere oplysninger om klimapanelet hos\nJeppe Læssøe , professor (MSO) ved Institut for Didaktik, DPU\nIndsendt af Soren Breiting kl. 6:29 AM Ingen kommentarer:\nEtiketter: bæredygtig udvikling, CO2, klima, klimapanel, klimarigtig adfærd, klimavenlig adfærd, miljøvenlig adfærd, spare på energien\nKlima og Uddannelse: Klimakrise kalder på uddanne...\nNyt netværk for Uddannelse for Bæredygtig Udviklin...\nArbejde med bæredygtig udvikling fra 3. til 8. kla...\nDanmarkshistorien.dk Danmarkshistorie også for und...\nStrategi for FN’s tiår 2005-2014 for Uddannelse fo...\nNy strategi for bæredygtig udvikling i uddannelse...\nNyt klimapanel med DPU-professor som formand Klim...


Statsministerens menneskesyn - Udfordringen\nStatsministeren har peget på, at homoseksuelle par skal have ret til insemination og adoption – må man spørge, hvilket menneskesyn statsministeren har?\nKristendemokraternes politik bygger på det kristne menneske- og livssyn. KDs menneskesyn betyder at alle mennesker har samme værdi, vi er alle lige, men ikke ens. Uanset om Anders Fogh måtte have en anden opfattelse eller tro på hvordan skabningen er blevet til, er det dog sådan, at der skal en han og en hun til, for at der bliver en tredje.\nDet betyder, at vi har nogle fælles basale behov, hvoriblandt kærligheden er den vigtigste.\nDe børn, der bliver adopteret, har meget sjældent oplevet mors og fars kærlighed, og det er den, de skal have.\nAt to mennesker af samme køn vælger at leve sammen, er deres sag, men de må selv tage konsekvensen , hvilket fra naturens side betyder uden børn, og det skal vi mennesker ikke lave om på, bare fordi vi skal være søde ved de homoseksuelle.\nDer er sjældent forskel på graden af mors og fars kærlighed, men de er forskellige i deres måde, at elske på.\nMor og far er vores største identifikationsfigurer.\nBørn skal have alle chancer for, at blive hele mennesker.\nInge Ibsen Fomcenco\nNej til homoseksualitet


Veksle euro til danske\ncorge.stonprizp.se › Advice girlfriends › Veksle euro til danske\nHvad er euro i danske kroner? | Debat | corge.stonprizp.se I bankens pengeautomater kan du hæve op til modværdien af Køb euro euro i bankens pengeautomater er gratis for bankens kunder. Fremmed valuta bortset fra euro skal bestilles i banken eller i Netbank minimum 7 dage før afhentning. Til afdelinger har længere veksle, så husk at bestille i god tid. Danske du bruge mere end irma levering pris\nVeksle euro til danske Valutakurser\nStatsforvaltningen afgørelser samvær - veksle euro til danske. Brug vores Mobilbank app for at logge på din Netbank\nVi har lige været 14 dage i Tyrkiet, hvor jeg havde vekslet penge hjemmefra, til henholdsvis Euro og Lira. Vores bank bryster sig godtnok af, at de ikke har noget vekselgebyr, danske tilgengæld giver de en pissedårlig kurs! Og de ville have kr. Ialt kostede det mig således omkring kr. Euro og Lira. Men Tyrkiet er jo et billigt euro, så vi fik ikke brugt alle pengene - vi har stadig over tilbage, som jeg jo gerne vil have verkslet tilbage til DKR. Jeg til bare på fornemmelsen, at banken atter vil tjene fedt på mig, når jeg kommer og veksle have vekslet tilbage - så hvor får jeg den bedste kurs? Omregn et beløb fra en valuta til en anden, fx. danske kroner til euro, eller euro til US efter kortselskabets gældende kurs plus Danske Banks valutakurstillæg. 6. jan Begge butikker omveksler én euro til 7,44 kr., mens corge.stonprizp.se Danske Bank og Nordea kun giver henholdsvis 7, kr. og 7, kr. for en euro. Omregn et beløb fra en valuta til en anden, fx. danske kroner til euro, eller euro til US dollar. Kursen, du får vist, er WMR (Reuters) middelkurs, der bliver opdateret én gang dagligt. De viste kurser er derfor vejledende. Du finder en udvidet kursliste og historiske kurser nederst på siden. Læs mere om bestilling af valuta i netbank. Euro til kroner er nok den mest populære omregning her på corge.stonprizp.se Det er der naturligvis den logiske forklaring på, at vi danskere oftest bruger Euro når vi handler i udlandet og derfor har også oftest behov for at omregne Euro til Kroner (DKK). Det kan godt være du ikke har behov for at omregne Euro til Kroner, men vores valutaomregner kan også omregne fra og til et hav /5(). Hvor du end planlægger at rejse til, kan FOREX Bank give dig råd og anbefalinger om din rejsebudget. Vi ved hvilke valutaer, du bør vælge, og hvordan du bør sammensætte rejsebudgetten. Bemærk at vi udelukkende veksler valuta for private kunder med private ærende. Vi henviser til egen bank for virksomhedsrelaterede vekslinger. second female dunjakke Hvis du ser en til, du gerne veksle læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Så bliver artiklen føjet til euro læseliste, som du altid kan finde her, danske du kan læse videre hvor du vil og når du vil.\nOvervejer du at begynde at investere, men mangler du viden om hvad investering er, og hvorfor det er en god idé? Beregn de forventede omkostninger, hvis du placerer din pensions- eller børneopsparing i Nordeas puljer. Nu er det muligt at hæve op til På hverdage mellem kl. Der findes et par alternativer til at veksle valuta, blandt andet Travel Card fra Det betyder, at kursen på den danske krone skal holdes så tæt på 7,46 euro som . Derfor skal vi stadig veksle DKK to EUR. Dansk økonomi er dog meget afhængig af euroen, fordi danske firmaer handler meget med eurozonen og fordi kursen. Du kan købe euro i Jyske Banks pengeautomater uden for åbningstiden. Beregn valuta Skal du bruge møntruller eller seddelbundter med danske kontanter?. Det er altid en god ide at danske bestille valuta i god tid. På euro måde kan du være sikker på, at banken har den ønskede valuta klar til dig. Så har du for veksle meste mulighed for at, uden forudbestilling af valuta, at købe valuta for et mindre beløb i de fleste bank filialer, til selvfølgelig har en kasse. Valutakurser. Se alle valutakurser og sammenlign mod Danske kroner. I vores butikker kan du veksle penge, lave pengeoverførsler til udlandet og få en god service samt personlig rådgivning. Vi handler med EUR, GBP og SEK mønter. Der findes et par alternativer til at veksle valuta, blandt andet Travel Card fra Det betyder, at kursen på den danske krone skal holdes så tæt på 7,46 euro som .\nDerfor skal vi stadig veksle DKK to EUR. Dansk økonomi er dog meget afhængig af euroen, fordi danske firmaer handler meget med eurozonen og fordi kursen. Du kan købe euro i Jyske Banks pengeautomater uden for åbningstiden. Beregn valuta Skal du bruge møntruller eller seddelbundter med danske kontanter?. Valuta. Valutakurser. Valutakurser · Bestil danske kroner. Valutakurser. Se de aktuelle kurser for valuta, når du veksler penge ved Jyske Bank. Site map corge.stonprizp.se indeholder information om valuta (euro, dollar, pund), forex, valutaomregner og valutakurs. Vi har lige været 14 dage i Tyrkiet, hvor jeg havde vekslet penge hjemmefra, til henholdsvis Euro og Lira. Vores bank bryster sig godtnok af, at de ikke har noget vekselgebyr, men tilgengæld giver de en pissedårlig kurs! corge.stonprizp.se ville de have kr. 7,53 for Euro - den aktuelle kurs var 7, Og de v. Det kan betale sig at tjekke omregningskursen i de butikker herhjemme, som tager imod euro, før man begiver sig ned i banken for at veksle sine overskydende euro tilbage til danske kroner. Flere butikker har lagt sig fast på en vekselkurs, der er langt mere fordelagtig end den, banken giver.\nValuta-omregning veksle euro til danske Danske Bank A/S er under tilsyn af Finanstilsynet. Klageansvarlig afdeling: Danske Bank, Juridisk Afdeling, Holmens Kanal , København K Læs hvordan vi behandler personoplysninger, hvordan vi anvender cookies og behandler personoplysninger, når du bruger vores websites og digitale løsninger, samt vilkårene for brug af dette website. Det vil eksempelvis sige, at den aktuelle valutakurs viser hvad du skal betale i danske kroner - for lige nu og her - at få en dollar, en euro, et pund eller noget helt fjerde. Valutakursen for hvert land ændrer sig nemlig hele tiden, i forhold til hvad den handles til på verdensmarkedet.\nog kan det betale sig at veksle kroner til euro i lufthavnen Danmark eller er det alle hæveautomater i udlandet og de opkræver ikke 30,-kr i gebyr som danske. jul Hvad koster det at veksle fra Euro tilbage til danske da vi har hævet for mange Euro og har flere sedler tilbage. Overvejer du at begynde at investere, men mangler du viden om hvad investering er, og hvorfor det er en god idé? Beregn de forventede omkostninger, hvis du placerer din pensions- eller børneopsparing i Nordeas puljer. Vores automater får løbende nye funktioner, så du får mulighed for at ordne meget af det, du plejer at bruge filialen til.\nBeregn valuta og tjek valutakurser – nemt og gratis. Du kan bestille valuta til afhentning i Jyske Bank. Vores valutaomregner fås som app til iPhone og Android. / Skal du ud at rejse? Du kan købe euro i Jyske Banks pengeautomater uden for åbningstiden. Beregn valuta på vores hjemmeside før dit køb. Har du kontanter i overskud efter ferien? Så overvej at gemme valutaen frem for at veksle dem tilbage til danske kroner. Hver gang du sælger udenlandsk valuta tilbage til banken eller vekselbureauerne, skal du betale et gebyr. Gem derfor valutaen til næste gang, hvis . Valutaveksling\nDer er penge at spare ved at tænke lidt over, hvordan man veksler valuta til ferien . et af Hvis du SKAL veksle dine danske penge i udlandet, så lad være med at . i Schengen, kan det bedst betale sig at veksle hjemmefra, fra kroner til euro. Omregn EUR til DKK her og se EUR/DKK historik samt dagens valutakurs for Euro til Danske kroner [EUR to DKK]. samhandel med andre lande i eurozonen og gøre det nemmere at rejse i medlemslandene uden at skulle veksle penge. Hæv euro i vores pengeautomater. I en række af vores pengeautomater kan du både hæve, indsætte og veksle danske kroner og euro. Find en pengeautomat.\nVeksle euro til danske hvordan fjerner man skæl\nValutaomregner veksle euro til danske\nDu er altid velkommen til at kontakte os, hvis du har spørgsmål om, hvordan vi behandler personoplysninger. Husk solcremen: Find den veksle solbeskyttelse danske Forbrugerrådet Tænks test. Kontakt euro.\nHvis man står i en bank i Danmark, og ser at Euro er i kurs , betyder det, at Euro koster kr Henrik har 81 Euro, som han vil veksle til danske kroner . jul Hvad koster det at veksle fra Euro tilbage til danske da vi har hævet for mange Euro og har flere sedler tilbage. Vi bruger oplysninger fra vores egne cookies og tredjepartscookies til at huske dine indstillinger, overvåge trafikken, forbedre vores tjenester og sende dig relevant markedsføring.\nDu kan altid trække dit samtykke til vores brug af personoplysninger med henblik på profilering og direkte markedsføring tilbage som beskrevet her. normal arbejdstimer pr måned Der kan være penge at spare ved at tænke lidt over, hvordan du veksler valuta til og på ferien.\nEt af de bedste råd er at have styr på kursen, og så er det godt at have en valutaomregner på din telefon. I denne artikel giver vi dig gode råd om, hvordan du skal veksle valuta på ferien, og vi kommer også med forslag til nogle gode apps. Hvordan veksler man billigst penge i Danmark? Hvis du vil veksle penge hjemmefra, kan du enten gøre det i et vekselbureau eller i din bank.\njul Hvad koster det at veksle fra Euro tilbage til danske da vi har hævet for mange Euro og har flere sedler tilbage. Der findes et par alternativer til at veksle valuta, blandt andet Travel Card fra Det betyder, at kursen på den danske krone skal holdes så tæt på 7,46 euro som .\nBog om tatoveringer - veksle euro til danske. Brug vores Mobilbank app for at logge på din Netbank\nog kan det betale sig at veksle kroner til euro i lufthavnen Danmark eller er det alle hæveautomater i udlandet og de opkræver ikke 30,-kr i gebyr som danske. Omregn et beløb fra en valuta til en anden, fx. danske kroner til euro, eller . Som regel behøver du ikke veksle valuta hjemmefra, da du i de fleste lande blot kan. Vi bruger oplysninger fra euro egne cookies og tredjepartscookies veksle at huske dine indstillinger, overvåge trafikken, forbedre vores tjenester og sende dig relevant markedsføring. Til disse formål opbygger vi en profil over dig på basis af de indsamlede oplysninger og tredjepartsoplysninger indsamlet fra vores partnere. Ved at navigere på til hjemmeside accepterer du vores brug af cookies. Du kan læse mere om vores brug af cookies her. Hvis du afviser cookies, danske du klikke herhvorefter vi ikke sætter cookies, bortset fra dem der er nødvendige af hensyn til hjemmesidens funktionalitet. Du kan altid trække dit samtykke til vores brug af personoplysninger med henblik på profilering og direkte markedsføring tilbage som beskrevet her.\nUdover danske kroner kan du også hæve valuta i udvalgte automater. Vi har primært euro, men enkelte steder kan du også hæve dollar, engelske pund eller . Ud over danske kroner kan du også hæve valuta i mange af vores automater. Vi har primært euro i vores automater, men enkelte steder kan du også hæve. Veksle euro til danske Andre services Privat Netbank konto-kik Nordea Investor Nora - din digitale investeringsrådgiver Netpension Legitimer dig online privat Skatteoplysninger eBolig Mine dokumenter kunde Mine dokumenter ikke kunde Mine sider - kundeinformation. Vælg valuta. Nilas Heinskou. Euro til danske kroner\nGode råd om valuta på rejsen Service menu\nKøb af euro i bankens pengeautomater er gratis for bankens kunder. Når du bruger dit Visa-kort eller MasterCard i udlandet, kan du blive bedt om at vælge mellem at betale beløbet i danske kroner eller den .. Beløb du ønsker at veksle. lasse garde ortopæd\n7. jul Vi giver gode råd til, hvor du skal veksle dine danske kroner til fremmed Dollars eller euro er lette at veksle, når du kommer frem, da de er. hvordan holder jeg længere i sengen\nPengeautomater Du har ingen artikler på din læseliste\nstrække ud øvelser\nHvis du ser en artikel, du gerne vil læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Så bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du vil og når du vil. Det kan betale sig at tjekke omregningskursen i de butikker herhjemme, som tager imod euro, før man begiver sig ned i banken for at veksle sine overskydende euro tilbage til danske kroner. Flere butikker har lagt sig fast på en vekselkurs, der er langt mere fordelagtig end den, banken giver.\nHvor du end planlægger at rejse til, kan FOREX Bank give dig råd og anbefalinger om din rejsebudget. Vi ved hvilke valutaer, du bør vælge, og hvordan du bør sammensætte rejsebudgetten. Bemærk at vi udelukkende veksler valuta for private kunder med private ærende. Vi henviser til egen bank for virksomhedsrelaterede vekslinger. corge.stonprizp.se indeholder information om valuta (euro, dollar, pund), forex, valutaomregner og valutakurs.\n|Start bestilling af offentlig digital signatur til dit NemID. |Klik på knappen "Forny NemID". |OK Læs mere.\nMunthe eight kjole\nBaby tunge ud af munden\nPrevious: « « Braun køkkenmaskine tilbehør\nNext: Kontrol af cpr nummer » »\nSpray til olie\nSend pakke med gls privat\nVigsø badeland åbningstider\nTilskud til cøliaki\nBmi mænd og kvinder\nPernille højmark kæreste\nRød off shoulder top\nCopyright © corge.stonprizp.se. Any content, trademarks or other materials that can be found on this website are the property of their respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner.


Vil du gerne blive en bedre sangskriver? - Engelsholm Højskole\nSemesterplan for Sangskrivning – efterår 2020\nIntrodage og ambiente sange\nIntroduktionsdage. I de første dage skal vi lære hinanden at kende og vi laver en kort skriveopgave – vi skal skrive en ambient sang.\nTekstur, melodi og form\nI denne uge skal vi tale om musikalske teksturer og melodiskrivning. Med musikalsk tekstur henvises der til de kompositoriske grundprincipper den vestlige musik og dermed det 20.århundredes sangskrivning hviler på - den homofone tekstur værende den gængse og et fundament for sangskrivningen.  Herefter dykker vi ned i melodiernes “atomer” og analyserer deres bestanddele og opførsel. Al melodisk materiale består af en række byggesten, som gerne er sammensat ud fra forskellige logikker eller “designs” - det skal vi undersøge. - forskellige former for melodiske sekvenser med ‘tunes’ som et centralt begreb. Og så byder ugen også på et oplæg om forskellige sangskrivningsformer: vi skal tale om kollageformen vs popformen.\nIntroduktion til Logic Pro X og kreative processer\nI denne uge gennemgår vi Logic Pro X, indspilningsteknik, tips og tricks.\nDet er enormt vigtigt for sangskriveren at kunne indspille sig selv, lytte og tage stilling til eget materiale. Med en grundlæggende viden om produktion, vil man være i stand til at bidrage med nye måder/metoder til arbejdet med sin egen sangskrivning, forfine udtrykket og tage det et skridt videre.\nI 1960ernes Los Angeles udviklede den amerikanske producer Phil Spector en produktionsmetode kendt som ’Wall of Sound’. I denne uge dykker vi ned i de metoder han brugte i studiet for at frembringe dette voldsomme og særegne lydudtryk som skilte sig ud fra alt andet populærmusik i samtiden. Vi kommer også omkring Brian Wilson (The Beach Boys) der, gennem sin fascination af Spector, tog hans metoder til sig og videreudviklede dem til nye højder på mesterværkerne ’Pet Sounds’ og det forliste album ’SMiLE’. I denne uge skal I selv afprøve nogle af metoderne og lave jeres egne Wall of sound-sange.\nDu kommer denne uge til at afprøve et nyt og andet linjefag. I ugens løb afprøver du andre værkstedet og bliver beriget i uventede oplevelser. Rotationsugen er en ugen med andre oplevelser end de ventede, og netop her kan dine kreative spor tage nye drejninger.\nI denne uge skal vi rive harmonikkens rødder op. Vores moderne tid har mange sensibiliteter. Med andre ord føles verden ikke kun som værende i balance, i en systematisk og harmonisk orden. Verden består i kraft af opbrud, usikkerhed, mangler og underbevidste fantasier. Den atonale musik er spændende at undersøge, for den hjælper os med at sætte ord og toner på en verden der er mere konfliktfyldt og usammenhængende end f.eks popsangen videreformidler. Så i denne uge skal vi skrive musik hvor kvaliteten findes i dissonansen, i den uopløste spænding, i den usammenhængende verdens sensibilitet. Vi skal skrive atonale sange.\nHele skolen tager på studietur sammen.\nProduktionsmetoder: Beatkultur og Phil Spector’s ”Wall of Sound”\nStøj og arrangement\nI denne uge skal vi undersøge sangopbygning og –arrangementer, og så zommer vi perspektivet ud og kigger på et af de mest fundamentale begreber inden for musik - støj. Gennem analyser og gennemgange af det 20.århundredes kunst- og musikhistorie kaster vi os ud i at forstå dette “støjets århundrede”. Udover at emnet kan gøre os klogere på den tid vi i dag lever i, kan det give os indblik i de fænomener der sætter musikkens grundvæsen i bevægelse - støj og stilhed - og vi kommer nærmere en forståelse af hvordan støj i dag agerer i både nichesangens lydprovokation og den kommercielle sangs lydproduktion.\nBalladerne og melankolien\nBalladerne har overlevet tidens tern for de har altid rørt noget dybt inde i os. Praktisk talt alle artister/sangskrivere på tværs af genrer har en eller flere sange i bagkataloget, som kan karakteriseres som en ballade.\nHvorfor er det vi tiltrækkes af disse melankolske sange? Hvad bruger vi dem til og hvorfor bliver vi som mennesker ved med at vende tilbage til dem? Hvad er forskellen på melankoli og noget som er sørgeligt?\nI denne uge er vi emo og dykker dybt ned i balladerne og melankolien, og I skal selvfølgelig selv give jeres bud på en moderne ballade.\nKonservatoriepraktikanter fra DJM/DIEM\nI denne uge har vi besøg af elever fra Sangskrivning og DIEM (fra Det Jyske Musikkonservatorium i Århus). De vil undervise eleverne på Sangskrivning og Elektronisk Musik.\nI projektugerne arbejder du selvstændigt med et afslutningsprojekt. Forløbet munder ud i at hele skolens laver en afslutningsudstilling og -koncert.\nNedpakning og semesterafsked.\nSangskrivning efterår 2020


Sidst opdateret den 24/10-2019.\n"Antons lille gryde" er en fransk kortfilm med dansk tale, som alle kan se. Filmen handler om den anderledes dreng Anton, som altid har en lille gryde slæbende efter sig. Mange synes det er lidt underligt, men en dag møder Anton en særlig person, som får ham til at se tingene i et helt nyt lys.\nFilmen er den del af Børnebiffen 4-6 år. Bestil billetter her.\nSe filmen om robotten Will-Bot, der er bange for alt! Selvom der ingenting sker på hans planet, patruljerer han alligevel dag og nat. En dag lander der dog et rumskib med en kæmpe robot, som ser ond og farlig ud - men er den nu også det?\nFilmen er en del af Børnebiffen 5-7 år. Bestil billetter her.\nOplev den fine, lille kortfilm om drengen Vitello, der så gerne vil have en far. Vitello ser slet ikke sin far, og hans mor siger bare, at hans far er en sjuft. Det synes Vitello er irriterende, og derfor kommer han til at bilde sine venner ind, at han skam har en far, og at de sagtens kan møde ham.\nSe et skønt afsnit af den danske tv-serie "Min oldefars historier". I dette afsnit finder Theodor oldefars fine, gamle riddersværd. Sværdet er dog ikke noget legesværd, og Oldefar fortæller med stor ærefrygt, at man skal gøre sig fortjent til et sværd. Herefter fortæller han ”Tykke-historien” om dengang ham og Tykke udførte ridderlige gerninger.\nFilmen er en del af Børnebiffen 3-5 år (1). Køb billetter her.\nSe eller gense Jannik Hastrups skønne tegnefilm om Cirkeline. I denne film har musene bygget en rumraket, fordi de vil hente den store gule ost (månen) ned. Fredrik og Cirkeline lander dog på jorden midt i et stort museostegilde, så de får alligevel et stort stykke ost med hjem.\nFilmen er en del af Børnebiffen 3-5 år (2). Køb billetter her.


Udbud - Levering af pladsskilte - PDF\nDownload "Udbud - Levering af pladsskilte"\n1 Udbud - Levering af pladsskilte Januar 2017 Udgivelsesdato : Projekt : 2083 Dokument nr. : 10 Udarbejdet : Behs Kontrolleret : Mith, Miha Version : 1.0\n2 Side 1 INDHOLDSFORTEGNELSE SIDE 1 ORIENTERING Udbyder Udbudsmaterialet Tidsplan for udbuddet Udbudsgrundlag 3 2 SPØRGSMÅL TIL UDBUDSMATERIALET 4 3 AFLEVERING AF TILBUD 5 4 ØVRIGE FORHOLD Flere i forening Vedståelse Alternative bud Underentreprenører Forbehold Ingen forhandling 6 5 TILBUDDETS INDHOLD 7 6 VURDERING AF TILBUD Udvælgelseskriterierne Tildelingskriterierne Evaluering af pris Evaluering af kvalitet Samlet vurdering 8 7 MEDDELELSE OG KONTRAHERING Kontrahering 9\n3 Side 2 1 ORIENTERING Sønderborg Affald A/S udbyder indkøb af pladsskilte til diverse anlæg, bl.a. genbrugspladser, vandværker og rensningsanlæg. Opgaven omfatter levering af pladsskilte og til en vis grad også montering af pladsskiltene. De fleste skilte skal leveres i 2017, men derudover er der behov for yderligere skilte i peiroden Udbuddet gennemføres for Sønderborg Affald A/S, Sønderborg Vandforsyning A/S og Sønderborg Spildevandsforsyning A/S. Arbejdet udbydes med tildelingskriteriet bedste forhold mellem pris og kvalitet, med 50 % vægtning af pris og 50 % vægtning af kvalitet. Udbudsmaterialet er offentligt tilgængeligt via Sønderborg Forsynings hjemmeside Evt. rettelsesbreve og svar på stillede spørgsmål vil også blive tilgængeligt via hjemmesiden. Tilbudsgivere kan melde deres interesse på mailadressen og få advisering om nye rettelsesbreve eller svar på stillede spørgsmål, når disse er lagt på hjemmesiden. 1.1 Udbyder Sønderborg Affald A/S Ellegårdvej Sønderborg Tlf.: Kontaktperson: Betina Hylleberg Skjøth Tlf: Udbudsmaterialet Udbudsmaterialet består af følgende dokumenter: (dette dokument) Ydelsesbeskrivelse inkl. bilag, herunder kontraktudkast Tilbudsliste Evt. rettelsesbreve og svar på stillede spørgsmål i udbudsperioden.\n4 Side Tidsplan for udbuddet Udbuddet gennemføres efter følgende forventede tidsplan. Tidspunkt Beskrivelse Offentliggørelse 26. januar 2017 Vejledende frist for at stille spørgsmål 27. januar 2017 Seneste udsendelse af rettelser og svar på stillede spørgsmål 6. februar 2017 Frist for afgivelse af tilbud Uge 6 Uge 6 Forventet meddelelse om tildeling Kontraktmøde 1.4 Udbudsgrundlag Nedenfor nævnte dokumenter danner grundlag for afgivelse af tilbud: Gældende love og offentlige bestemmelser, der er relevante for nærværende indkøb, herunder miljø- og arbejdsmiljølovgivning, forskrifter, EU-direktiver og standarder. Det samlede udbudsmateriale. Tilbudslisten. Eventuelle rettelsesblade og svar på stillede spørgsmål.\n5 Side 4 2 SPØRGSMÅL TIL UDBUDSMATERIALET Spørgsmål skal være skriftlige og være på dansk, der kan ikke rettes telefonisk eller personlig henvendelse vedr. udbuddet. Spørgsmål skal sendes til: Sønderborg Affald A/S Ellegårdvej Sønderborg Att. Betina Hylleberg Skjøth Spørgsmål, der fremsendes inden den 26. januar 2017, vil blive besvaret senest den 27. januar Spørgsmål, der stilles efter den 26. januar 2017, vil alene blive besvaret, såfremt det er muligt at besvare disse senest 6 dage før tilbudsfristen. Spørgsmål til udbudsmaterialet vil blive anonymiseret og besvaret skriftligt. Spørgsmål og svar vil blive uploadet samme sted som udbudsmaterialet. Det er tilbudsgivers ansvar at kontrollere, om der er kommet supplerende materiale, herunder svar på spørgsmål eller rettelsesbreve før tilbudsfristens udløb.\n6 Side 5 3 AFLEVERING AF TILBUD Tilbuddet skal være skriftligt og være på dansk. Sidste frist for aflevering af tilbud er mandag den 6. februar 2017, kl Tilbuddet skal afleveres eller sendes til: Sønderborg Affald A/S Ellegårdvej Sønderborg Att. Betina Hylleberg Skjøth Tilbuddet skal være tydeligt mærket: TILBUD Indkøb af pladsskilte. Tilbuddet skal bestå af: 1 stk. papirbaseret og underskrevet originalt tilbud 1 stk. USB med tilbuddets dokumenter i pdf-format 1 leveringsprøve på skiltetype, min A4 størrelse. Hvis tilbudsgiver ønsker kvittering på at have afleveret tilbud, bliver dette udleveret ved aflevering af tilbud. I tilfælde af uoverensstemmelser mellem den underskrevne originale papirudgave og den elektroniske udgave, er det den underskrevne originale papirudgave som er gældende. Tilbud, der modtages efter tilbudsfristen, vil ikke blive taget i betragtning. Det er tilbudsgivers ansvar, at tilbuddet kommer frem i rette tid, i rette form og rette antal. Der gives ikke godtgørelse for afgivelse af tilbud. Ethvert tilbud vil blive behandlet fortroligt af Sønderborg Affald A/S. Udbudsprocessen er dog i øvrigt undergivet de almindelige kommunale regler om aktindsigt. Det er et krav, at tilbudsgiver iagttager ubetinget tavshed over for uvedkommende om alt vedr. de konkrete opgaverelaterede forhold, som måtte komme til tilbudsgivers kendskab i forbindelse med nærværende udbudsforretning. De bydende har ikke adgang til overværelse af åbningen af tilbuddene.\n7 Side 6 4 ØVRIGE FORHOLD 4.1 Flere i forening Hvis en sammenslutning af aktører (f.eks. et konsortium) tildeles den udbudte kontrakt, skal deltagerne i sammenslutningen hæfte solidarisk for kontraktens opfyldelse over for udbyder. Sammenslutningen skal udpege en fælles befuldmægtiget, der med bindende virkning for alle sammenslutningens deltagere kan indgå bindende aftaler vedrørende den udbudte kontrakt. Der kan ligeledes kun være en kontaktperson, som udbyder har kontakt til. 4.2 Vedståelse Tilbudsgiver skal, uden forbehold, vedstå sit tilbud i 2 måneder fra tilbudsfristen. 4.3 Alternative bud Der modtages alternative bud på løsninger, der kan indfri de overordnede krav til geometri, farver, holdbarhed m.v. 4.4 Underentreprenører Der må anvendes underentreprenører, men det skal være defineret hvad der bruges underentreprenører til og hvem der er tale om. Dette angives på tilbudslisten. 4.5 Forbehold Forbehold accepteres ikke. 4.6 Ingen forhandling Det skal understreges, at Sønderborg Affald A/S ikke har mulighed for at forhandle med tilbudsgiverne om de afgivne tilbud. Derfor opfordres tilbudsgiverne til at sørge for, at det afgivne tilbud er fyldestgørende og indeholder alle nødvendige oplysninger, og at det er præcist i enhver henseende, således at der kan indgås kontrakt uden forudgående drøftelser og forhandlinger.\n8 Side 7 5 TILBUDDETS INDHOLD Tilbuddet skal indeholde de dokumenter og oplysninger, der er krævet i dette udbudsmateriale, og som skal danne grundlag for vurderingen af udvælgelseskriterierne. Tilbudsliste Udfyldt og underskreven tilbudsliste i sin helhed, herunder specielt erklæring omkring holdbarhed. Tilbudsliste er i en word-udgave, og tilbudsgiver må ikke ændre i tekster eller mængder i forbindelse med tilbudsafgivelsen. Tilbudsbeskrivelse Leveringsprøve Beskrivelsen skal indeholde en beskrivelse af det produkt, tilbudsgiver tilbyder, herunder specifikke oplysninger om følgende: Pladens brudstyrke Evt. folie på pladen Metode til påføring af tekster, folie m.v. Løsningens samlede holdbarhed, dvs. flade, folie m.v. Prøven skal min. være i A4 format, og være udformet i samme materiale, som det materiale de endelige skilte vil være udformet i. På forsiden skal der være teksten TEST og test til venstre på skiltet i den angivne fonttype. Bag på prøve skal der være angivet hvilken farve der er anvendt.\n9 Side 8 6 VURDERING AF TILBUD 6.1 Udvælgelseskriterierne Tilbud, der er modtaget ved tilbudsfristens udløb, vil blive gennemgået med henblik på at fastslå, om tilbuddet opfylder udvælgelseskriterier, dvs. i forhold til krav om en udfyldt tilbudsliste og en tilbudsbeskrivelse med beskrivelse af den ydelse, der tilbydes. 6.2 Tildelingskriterierne De modtagne tilbud, der opfylder udvælgelseskriterierne, vurderes i forhold til tildelingskriterierne. Vægtning af pris og kvalitets fremgår af skemaet herunder. Delkriterie Point, der kan tildeles Vægtning Pris % Kvalitet % 6.3 Evaluering af pris Den afgivne samlede hovedtilbudssum danner baggrund for vurderingen. 6.4 Evaluering af kvalitet Beskrivelsen af det tilbudte produkt, holdbarhedserklæring og vurderingen af leveringsprøven grundlag for den samlede vurdering. Der vil specielt blive vurderet på følgende parametre: Holdbarhed, jvf. erklæring i tilbudslisten Farve og UV-bestandighed, stivhed og formstabilitet på leveringsprøven En garanteret holdbarhed for den samlede skilteløsning på mere end 5 år vil vægte højt. 6.5 Samlet vurdering Efter vurdering af pris og kvalitet vil den samlede vurdering blive gennemført ved at gange antal af point for hvert delkriterie med den angivne vægtning. Dvs. hvis der er opnået 8 point for pris, vil dette blive ganget med 0,5 (for 50 %) og der opnås et vægtet point på 4. Den tilbudsgiver, der har max. antal point, tildeles kontrakten.\n10 Side 9 7 MEDDELELSE OG KONTRAHERING Efter evalueringen får alle tilbudsgiverne samtidig elektronisk underretning pr. mail om resultatet af evalueringen, og dermed hvem Sønderborg Affald A/S har til hensigt at indgå kontrakt med. Det forventes, at underretningen vil ske i uge 6, Kontrahering Sønderborg Affald A/S forventer, at der kan indgås kontrakt med den valgte tilbudsgiver i uge 6, 2017.


Hvordan samarbejder jeg med min indiske samarbejdspartner\nGennem et par år har jeg fået lavet underleverandørarbejde i Indien, og det har givet både gode og mindre gode oplevelser. Da der er et stort hjemmemarked for mine produkter (Skandinavisk Design) overvejer jeg også at finde en samarbejdspartner på salgssiden. Jeg oplever dog tit, at vi taler forbi hinanden, og at en aftale ikke altid er en aftale, når det kommer til stykket. Har I nogle gode råd om, hvordan vi får et bedre samarbejde. <i>Med venlig hilsen PK\nMandag d. 06. august 2007, kl. 18.40\nOpdateret mandag d. 06. august 2007, kl. 18.35\nProblemet ligger i kulturelle forskelle mellem Danmark og Indien. Løsningen ligger i en bedre for-ståelse for, hvori forskellene ligger og træning i, hvordan man kan håndtere disse forskelle.\nEn af de store forskelle er, at Indien er et gruppeorienteret samfund, hvor danskere er mere individualistiske. En anden forskel er, at der er langt mere respekt for stillingsbetegnelser og autoriter i Indien, end der er i Danmark.\nDanskere er også langt mere direkte i deres måde at kommunikere på, hvor en inder hellere vil fortælle en lille hvid løgn, end at komme med et budskab om, at varen for eksempel ikke bliver leveret til aftalt tid. Undgå at kritisere din indiske partner, idet kritik opfattes meget ubekvemt. Et "ja" fra indisk side kan have mange forskellige betydninger, lige fra, at vedkommende har hørt, hvad man siger, til, at det i virkeligheden betyder "nej". Det kan selvfølgelig også betyde "ja".\nFor en dansker kan det virke frustrerende ikke at få et klart svar, og det kræver indsigt at være i stand til at tolke svarene.\nEt råd til dig er, at du altid giver meget klare instrukser. Et andet er, at alle aftaler kommer på skrift. Det er også vigtigt at kommunikere på samme organisatoriske niveau, idet det regnes som upassende, hvis du kommunikerer direkte til det udførende niveau.\nFirmaet Culturewise, www.culturewise.dk, har specialiseret sig i træning af kulturforståelse for virksomheder, der laver forretning med Inden. En større viden om, hvordan man samarbejder med indiske partnere, vil sikkert kunne spare dig for mange problemer fremover.


Opvisning | Per Rock - swingdans, dans, dj, event og foredrag\nJeg kommer ud til alle former for fester og events, intet er for småt eller stort.\nJeg kommer ud, enten alene, eller med en af mine dygtige dansepartnere, og laver mange former for optrædende, hvor dans er en stor del af ingrediensen.\nVed danseopvisning, der kan jeg lave det som et rent indslag, eller jeg kan få folk med til slut, således, at folk efterlades med en god følelse i kroppen.\nDans frigiver positive endofiner i kroppen, og jeg har endnu ikke oplevet, at mine kunder ikke bliver efterladt med et stort smil og positive vibes.\nJeg kombinere typisk et indslag med lidt historiske facts på sådan en måde, at publikum drages ind i et spændende og uforudsigeligt univers af anekdoter, og min tilgang er altid dyb professionel.\nDu vil som kunde altid opleve, at vi er klædt i tøj, der med 110 % sikkerhed repræsenterer stilen, tidsånden, årtiet, du ønsker os at optræde til. Dette betyder blandt andet, at ønsker du et Charleston show, så kommer vi iklædt tøj med klare reminiscenser fra 20´ernes Charleston, hvilket betyder, at vi er klædt i tøj, der afspejler denne tid og ikke f.eks. Blues Brothers fra 60´erne.\nPå samme måde, så møder vi ikke op i 60´er tøj til en 50´er fest.\nHvorfor er dette vigtigt? Det er vigtigt fordi jeg sætter en ære i at lave mine shows så gennemførte som muligt, og jeg er af den opfattelse, at man på “denne aften”, hvor der er et givent tema, at vi som aktører, vi sørger for en fuldkommenhed.\nDer er ingen i Danmark, der gør tingene som jeg. Når du hyrer mig, så vil du få en oplevelse udover det sædvanlige, du ikke oplever fra andre. Jeg har Danmarks ubetingede største viden indenfor dans, musik og stilarter, når vi taler nostalgi, old school etc fra 1900 og frem til 1970´erne.\nDet er meget vigtigt for mig, at du og dine gæster får en performance der lever op til dine ønsker og behov, og derfor så har jeg en dialog med dig som kunde hele vejen igennem, fra start til slut.\nKontakt mig for et tilbud: 2856 2114 eller rock.per@gmail.com


Perlesten Lynge priser » Få leveret direkte\nTilbudene der er præsenteret på denne side er automatisk udvalgt af vores algoritme. Den har nemlig ledt massevis af tilbud med det formål at kunne fremvise de produkter der læner sig mest op ad søgeordet perlesten, og som søgemotoren derfor føler matcher dit behov bedst.\nForuden de søgeord du har indtastet på Google har søgemotoren ligeledes medregnet søgefraser, som andre mennesker sandsynligvis benytter i relation til det, eksempelvis lægge perlesten og hvide perlesten i poser foruden ord som perlesten køge og hvide perlesten i poser.\nDen information bruger robotten som ekstra information til at kunne vise de mest relevante varer. Det er også tydeligt at andre folk søger efter eksempelvis perlesten randers, anlægning af indkørsel med perlesten og perlesten hent selv. Den viden har søgemotoren ligeledes brugt for, at navigere igennem millioner af produkter.\nDesuden kan det i data ses, at søgeordene perlesten 4-8 mm, salg af perlesten fyn og perlesten i poser er særdeles anvendte, og som følge heraf er disse ligeledes medregnet af robotten nøjagtig som søgningerne billige perlesten sjælland, perlesten billig og perlesten pris. Vi håber virkelig at du ikke blev skuffet over de listede tilbud, idet at ét eller flere af dem fangede din interesse.\nPerlesten afhentes via markedsledende webshops, f.eks. Stark.dk, Silvan.dk, JemogFix.dk, Bygma.dk, XL-Byg.dk, Bauhaus.dk, DavidsenShop.dk og 10-4.dk.\nDe fleste e-butikker tilbyder i øjeblikket en række forskellige muligheder for levering. En af dem der er mest anvendt er nu om stunder afhentningssteder, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente din ordre i Lynge når du har lyst. Metoden er jo usædvanlig let, og oftest tilmed den prisbilligste leveringstype.\nDu bør omvendt planlægge at få produkterne sendt hjem til hvor du bor i Lynge eller ud på din arbejdsplads. Leveringsmetoden er oftest en kende mere bekostelig, men lige så vel ret fremkommelig. Den mest prisbevidste leveringsversion vil dog altid være at hente ordren selv, men den løsning beroer på at du fysisk befinder dig nærved perlesten internet shoppens tilholdssted.\nAntal dages levering er naturligvis super betydningsfuld om vi har behov for perlestenene øjeblikkeligt, og derfor er det rimelig aktuelt at vi ser nærmere på det anslåede leveringstidspunkt for Lynge for den aktuelle vare.\nEn række internet firmaer frembyder levering på næste hverdag i Lynge på masser af varer, men vær påpasselig da det er betinget af at ordren køres igennem før et givent klokkeslæt, med det formål at de har mulighed for at nå at få perlestenene afsendt forinden logistikmedarbejderne holder fyraften.\nFlere perlesten e-butikker sikrer portofri levering, men i reglen påkræves det at du bestiller for en præcis sum. Alternativt kunne du tage den mindst kostelige mulighed for fragt, som tit er at få fragtmanden til at køre perlestenene til et udleveringssted.\nPerlesten til Lynge\nDet er ultra ukompliceret for internetbrugere at sammenholde priser på perlesten hos forskellige online virksomheder, og for det har flere internet handler i Danmark i Lynge været nødt til at reducere prisniveauet på perlesten betydeligt, og endda nogle gange garantere levering uden betaling.\nDet kan dog til hver en tid blive lukrativt at kontrollere nogle forskellige internet firmaer nær Lynge efter rabat på perlesten inden du handler, sådan at man ikke er i tvivl om at opnå den laveste pris.\nMan må alligevel huske på, at i tilfælde af at en online forretning reklamerer perlesten i Lynge til en salgspris der anses for utrolig gunstig, burde det i nogle tilfælde være et fingerpeg om en uægte butik. Kortkøb er heldigvis dækket ind under en lovbestemmelse, hvilket assisterer dig som køber overfor uærlige internet outlets.\nVi tilråder generelt kortkøb eller MobilePay. Som et alternativ burde du bruge en løsning på perlestenene som for eksempel ViaBill, forudsat du foretrækker at honorere pengene senere.\nInden nogen handler perlesten i en butik i Lynge behøver man reelt overveje e-shoppens handelsaftale, dog er det uden tvivl et tidskrævende projekt.\nEt alternativ kan derfor være at kigge om e-shoppen i Lynge er tilsluttet e-mærket, fordi det typisk er en angivelse af at netbutikken tilslutter sig den officielle danske lovgivning, udover at online butikken rutinemæssigt tilses af jurister der har indsigt i de gældende regler. Desuden tilbydes du chance for at blive hjulpet, såfremt du forvoldes vanskeligheder med perlestenene ved din ordre.\nDerudover er det fornuftigt at man er vidende om de mest basale betingelser der spiller ind i forbindelse med handlen, fx hvilken byttepolitik på perlesten online webshoppen garanterer. I relation til det er det virkelig afgørende, at man stadigvæk bevarer sin kvittering, så man fremadrettet kan påvise sit køb, uanset om man leder efter et produkt til en mand eller kvinde.\nOnline varehuse i Lynge\nTrustpilot forærer dig flere gavnlige genveje til at udforske flere andre perlesten forbrugeres erfaringer og herved kan det anbefales, at du læser online butikkens omtaler forinden du lægger din bestilling.\nFacebook medfører desuden absolut passende metoder til at få en idé om perlesten internet virksomhedens troværdighed. Tilmed ses nogle webbutikker hvor det er muligt at udforme en omtale af købsoplevelsen, hvilket tilmed burde benyttes til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet finansieres af annoncer. Vi har faste samarbejder med et hold af online shops i Danmark i form af at vi formidler virksomhedernes varer, og indtjener honorar i tilfælde af at en af de besøgende på vores side udfører et indkøb.\nFakta angående produkter og e-butikker opdateres hyppigt, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for justeringer der kan være iværksat siden vi nyligst opdaterede sidens oplysninger.\nPerlesten Lynge – Få 1000 kg perlesten leveret til Slangerupvej i Lynge\nSlangerupvej 18, 3540 Lynge


Graduate Program | Bliv graduate hos No Zebra\nStig ombord på det fedeste graduate-forløb og styrk din digitale karriere\nNo Zebra Graduate til Digital Marketing i København\nEr du en ambitiøs graduate og drømmer om en karriere inden for Digital Marketing med fokus på digital annoncering på både søgemaskiner, sociale netværk og medieplatforme? Så er det dig vi søger til en hoppe ombord på en spændende og lærerig rejse som Graduate i København.\nNo Zebras graduate forløb danner bro mellem din uddannelse og dit kommende job i den digitale branche. Målet er at udvikle dig mest muligt ved at identificere og udvikle dine styrker, bygge ekstra på og dermed give dig et kompetencesæt, der både er unikt og blandt branchens bedste.\nSom graduate hos No Zebra får du mulighed for at kickstarte din karriere med et skræddersyet forløb i 8-12 måneder, med opstart august 2019. Graduateforløbet indeholder en klar proces for arbejdsopgaver, hvor du får mulighed for at arbejde med en stor berøringsflade af emner inden for digital marketing og e-mail marketing. Du vil i løbet af din tid afholde månedlig One2One sparring, kundebesøg med henblik på at højne din forståelse for værdikæden, deltage ved kundemøder, løbende undervisning og feedback fra kompetente medarbejdere.\nNo Zebras graduate-program er en udviklingsplatform, som giver det bedst mulige afsæt for en langvarig karriere inden for digital marketing, og det perfekte springbræt til en stilling som Specialist eller Consultant.\nSom Digital Marketing Graduate bliver du en del af vores team i København. Et lille team i rivende udvikling hvor du får en central rolle i nytænkning inden for 360 graders online marketing og mulighed for at få hænderne dybt ned i eksekvering på en lang række af forskellige marketingopgaver og discipliner!\nVigtigst af alt er du en fast mover med en stærk personlighed og udstråling. Du ønsker med andre ord at sætte dit præg på udviklingen af digital marketing og e-mail marketing, i No Zebra såvel som hos vores kunder. Du er som person nysgerrig og åben, og kan se ting fra et bredere perspektiv. Du lærer hurtigt og er ikke bange for at stille spørgsmål - ligesom det at være ambitiøs, både på dine egne og andres vegne, er en naturlig del af din personlighed.\nVi står klar til at investere i din fremtid, så skynd dig at sende en ansøgning afsted til os.\nDu er nyudsprunget graduate (bachelor-/kandidatgrad)\nDu har tidligere relevant studiejob med ansvar inden for feltet\nKendskab til relevante områder inden for: Content marketing, SEO, Google Adwords og Analytics, SoMe-annoncering og retargeting, konverteringsoptimering, e-mail marketing, automation, webanalyse og rapportering.\nKendskab til relevante værktøjer såsom SemRush, Google Tag Manager, Active Campaign, Visual Website Optimizer, HubSpot, SearchMetrics, Apsis, Moz, ahrefs m.m. er en fordel.\nDu har en høj motivation for at omsætte din viden til action\nDu er serviceminded, arbejder struktureret og har sans for detaljen\nDu er selvsikker og fokuseret, samtidig med at du er nysgerrig og åben\nDu tør springe ud i opgaver som du ikke nødvendigvis har erfaring med og tør udfordrer status quo\nDu tager ansvar, er vedholdende og har en positiv udstråling som vores københavner-kontor vil få stor glæde af\nHos No Zebra bliver du en del af et 100% digitalt og datadrevet e-handelsbureau. Vi har speciale i digital strategi, customer insights og digital forretningsudvikling, som vi omsætter til stærke løsninger og målrettet 360 graders online markedsføring for store skandinaviske virksomheder som KVIK, Plantorama, Skjold Burne, Catering Danmark, Eniig og mange, mange andre.\nIntorduktion og onboarding i viften af digital marketing discipliner på vores kontor i Aarhus\nBordtennis, bordfodbold og solskinshygge på den store tagterrasse i SoHo