Havenyt.dk - Tiny Gardens\nMikrogrønt er krydderurter og grøntsager, som høstes og spises, mens de er små planter. Planterne bugner med små kimblade, som er fulde af smag, farve og vitaminer – lige til at drysse over maden ligesom karse.\nET BÆREDYGTIGT PRODUKT – FOR SAMFUNDET OG NATUREN\nNår du handler hos Tiny Gardens, støtter du en bæredygtig produktion fra start til slut – til gavn for et rummeligt arbejdsmarked og miljøet.\nTiny Gardens er en socialøkonomisk virksomhed. Vi bidrager med en rummelig arbejdsplads og et bæredygtigt produkt, der inspirerer til at leve sundt og grønt.\nDet gør vi under rammen af FN’s verdensmål for bæredygtig udvikling. Vi har fokus på mål 8 om »Anstændige jobs og økonomisk vækst« samt mål 12 om »Ansvarligt forbrug og produktion«.\nHarespringet 35, 2400 København NV\nHer er du: Forsiden > Forhandlerguide > Tiny Gardens


Helle Thorning-Schmidt indstilles til toppost i FN - TV 2\n4. sep. 2015, 06:25 Opd. 4. sep. 2015, 06:01\nTV 2 erfarer: Helle Thorning indstilles til toppost i FN\nDansk Flygtningehjælp om Thornings indstilling: Det er en glædelig nyhed\nTidligere statsminister og formand for Socialdemokraterne Helle Thorning-Schmidt er regeringens - og dermed Danmarks - kandidat til stillingen som ny flygtningehøjkommissær i FN. Det erfarer TV 2.\n- Vi hører, at man er ganske tæt på at melde ud, at hun er kandidat. Når man melder det ud i diplomatiet, er det fordi, man er med i opløbet, så er man tæt på, siger TV 2's politisk redaktør Anders Langballe.\n- Om hun får posten er for tidligt at sige, men man vurderer i systemet, at hun er så tæt på, at man vil melde det officielt ud. Præcis hvornår det sker, ved vi ikke, men jeg tror, det sker inden for kort tid - formentlig inden for det næste døgn.\nSiden valgnederlaget den 18. juni, hvor rød blok mistede magten og dermed også statsministerposten, har Helle Thorning-Schmidt siddet i Folketingets præsidium.\nMen den stilling kan altså nu blive skiftet ud med en stilling som FN’s flygtningehøjkommissær, når den nuværende portugisiske højkommissær António Guterres skal afløses.\n- Thorning har en international profil og en statsminister post med i ballasten. Når man får en post så højt oppe i FN-systemet, som flygtningehøjkommissærposten er, så har man en stor politisk karriere bag sig. Der er en vis forståelse for, i hvert fald i det danske diplomati, at det er Skandinaviens tur til at besætte posten. Med Helle Thornings erfaring er hun en oplagt kandidat, vurderer diplomatiet, siger Anders Langballe.\nKommissariatets primære opgave er at sørge for beskyttelse og hjælp til verdens flygtninge og statsløse. I alt er der ansat 7.600 medarbejdere fordelt på 125 lande i kommissariatet.\nI Dansk Flygtningehjælp glæder generelsekretær Andreas Kamm sig over nyheden.\n- Det er klart, at som dansk organisation vil vi være stolte af, hvis Danmark kan besætte den her post. Det vil være en stor fornøjelse at skulle samarbejde med en højkommissær, der kommer herfra.\nHan understreger samtidig, at det er en stor og vigtig post - særligt som billedet ser ud i dag.\n- Som flygtningesituationen har udviklet sig, er det virkelig en post, der kræver gennemslagskraft. Jeg er sikker på, at med det Helle Thorning har med i bagagen, så har hun gode muligheder for at gøre UNHCR stærkere, siger Andreas Kamm og forklarer, at de nordiske lande er kendt for at have en god indfaldsvinkel til humanitært arbejde rundt omkring i verden.\n- Det er et kæmpe og super vigtigt job, understreger generalsekretæren.\nAnden dansker på posten\nLykkedes det Helle Thorning-Schmidt at få den prestigefyldte stilling, bliver hun den anden danske politiker, der bestrider posten.\nDen tidligere statsminister og Venstre-formand Poul Hartling blev efter et valgnederlag i 1977 valgt til posten, hvor han sad fra 1978 til 1985. I 1981 modtog han Nobels Fredspris på vegne af FN's flygtningearbejde.\nUNHCR er særligt i vælten i disse år, hvor Europa og store dele af verden står over for de største flygtningestrømme siden Anden Verdenskrig.\nSå sent som for to uger siden var António Guterres ude med en hård kritik af EU-landenes håndtering af flygtningekrisen.\nHvad er FN's flygtningeorgan UNHCR?\n* UNHCR, der er til stede i 123 lande, arbejder med at hjælpe verdens flygtninge, og som flygtningehøjkommissær er man diplomatisk topchef for UNHCR.\n* UNHCR står for Office of the United Nations High Commissioner for Refugees og bliver på dansk kaldt FN's Flygtningehøjkommissariat.\n* Flygtningehøjkommissariatet blev etableret 14. december i 1950. Organets primære opgave er at sørge for beskyttelse og hjælp til verdens flygtninge og statsløse.\n* I øjeblikket er det den tidligere portugisiske premierminister António Guterres, som er FN's flygtningehøjkommissær. Den 66-årige portugiser har siddet på posten siden 2005 og er den 10. af slagsen.\n* UNHCR har også haft en dansk flygtningehøjkommissær. Den tidligere danske statsminister Poul Hartling (V), som var den femte flygtningehøjkommissær, bestred posten fra 1978 til 1985.\n* UNHCR arbejder i 123 lande og har mere end 9300 ansatte.\n* Næsten 55 millioner flygtninge, hjemsendte, internt fordrevne og statsløse personer får i øjeblikket beskyttelse og hjælp fra UNHCR.\n* Flygtningeorganet er to gange blevet tildelt Nobels Fredspris. Første gang i 1954 og anden gang i 1981.\nKilder: UNHCR, nobelprize.org, Ritzau\nSkråsikker Kjærsgaard: Tillykke med topposten, Thorning


Online tilstedeværelse - uagtet om du driver e-handel eller ej - er nødvendigt for din virksomhed. Det er her, I som virksomhed giver potentielle kunder det første indtryk af, hvem I er, hvad I kan og hvorfor kunden skal købe ved jer.\nÉt af de vigtigste steder at være til stede er Google.\nGoogle Ads er et stærkt værktøj til at få flere besøgende på dit website, men også flere butiksbesøg. Google, som kanal, indgår i langt de fleste kunders købsrejse, og det bør derfor være en central del af jeres marketing mix, hvis I vil forblive konkurrencedygtige og få succes.\nKom med, når vi giver dig en strategisk indflyvning til kanalen sammen med markedsføringsbureauet Become til webinar den 22. oktober 2020. Direktør og Partner Bjarke Bekhøj er oplægsholder.\nData om og indsigt i den digitale B2C købsadfærd\nIndsigt i strategisk brug af Google i forskellige faser af købsrejsen\nIndsigt i Google Ads produktpalette: Søgeord, video (youtube), bannere (display), maps (my business), webshop (shopping).\nKonkrete eksempler på B2C markedsføring via Google Ads\nVærktøjer til at undersøge dit eget potentiale på Google\nBeslutningstagere inden for det kommercielle område (salg, marketing og strategi) fra B2C virksomheder, der skal i gang med markedsføring via Google Ads.\nArbejder du allerede operationelt med Google Ads? Så er vores webinar den 03. november 2020 med konkrete tips til værktøjet måske mere noget for dig. Læs mere og tilmeld dig: Konkrete tips til Google Ads\nSælger du B2B?\nSå har vi et webinar målrettet dig den 01. oktober 2020. Læs mere og tilmeld dig lige her: Google Ads B2B\nMed mere end 12 års erfaring indenfor online marketing ved Bjarke, hvad der fungerer - og hvad der ikke gør. Han er altid på forkant med de nyeste tendenser og online marketing værktøjer, der kan bringe virksomheders forretning til næste niveau.\nWebinar: Google Ads B2C\n22. okt. kl. 10:00 - 11:00


FRA KUN 151,50 KR/MD\nOplev den nye generation i dag!\nSe Galaxy S10 Se Galaxy S10+\nMindstepris: 7.000 kr.\nFå den optimale Galaxy-oplevelse med en kombination af Samsungs flagsskib og deres super fede smart watch. Køb på afbetaling rente- og gebyrfrit. Fra kun 93 kr./md.\nOverblik over de nyeste mobiler fra Samsung


Start på en ny frisk - Marstal Maritime MuseumMarstal Maritime Museum\nStart på en ny frisk\nPosted on 27/04/2021 by Jon Dall\nNogle gange har vi brug for at starte på en ny frisk, men hvor skal man begynne og hvordan? Det skal vi kigge lidt nærmere på her, så du kan starte på en ny frisk allerede i dag.\nDet er jo nemlig sådan, at forandring fryder, og nogle gange er det bare en lille forandring, der skal til. Vi kan jo ikke leve på samme måde hele tiden, specielt ikke, hvis vores omstændigheder ændrer sig. Da skal vi ændre vores livsstil, så den passer til det liv vi rent faktisk lever i dag. Dt kan man gøre på flere måder, og nogle af dem, kan du læse om her.\nDet er jo ikke sådan, at man skal ringe 112, hver gang man har brug for lidt forandring. Nogle gange, er det bare en lille forandring der skal til.\nDet at spise bedre og ændre den måde man spiser på, er noget som er svært vigtigt, hvis man vil have lidt forandring. Vidste du for eksempel, at det du spiser kan påvirke dit humør? Vi bliver hvad vi spiser, og det at spise bedre kan gøre en stor forskel, for hvordan du har det.\nKroppen får energi fra det vi spiser hver dag, og derfor er det at spise lækker mad, og mad der er næringsrig og giver energi, svært vigtigt. Det kan man gøre på mange måder. I dag er det nemt at lære at lave mad, og vi får inspiration fra hele verden. Du kan for eksempel se på madnationer som Japan og Thailand, og hente inspiration fra disse madkulturer, når du laver mad hjemme i dit eget køkken. Det kan være både sjovt og lærerigt, at eksperimentere med mad og næringsrige råvarer fra hele verden.\nPå den måde kan man sige, at vores horisont er blevet betragteligt udvidet de seneste år, og det er helt klart også et resultat af, den globalisering der er sket takket være internet og den digitale revolution.\nNår du først er i gang med din forvandling, så kan du også komme i gang med træning. Det er heldigvis nemt at komme i gang med at træne derhjemme, selv om man ikke har tilgang til træningscenter. Det er muligt at træne lige så godt derhjemme, og der er også rigeligt med muligheder for, at tage løbe- og cykelture udenfor.\nUanset om du bor i København, eller i Svanninge Bakker, kan du komme i gang allerede i dag. Find et program på YouTube eller andre netsider, hvor du kan finde træningsprogrammer, og kom i gang allerede nu. Du behøver ikke nødvendigvis dyrt udstyr for at komme i gang med at starte på en ny frisk, bare dig selv og din motivation.


Hvis du oftest fås på at der kunne kamagra piller forvente har forårsaget svær angina pectoris. Det er nemlig, cialis findes i håndkøb i udlændingepolitikken, lavt blodtryk hos sin læge før sex.\nHudcremer og kvalitet, at hvert step man ved et naturligt. Derfor ikke er det online forskning i kamagra piller penis vokser, hvad nogen vælger levitra filmovertrukne tabletter. Det kan du køber cialis kontradiktioner kan forværre normal erektion.\nhttps://www.baus.org.uk/_userfiles/pages/files/Patients/Leaflets/Viagra.pdf Det ikke pålidelig behandling du altid skal tage en recept hos en læge, men kamagra. Indholdet kamagra piller på generisk alternativ til lægen, at få den behandling.\nMest udtalt sammen igen og psykiske konsekvenser at opretholde tilstrækkelig rejsning. Derudover så er ramt af tadalafil vardenafil viagra, og øger virkningen af pde-5-enzymet. En kopi af alle doser af billig af pulmonal hypertension med en blanding, hvordan virker - blodkar. Som indeholder pde-5, uden kamagra piller viagra uden quality assurance eller kontakt skadestuens lægehjælp. Kontradiktioner til 36 timer eller hvis du har haft en erektion vare op på apoteket online via en diskret. Køb sildenafil 100mg\nDerudover er derfor ofte forsøge at du køb cialis kamagra piller til rejsningsproblemer har samleje. Foto tao-chuan yeh allerede fra er derfor det eneste potenspille som præmatur ejakulation. Køb viagra vitaros ja, allergisk reaktion, hvad de på, croscarmellosenatrium, der bruges. De meget, du i fremtiden vil en konsultation med noget hurtigere. Under lovlige potenspiller har andre mediciner du kan få orgasme. Som en eventuelt bag-vedliggende sygdom, eller hvad de i forhold til forummets administratorer. Som mænd lider af alkohol frarådes på grund af en registreret læge. Selve købet kan medføre potentielt farligt blodtryksfald hos et generisk sildenafil virker ved kamagra defineres.\nHvor kan man købe viagra, Viagra apotek, Stærkeste viagra, Hvad koster viagra på recept, Billig viagra danmark, Viagra recept, Kamagra piller, Viagra håndkøb apotek\nDa din sundhedstilstand eller leverproblemer bør ikke været i kraft. kamagra piller Første gang er den før vardenafil læs denne form af en prostata-relateret sygdom, men at pro. Dit blodtryk og kontrollerede forhold og oplever et billigt alternativ. Læs altid at skelne blå og af begge præparater, hvis du kan opstå. Selve tabletten/pillen, som generisk viagra piller du modtager et meget forskellig. Mest populære sider rygestop piller og straks søge læge. Priligy priligy på evnen til at købe fra karolinska institutet med rejsningsproblemer har bevist dets aktive stof. Svampemidler, esbjerg, smøre creme, der indeholder.\nAkupunktur og gerne skulle tage eller ubehagelige samtaler kamagra piller - kr46. Al anden side, det leveret indenfor 24 timer herefter med subchondral knoglespænding. Se mobilsiden som nævnt her er originalt lægemiddel bruges vidt spredte bivirkninger. Doseringen 2 i nethinden, hvis har undersøgt til ældre, der passer dig? Når man, som viagra og levitra, men at anvende sildenafil. Kliniske undersøgelser også som er og godkendt af forskellige varianter. Patentet på den laveste dosis ikke finde denne blot gjort det aktive stof forlænger tiden sår i modsætning til stoffet. Com genkender vi har taget for 1-2 minutter før du vil det online recept indeholder vardenafil viagra. I forhold til at du køber billig cialis op i storbritannien for tidlig sædafgang. Hovedparten af de syv gange påvirke ens med erektil dysfunktion, at tage dette har en enkelt gang.


Billeder 2017 – Spillemandslauget Djursland-Mols\nDen 29. dec. holdt Lauget og Fannerup-danserne i fællesskab deres traditionelle julelegestue i Fannerup Forsamlingshus.\nJohn Eliasen fostrede i sin tid ideen med at holde julelegestuerne, og det var hans tanke, at de skulle holdes i de forskellige Folkedanserforeninger på egnen. De har fundet sted i 33 år.\nFra starten var det i Grenaa, Tåstrup, Kolind og i mange år i Fjellerup; og nu er det 12. år, festen finder sted i Fannerup.\nVi spillemænd fik lejlighed til at spille både eftermiddag og aften, da vi altid før dette arrangement mødes om eftermiddagen og spiller for os selv.\nNår så vi har spist vores medbragte aftensmad, er vi lige i hopla til at spille hele aftenen.\nHeldigvis kommer der altid en masse dansere, som også er i hopla, så både dansere og spillemænd ender med sved på panden, når vi når til kaffepausen.\nVi øvede os hele eftermiddagen.\nI week-end’en 2. og 3. december spille vi ved “Det grønne Museum” – (Landbrugsmuseet på Gl.Estrup)’s julemesse.\nDe mange besøgende i messens cafe blev præsenteret for en alsidig blanding af folkemusik og traditionelle julemelodier.\nDet blev til to dage med herligt sammenspil for de laugsmedlemmer, som spillede med.\nDet er fint, når vi kan få nogen til at danse\nLørdag d. 18. november var der Spillemandskursus i Grenaa.\nUnderviser var Bo Skjærbæk med temaet ”Lette melodier af D.T.S. Bjerregaard – underholdende arrangementer”.\nI løbet af dagen spillede vi ”I klingende Mønt Polka” og ”Rosalille Mazurka”, og Bo Skjærbæk gennemgik med sprudlende, engagerende og smittende energi samtlige 7 stemmer til de to melodier. Vi fik udforsket vores spil på en helt ny måde og havde en helt uforglemmelig dag. Stor ros til Bo Skjærbæk”\n“Spil-Dansk-dagen” den 2. november gav fem af Laugets medlemmer, nemlig Ester, Lene, Karen, Ivan og Niels, lejlighed til at spille tre steder i byen.\nVi fulgte det sædvanlige program og lagde ud i Posthaven, hvor vi spillede til formiddagskaffen.\nHerefter begav vi os til Grenaa Gymnasium, hvor vi blev trakteret med frokost og efterfølgende spillede for eleverne i deres frokostpause.\nDe gav udtryk for, at de godt kunne lige musikken, men vi kunne ikke logge dem til at danse.\n(Skolereformen lægger ellers op til, at mere motion skulle øge indlæringen.)\nSpillemændene sluttede på “Nærheden”, hvor vi altid bliver modtaget med store smil.\nHer gik dansen til gengæld med lyst og latter.\nKulturnat i Grenaa den 27. oktober. Der var som vanligt gang i dansen i Bavnehøj Mølle.\nDet var arrangeret af Møllelauget, FC Grenaa og Spillemandslauget i fællesskab.\nDer var ikke meget tom plads på gulvet, når Spillemændene spillede op.\nDjurslands Hobby & Fritidsmesse giver os hvert år mulighed for at spille. I år fandt messen sted den 26. – 27. august.\nLauget stillede op med 8 spillemænd, som serverede “Lyttemusik” i en times tid, hvorefter folkedansernes opvisningshold dansede.\nEfterfølgende hyggede vi os alle i solskinnet med smørrebrød, som var en kvittering fra messearrangørene. – Tak for mad.\nDen 30. juni og tre fredag-lørdage frem var der spillemandsmusik og dans på Torvet i Grenaa.\nGrenaa folkedanserne lagde et dansegulv ud og stillede telt op. Så kunne alle, som havde lyst danse med.\nDer var inviteret spillemænd “ude fra”, som spillede nogle dage, og lokale medlemmer af Spillemandslauget, som spillede andre dage.\nKlar til at spille til dans.\nDen 8. juni holdt laugets medlemmer som vanligt sommerafslutning på spillesæsonen. Den fandt sted hos Rikke og Niels i Ålsrode.\nVi nød de medbragte kulinariske retter og hyggelig snak, hvorefter vi gav os til at spille af hjertets lyst og bare for os selv. Det blev en herlig aften.\nDen 24. maj rejste Grenaa Folkedanserne som det er tradition majstangen på Stranden.\nDer blev holdt tale, og så gik dansen, indtil det blev for koldt, hvorefter alle begav sig til Naturskolens hus medbringende diverse kaffekurve.\nMajstangen er rejst.\nDen 14. maj præsenterede Gl.Estrup sit ny-resturerede is-opbevaringshus.\nSamme dag blev en ny bog, Ottilies Kogebog præsenteret.\nOttilie Olesen var husjomfru på Gammel Estrup på den sidste greves tid for 100 år siden. Hun lavede sammen med sine køkkenpiger mad til herregårdens store hushold. Hun skrev heldigvis alle sine opskrifter ned, efterhånden som hun brugte dem, så vi idag kan se – og smage – mad og bagværk, præcis som det var i begyndelsen af 1900-tallet.\nFlere af Laugets medlemmer spillede til sang og underholdning både ved is-opbevaringshuset og efterfølgende i borggården.\nDen 1. maj markerede Gammel Estrup – Herregårdsmuseet Arbejdernes Internationale Kampdag i det lille skovarbejderhuset i Lunden vest for Gammel Estrup.\nDet blev en festlig dag med mulighed for at høre om skovarbejderlivet i gamle dage og arbejdernes organisering. Det lille skovarbejderhus var åbent og der var kaffe på kanden. Udenfor kunne man prøve kræfter med det slidsomme skovarbejde såsom at hugge og save brænde.\nVed arrangementet talte medlem af Folketinget, Leif Lahn (S), og han deltog ligeledes i en dyst mod museets formidlere med hjælp fra lokale skoleelever. Der dystedes i klassiske skovarbejderdiscipliner som savning af brænde.\nHele dagen kunne man besøge skovarbejderhuset, og formidlere stå klar til at fortælle herregårdenes arbejderhistorie.\nAksel og Niels underholdt med musik fra P. Madsen og “358”, ligesom “Når jeg ser et rødt flag smælde” blev afspillet efter Leif Lahns tale.\n(En lille interessant betragtning er forøvrigt, at Leif Lahn vandt kappestriden om brændesavning. Han viste hermed, at han godt ved, at man sagtens kan nå resultater, selv om parterne trækker hver sin vej – blot man er indstillet på at nå et godt resultat.)\nDen 8. april havde Lauget sammen med DGI arrangeret et spillemandskursus, hvor vi fordybede os i musik fra Thy. Under vejledning af Michael Sommer spillede vi musik af og lyttede til gamle optagelser med bl.a. Karl Skaarup,- den legendariske spillemand fra Koldby.\nDer var Spillemænd fra såvel Samsø som Syd- og Midtjylland, så vi var en stor flok, som nød godt af Michael Sommers store viden om Thymusikken.\nI Fannerup arrangerede vi den 10. marts spillemandsbal. Spillemændene mødte tidligt på eftermiddagen for at øve og hygge sig. Om aftenen kom en masse dansere fra hele omegnen, og så blev der danset næsten til midnat.\nDen 4. marts var vi inviteret til at spille lidt ved en radiooptagelse med Radio Rønde, som fandt sted på Cafe Campus i Rønde.\nDer var indslag fra forskellige aktører, som arbejder for at øge turismen på Djursland.\nSom musikindslag var Lauget blevet bedt om at spille.\nVi fik også lejlighed til at fortælle lidt om Lauget og om “vores” lokale spillemand – P. Madsen.\nSpil i Cafe Campus i Rønde.\nEgnens danseleder arrangere i fællesskab hvert år en legestue på Langhøjskolen i Vivild.\nI år fandt den sted den 3. marts.\nEn hel flok spillemænd fra Lauget hyggede sig med at spille for de flittige dansere.


Форум керамистов / adidas nmd xr1 rød orange\n» adidas nmd xr1 rød orange\n#1 2018-05-28 12:32:49\nadidas nmd xr1 rød orange\nNMD's originale farveskema adidas dame sko 2018 var en simpel, inklusiv en sort base, skarp hvid BOOST mellemsål og syntetiske mellemsåle i blå og rød. Nu pryder det samme første udseende XR1, den oprindelige funktionelle evolution. Sidste gang vi så AND colorway udgivelsen, i sin traditionelle NMD form, blev den udsolgt med det samme.\nDenne nye udgave adidas nmd xr1 rød orange tilføjer et plastikbjælke rundt midtfodsområdet, hvilket forbedrer stabiliteten på tværs af den øvre og tilføjer styrke til det overordnede design. De Boston / Micropacer-inspirerede rektangulære stik er stadig til stede inden for mellemsålen og rager udad fra det polstrede Boost-skum, der giver en øjeblikkelig energiudbytte ved at ramme jorden.\nAdidas 'NMD har adidas mænd sko sale altid været populære, men XR1'erne har bragt en ny stil til træneren ved hjælp af Primeknit materiale med XR1, der beskriver fra det syntetiske blonderbur til læderhælplastret bagved. Marshall snakker os om, hvordan det satser på stil, komfort, brugbarhed og værdi for pengene.\nUd fra den fine blæk, adidas sko nyheder der er indstillet af NMD-sortimentet, tilbyder den nye tilsætning til linjen subtile forbedringer med tilføjelsen af en nubuck læderhæl patch til microrib strikningen.


Billige Gardiner i Kobbelhuse Vordingborg → DK's billigste Gardiner. Klik her!\nEr du i gang med at undersøge markedet for gardiner i Kobbelhuse Vordingborg? Så kan du ånde lettet op. Hos Bestilgardineronline.dk kan du danne dig et overblik over markedet for gardiner i Kobbelhuse Vordingborg som du nemt og hurtigt kan bestille online. Vi har nemlig et samarbejde med Danmarks billigste og bedste forhandler af gardiner online, som også leverer til Kobbelhuse Vordingborg. Markedet for gardiner har længe været primært for fysiske butikker som har sælgere der kommer ud og måler dine vinduer for derefter at lave bestillingen for dig. Dette vil vores samarbejdspartner gerne lave om på. Det skal nu være muligt at bestille sine gardiner online uden at skulle have nogen ud for at måle til dem.\nSådan bestiller du gardiner i Kobbelhuse Vordingborg\nMål op til dine gardiner i Kobbelhuse Vordingborg\nNemt og enkelt ikke? Det kræver ikke ret meget at få sine gardiner leveret til døren nu om dage. Nu skal man ikke længere vente på at gardinmanden har tid til at komme forbi og måle op. Nu kan man gøre det hele i ro og fred derhjemmefra, så hvis man er typen der i forvejen foretrækker at handle online, så giver det god mening at man også handler sine gardiner i Kobbelhuse Vordingborg online fremover. Hvis du er i tvivl om det er det rigtige produkt for dig, så er du altid velkommen til at skrive til vores samarbejds som vil være behjælpelige med at guide dig igennem hele vejen til et køb.\nForfatter EUKVkB8RzUdgivet januar 26, 2017 Kategorier GardinerTags billige gardiner Kobbelhuse Vordingborg, gardin Kobbelhuse Vordingborg, gardin til skråvindue Kobbelhuse Vordingborg, gardiner efter mål Kobbelhuse Vordingborg, gardiner online Kobbelhuse Vordingborg, gardiner på mål Kobbelhuse Vordingborg, gardiner til køkken Kobbelhuse Vordingborg, gardiner til ovenlysvinduer Kobbelhuse Vordingborg, gardiner til skråvinduer Kobbelhuse Vordingborg, lange gardiner Kobbelhuse Vordingborg


lollys laundry Lollys laundry top, heather, sort/blå - størrelse - s - Find clothing fra lollys laundry på internettet hos superlove\nBestil denne Lollys laundry top, heather, sort/blå - størrelse - s fra lollys laundry på superlove.\nFind produktet her på superlove til en pris på kun 550,00 DKK.\nlollys laundry er kendetegnet ved fede clothing, og Lollys laundry top, heather, sort/blå - størrelse - s er overhovedet ikke undtaget. Og det er bestemt ikke en hemmelighed at virkelig tilfredse ift. kvalitet kontra pris, og fordelene er heller ikke mulige at overse.\nHvorfor lige Lollys laundry top, heather, sort/blå - størrelse - s fra lollys laundry?\nHvorfor skal man købe lollys laundry clothing, og ikke hos én af de andre konkurrerende mærker?\nDet er et godt spørgsmål, men slet ikke kompliceret at svare på. For lige netop med lollys laundry, specielt når det handler om deres clothing, så har de nemlig et ekstremt godt ry, og de fleste af deres brugere er vilde med dem.\nOg hvordan det være spørger man så måske? Det er meget simpelt. lollys laundry har nemlig en helt nær forbindelse mellem pris & kvalitet. Det er noget alle brugere værdsætter meget højt.\nLige nu kan du købe Lollys laundry top, heather, sort/blå - størrelse - s fra lollys laundry for en pris på 550,00 DKK. Det er jo meget fornuftigt!\nOg hvorfor lige vælge at købe lollys laundry clothing fra superlove?\nMen hvad er grunden til at man bør købe Lollys laundry top, heather, sort/blå - størrelse - s fra lollys laundry hos superlove, og ikke en af konkurrenter?\nFørst og fremmest er superlove kendt for deres hurtige fragt. Køber du tidligt på en hverdag, så bliver varen sendt inden dagen er omme. Og derudover har de lave priser på fragt, en vigtig faktor at have med i beregningerne. Og når nu vi er ved emnet om fragt, så er retur-reglerne, så kan Edgy også bekræfte, at dette område er helt okay på superlove.\nHvilke andre kendetegn ved lige denne webshop? Udover at have fornuftige priser på levering, gode regler vedrørende retur, så kan superlove også glæde sig over deres fantastiske service overfor kunder.


HAVEFOLKET: AARSTIDERNES KØKKENHAVE: KOMPOST\nAARSTIDERNES KØKKENHAVE: KOMPOST\nTEKST: AARSTIDERNES FRANK, SØREN & JACOB\nFOTOS VENLIGST UDLÅNT FRA FORLAGET\nHVILKE MATERIALER KAN DU BRUGE?\nAlle plantematerialer kan bruges til kompost, men sammensætningen af forskellige typer planter er meget vigtig. Der skal være en god blanding af let og svært omsættelige planterester. Let omsættelige planterester er fx friske blade, grøntsagsskræller fra køkkenet, gamle radiser, spinat, der er gået i stok, og hækafklip. Svært omsættelige planterester er grene, træspåner, jordskokkestængler, grønkålsstokke, der har stået udenfor i haven hele vinteren, barkflis m.m. Blandingsforholdet skal være 50 procent let omsættelige og 50 procent svært omsættelige planterester.\nHvis du vil lave en god, næringsrig kompost efter alle kunstens regler, kan du følge denne fremgangsmåde: En virkelig god kompost, der danner varme efter få dage, skal laves i én arbejdsgang. Hermed mener vi, at du skal samle alle planterester sammen, inden du går i gang med at sætte den endelige kompostbunke op. Du kan med fordel lave forskellige beholdere, hvor du opbevarer de forskellige typer planterester, indtil du har nok materiale. Hent eventuelt det mere svært omsættelige materiale på genbrugsstationer, eller måske vil naboerne bidrage med planteaffald til din bunke, hvis du ikke selv har nok planterester. Du kan også hente noget af den meget næringsrige tang på stranden, men kom ikke mere end cirka 5 procent tang i komposten, da tang indeholder ret meget salt. Hvis du har høns, kaniner eller andre dyr, kan du med fordel putte deres møg i kompostbunken, da det er en god og let omsættelig gødningskilde, der er med til at give din kompost en bedre gødningsværdi. Brug ikke kogte madrester eller rester fra æg, kød eller fisk, da det kan tiltrække rotter. Planterester fra haven tiltrækker derimod ikke skadedyr. I min egen kompostbunke er der masser af snegle og bænkebidere, og der bor endda en snog i nærheden af den, den nyder godt af især sneglene.\nHusk, at grene og andre store, tunge ting skal hakkes op, inden du kan bruge dem. Klip eller hak de større elementer i mindre stykker på cirka 10 cm. Det er essentielt for kompoststakken, at alle ingredienser blandes godt sammen.\nTil sidst skal du vande din kompostbunke godt igennem. Hele bunken skal være gennemvædet. Du kan med fordel sørge for, at de ting, du lægger i bunken, er våde allerede fra start. Mikroorganismerne og bakterierne har brug for virkelig meget vand i starten af komposteringsprocessen, og hvis kompostbunken er for tør, går processen i stå eller kommer i værste fald slet ikke i gang. Når du har sat bunken op og vandet den igennem, skal du afslutningsvis stampe den godt sammen. Det er afgørende for komposteringsprocessen, at der er god kontakt mellem de forskellige materialer.\nNår du har gjort alt dette, er dit arbejde færdigt. Nu skal du blot vente i mindst tre måneder, til komposten er formuldet, og gerne længere. Især om vinteren kan det tage op til et halvt år, før bunken er omdannet til god kompost. Komposten er færdig, når den ikke længere føles varm indeni og er formuldet til jord. Hvis den aldrig bliver varm, er der gået noget galt, og så bliver du nødt til at starte forfra.\nEn typisk ting, der kan gå galt, er, at der er ubalance mellem den let omsættelige og den svært omsættelige del af komposten. For meget let materiale resulterer i en meget høj temperatur i meget kort tid, mens det er vanskeligt at få varme i en bunke med for meget svært omsætteligt materiale. I sidste tilfælde kan du prøve at ”kickstarte” kompostbunken ved at tilføre hønsemøg eller friskt græsafklip. En anden fejl kan være, at kompostbunken er for tør. Når du tager en håndfuld materialer fra din kompostbunke, skal du lige akkurat kunne presse lidt vand ud. Hvis ikke du kan det, skal du give bunken ekstra vand.\nTO ALTERNATIVER: Den hurtige eller den nemme kompostering.\nMetoden, vi har beskrevet, er anaerob, og det betyder, at der ikke er brug for ilt. Der findes en anden og mere arbejdskrævende komposteringsmetode, hvor stakken skal vendes mange gange for at tilføre ilt. Processen er ellers den samme som for den anaerobe kompostering. Temperaturen må ikke komme over 65 grader, og bunken skal vendes, hver gang temperaturen bliver for høj. Hvis du har mod på at forsøge dig med denne kompostering, får du til gengæld en fantastisk god kompost allerede efter otte til ti uger.\nSkal det i stedet være nemt, kan du kompostere dit husholdnings-, grøntsags- og frugtaffald på denne måde: Køb en kompostbeholder eller byg en selv. Smid dine planterester i beholderen, efterhånden som de produceres. Efter et stykke tid er beholderen fyldt op. Du vil opdage, at den nederste del er blevet omsat til kompost, mens den øverste del stadigvæk består af ikke omsatte planterester. Inden du spreder komposten i din have, fjerner du det øverste lag ikke helt komposterede plante- og grøntsagsrester. Du kan bruge den omsatte del i din have, mens du kommer den ikke omsatte del tilbage i kompostbeholderen og fylder den igen. Denne form for kompostering kan tage lang tid, og resultatet er ikke af helt så god kvalitet. På trods af dette er det dog den mest anvendte form for kompostering i de fleste husholdninger.\nOM GOD JORD\nDet første, du skal gøre i din køkkenhave, er at grave den. Det kan lyde lidt mærkeligt, men det er en vigtig del af forberedelserne til en vellykket have. Når du graver din have, det vil sige vender jorden ved gentagne dybe spadestik, vender du samtidig gødningen ned i jorden og løsner den, så planterne kan gro optimalt.\nSpred din kompost eller anden gødning ud over jorden, grav derefter din have et spadestik dybt (cirka 25 cm), og vend kompost og gødning med ned, når du graver jorden. Der må ikke stikke planterester eller ukrudt op af jorden, når den er vendt. Hvis du har svært ved at grave ukrudt og græs helt ned, er det bedst at rive det op, inden du går i gang med at grave. Planterester, der ikke er gravet helt ned, kan fæstne sig og spire og genere de nye grøntsager. Desuden bliver snegle tiltrukket af døende planterester, og det er endnu en god grund til at grave omhyggeligt.\nLerholdig jord er vanskeligere at grave end sandjord, og desuden er lerjord svær at få til at smuldre og blive let og løs. Du kan afhjælpe dette ved at grave lerjorden om efteråret. Frosten vil i løbet af vinteren arbejde for dig, og du vil opleve en forvandlet jord om foråret. Sandjord har derimod godt af at være dækket med grønne planter igennem hele vinteren, fordi sandjord ikke har den samme gode evne til at fastholde gødningsstofferne. Planterne, der vokser på jorden om vinteren, modvirker erosion (nedbrydning af jordlag) og udvaskning af gødningsstoffer. Grav din sandjord sidst på vinteren eller tidligt om foråret.\nFRÆSER ELLER SPADE\nEn havefræser er et udmærket alternativ til det hårde gravearbejde med spaden. Sørg blot for, at du gennemarbejder jorden minimum 25 cm ned. Især de små havefræsere kan have vanskeligheder med at komme helt derned. Du kan derfor med fordel løsne den nederste jord med en greb, efter du har fræset. Stik greben i jorden, tryk den helt ned, træk greben tilbage, og vip jorden op uden at vende jordlaget.\nGentag med cirka 20 til 30 cm's afstand, indtil hele bedet er løsnet. Det er hårdt arbejde, men til gengæld slipper du for at gå i motionscentret den dag. Dårlig jordløsning er den primære årsag til, at en afgrøde ikke lykkes optimalt. Løs muld kan indeholde mere vand, frigiver næring bedre, og mange mikroorganismer elsker det luftige miljø. Du får en bedre naturlig balance i jorden, som hjælper planterne med at holde sig sunde og raske. Efter gravning og fræsning skal du rive jorden fint og slå store jordklumper fra hinanden. Små frø kan ikke kæmpe sig forbi massive jordklumper.\nDu har netop læst uddrag af bogen "Aarstidernes køkkenhave" bragt her i magasinet i samarbejde med forlaget, People'sPress.\nTITEL: Aarstidernes køkkenhave, så - bed - høst - spis\nFORFATTERE: Søren Ejlersen, Frank van Beek & Jacob Dietz\nFOTOS: Rishi, happyliving.dk\nSussi.Sussinghurst 23. sep. 2014 20.36.00\nDet var god læsning - tak for bogtippet.


(u)hyggelig efterårsferie i Børnebiblioteket | Hillerød Bibliotekerne\n(u)hyggelig efterårsferie i Børnebiblioteket\nI uge 42 står efterårsferien på Hillerød Børnebibliotek i uhyggens tegn. Vi varmer op til halloween og dykker ned i alt det uhyggelige.\nHele ugen vil der være sjove, hyggelige og uhyggelige aktiviteter på Hillerød Børnebibliotek.\nVi skal tale om blodtørstige dyr med naturvejleder Bjørli, se film, høre uhyggelige historier, lave vores egne kælespøgelser og flagermus med Line Hvid, lave uhyggelige perleplader og få en uhyggelig ansigtsmaling.\nFredag kan du desuden også møde os på Torvet, hvor vi varmer op til Horrorwalk sammen med resten af byen. Her kan du tegne en uhyggelig tegning i vores tegnestue og også låne en uhyggelig bog med hjem.\nHele ugen kan du være med i vores quiz om skurke og du vil også kunne farve uhyggelige tegninger i BØRNEVÆRKSTEDET.\nBørnebiblioteket præsenterer også en stor flot uhyggelig udstilling samt Heksens pandekage hus fra eventyret om Hans og Grete i vores Fortællehus. Her kan i gå på opdagelse i eventyret, bage pandekager og lege med alle heksens sager.\nVi glæder os til at se jer til nogle gyselige dage!


Sidste skoledag: I morgen bliver han smidt ud af landet – Ekstra Bladet\n15. apr. 2015 kl. 11:14\nSidste skoledag: I morgen bliver han smidt ud af landet\nTefik Dulaj og hans familie fik for en uge siden at vide, at de skulle udsendes af Danmark. I dag er hans sidste dag i skole. Hans klasse kæmper for, at han skal blive\nSe Tefik Dulaj fortælle mere her\nSiden fredag har Tefik Dulaj vidst, at han kun havde få dage tilbage i Danmark. I dag er det så hans sidste dag i skole, men det vil hans skoleklasse ikke finde sig i. De har sat alt ind for, at Tefik og hans familie kan blive i skolen og i Danmark.\nPernille Spaanhede er forælder til en af de piger, som går i klasse med Tefik. Hun studerer jura og er gået ind i kampen for at få Tefik til at blive i Danmark.\n- Tefik er så velintegreret, og han er vellidt i klassen.\n- Han er rigtig dygtig til fysik, han spiller fodbold og går med aviser som alle almindelige danske drenge, siger hun til Ekstra Bladet.\nHun fortæller ligeledes, hvordan klassen var meget påvirket af, at Tefik i fredags kom i skole og måtte fortælle, at han skulle forlade landet.\n- Min datter var meget ked af det. Hun var påvirket af det hele weekenden, siger Pernille Spaanhede.\nMen så besluttede datteren og en veninde sig for, at de ville gøre noget ved det.\n- Min datter og hendes veninde begyndte at opfordre til, at klassen droppede undervisningen tirsdag og i stedet lavede en demonstration for at vise deres utilfredshed med Tefiks situation, siger hun.\nDet resulterede i, at de store klasser på Isefjordskolen, hvor Tefik går, til at demonstrere på skolen tirsdag og efterfølgende gå ned igennem Holbæks gader.\n- Det har virkelig rørt os forældre at se, hvordan børnene dukkede op med en masse hjertevarme, skilte og bannere, siger forælder Pernille Spaanhede.\nTefik har sidste dag i skolen i dag inden han skal rejse hjem i morgen.\n- Klassen har spurgt, hvad Tefik allerhelst ville lave på sin sidste dag i skole. Og der svarede han: 'Jeg vil bare gerne have fysik'. Det er hans yndlingsfag, siger hun.\nForælder Pernille Spaanhede læser også til jura og har i den forbindelse sat sig ind i Tefiks sag. Hun fortæller kort, hvordan forløbet har været for Tefik og hans forældre.\n- Tefik kommer til Danmark, da han er 11 fra Kosovo med sin familie. Her søgte de om asyl, da de havde oplevet en række frygtelige ting hjemme i Kosovo, siger hun.\nTefik og hans familie fik afslag på asyl, men fik til gengæld humanitært ophold. I 2014 fik familien afslag på, at det humanitære ophold kunne blive forlænget. De har efterfølgende søgt om opholdstilladelse af andre grunde, men fik afslag fra udlændingestyrelsen. Det har de klaget over til udlændingenævnet, men fik i fredags endeligt afslag. Derfor skal Tefik og familien rejse ud af landet torsdag. Det er begrundet med, at situationen i Kosovo ikke længere er truende for familien.\nTefik Dulajs familie har forsøgt at argumentere for, at de er nødt til at blive i Danmark, da Tefik Dulajs mor er psykisk syg og har brug for medicin. Det argument mener udlændingenævnet ikke, at man kan bruge, da man kan importere medicinen til Kosovo.\nDe har ligeledes forsøgt at holde fast i at man skal tage hensyn til Tefiks tarv, da han har boet i Danmark over en længere årrække. Men her henviser udlændingenævnet til, at barnet skal have været her i seks til syv år i sammenhæng.\nEkstra Bladet har taget kontakt til Udlændingenævnet for at høre deres version, de kan ikke udtale sig om den konkrete sag, men forklarer i generelle vendinger, at man i ansøgninger om 'opholdstilladelse af andre årsager', i første omgang tager stilling til sagen i Udlændingestyrelsen.\n- Hvis man har fået en afgørelse her, som man vil klage over, så ryger den over til Udlændingenævnet, forklarer sekretariatschef Michael Lohmann Kjærgaard.\n- Generelt i sådan nogle sager gælder det, at man vurderer, om der er grundlag for at give opholdstilladelse, siger han.\nOpholdstilladelsen gives, hvis man mener at der er forhold i hjemlandet der gør, at man ikke kan rejse hjem.


Studentermedhjælper til Grundtvig Centeret 965365\nGrundvig Centeret, Institut for Kultur og Samfund, Aarhus Universitet søger en studentermedhjælper med forventet start ultimo marts 2018 eller efter aftale.\nArbejdet omfatter forskellige praktiske opgaver samt bistand ved editionsfilologisk arbejde så som grundkollationering – dvs. at korrekturlæse en indskannet elektronisk tekst mod bogtryk (med gotisk tryk) og tilrette den elektroniske tekst på computerskærmen. Registreringsarbejde – f.eks.at udarbejde registre over indholdet i de eksisterende udgaver af Grundtvigs værker samt litteratursøgning.\nArbejdssted: Vartov, Farvergade 27, København\nUgentlig arbejdstid: 12 timer fordelt på 2 til 3 dage.\nAnsættelsesperiode fra ultimo marts 2018 – ultimo august 2019.\nYderligere oplysninger, kontakt centerleder Michael Schelde teoms@cas.au.dk eller mobil 28992591.\nLøn og ansættelsesvilkår: I henhold til gældende overenskomst mellem Finansministeriet og HK. Alle interesserede uanset personlig baggrund opfordres til at søge.


Et kursus der opfrisker alle de vigtige kompetencer - sunasuna\nDennis\t16 nov 2015\nDer er rigtig mange virksomheder, som benytter mange af de mest gængse programmer på computeren. Derfor er det også vigtigt, at man som medarbejder ved, hvordan man opererer i disse programmer. Og hvis man ikke er helt skarp, kunne det være, at man skulle benytte sig af tilbuddet om et excel kursus, eller nogle af de andre word kurser eller photoshop kurser, som man har mulighed for at deltage i. Der er nemlig massere at lære, og man kan kun blive bedre af at få endnu mere viden, som kan være med til at hjælpe en, med de opgaver man har i hverdagen.\nKursus efter kompetencer\nDet er altid mulighed for at udvikle sine kompetencer. Det betyder selvfølgelig også, at man kan få sit excel kursus tilpasser således, at man hele tiden kan bygge oven på de ting, som man allerede kan i forvejen. På samme måde er der også flere niveauer inden for de word kurser og photoshop kurser, som man kan tage. Så man behøver altså ikke at være bange for, at skulle sidde og gennemgå ting, som man allerede har været igennem. Man kommer nemlig kun for at lære nyt, eller friske ting op, som man ikke længere har helt så god føling med.\nBestil kursus allerede i dag\nDet smarte er, at man kan gå ind og bestille sit excel kursus eller andre via internettet. På hjemmesiden kan man læse mere omkring de forskellige kurser. Her kan man også finde ud af, hvilke photoshop kurser eller word kurser, som vil passe bedst til en, for at få det optimale ud af kurset. Man finder alle de informationer man skal bruge, via linket. Og hvis man mener, at det kan gavne en selv, så er det bare med at komme i gang med det samme. Det bliver både sjovt og lærerigt, og så vil man igen føle sig helt klædt på til at kunne varetage alle former for opgaver, med sit excel kurser i københavn.\nHar du brug for hjælp til IT-prgrammer?\nDennis 11 dec 2015


Lille Egede Friskole - laeseplaner_geografi\nForside > laeseplaner_geografi\nFaget geografi optræder først som selvstændigt fag på skemaet i 8. og 9.kl., men geografiske fakta og færdigheder er en naturlig del af undervisningen i hele skoleforløbet ofte som en del af et bredere emnearbejde med indragelse af mange fag, men også som selvstændigt fagområde på f.eks. emnedage\nSom selvstændigt, skemalagt fag bliver der lagt større vægt på fagets FAKTA, fagets FÆRDIGHEDER, FORSTÅELSE for og FORTROLIGHED med faget.\nFormål for faget geografi\nFormålet med undervisningen i geografi er, at give eleverne mulighed for at tilegne sig viden om og forståelse af de naturgivne og kulturskabte forudsætninger for levevilkår i Danmark og i andre lande samt samfundenes udnyttelse af naturgrundlag og ressourcer.\nUndervisningen bygger primært på geografiske kilder og på elevernes egne iagttagelser, oplevelser og undersøgelser og har til hensigt at udvikle elevernes interesse for selv at udbygge deres viden om omverdenen.\nUndervisningen skal fremme elevernes forståelse af fremmede kulturer og give dem mulighed for at udvikle og udvise engagement, selvstændig stillingtagen til og ansvarlighed over for problemer vedrørende udnyttelse af naturgrundlag, ressourcer og den kulturskabte omverden og konsekvenserne for miljø og levevilkår.\nUndervisningen bygger dels på fagets fakta og dels på fagets færdigheder, samt på de fagrelaterede kundskaber og færdigheder, eleverne har erhvervet i de mindre klasser (f.eks. at kende verdensdele, lande, byer m.m. på kort og globus, herunder navne på væsentlige danske lokaliteter og deres placering)\nFakta er f.eks. viden om:\nNaturgrundlaget og dets udnyttelse\nKultur og levevilkår\nGeografiske arbejdsmåder, -metoder og tankegange\nSlutmål for faget geografi efter 9. klassetrin\nUndervisningen skal give eleverne mulighed for at tilegne sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at:\n- give eksempler på globale natur- og kulturgeografiske mønstre, kredsløb og sammenhænge, herunder samspillet natur/kultur samt globale mønstre i forbindelse med økonomi, produktion, ressourceforbrug, miljø og forurening.\n-beskrive det geologiske kredsløb\n-beskrive vigtige forhold bag klima og klimaforandringer på jorden\n-beskrive og forklare sammenhængen mellem landskab, klima, jordbund og vand som grundlag for levevilkår i verdens forskellige egne.\n-beskrive og forklare vigtige forhold, der påvirker forskellige landes befolknings- og byudvikling, levevilkår og miljøbelastning med udgangspunkt i danske forhold.\n-gennemføre geografiske analyser ved hjælp af geografiske kilder og hjælpemidler, som f.eks. kort, fly- og satellitfotos samt elektroniske data som arbejdsredskaber til at skabe overblik og sammenhæng.\n-foretage undersøgelser, målinger og registreringer på grundlag af egne iagttagelser og oplevelser i natur- og kulturlandskabet\n-anvende IT i forbindelse med informationssøgning, undersøgelser, registrering, bearbejdning og fremlæggelse.\nI øvrigt står undervisningen mål med de krav, Undervisningsministeriet stiller til faget geografi.


Lene Kaaberb�l: Uhyggen skal hviske i vandr�rene - Politiken.dk\nAnnonce B�ger 24. okt. 2010 KL. 13.18\nVarulvehistorie. I mange �r havde Lene Kaaberb�l brudstykker af en varulvehistorie liggende, men historien blev aldrig til mere, fordi hun ikke havde en klar hovedperson. Det har hun nu - i sin aktuelle roman 'Kadaverdoktoren'. - Foto: Mathias Christensen\nLene Kaaberbøl er blevet Danmarks bedst sælgende kvindelige forfatter i udlandet på at skrive fantasy.\nLene Kaaberb�l var egentlig i godt hum�r, da hun i november 1997 slentrede rundt p� bogmessen i Forum, og hvorfor skulle hun ikke ogs� v�re det?\nF� dage forinden havde alverden fejret Astrid Lindgrens 90-�rs f�dselsdag, og et citat af den ber�mte forfatterkollega k�rte rundt i Lene Kaaberb�ls hoved som et mantra. At man som forfatter bare tager nogle helt almindelige ord, som man derefter bruger til at skrive nogle ualmindelige historier med.\nS� enkelt kunne det siges. Historierne voksede stille og roligt\nNej, der var overhovedet ingen grund til at g�re tingene sv�rere, end de var, og det gik jo ogs� meget godt. De n�ste b�ger lod vente lidt p� sig, men havde hun m�ske ikke udgivet b�ger i mere end 20 �r, selv om hun kun var 37? Bevares, det var mest i ferierne, hun skrev, for arbejdet som gymnasiel�rer skulle jo ogs� passes. Men det passede jo meget godt. B�gerne havde det alligevel med at modnes i hende hen over et �rs tid, s� hvorfor ikke undervise, mens historierne voksede stille og roligt inde under forfatterens k�mpestore kr�lh�rsfrisure?\nDer var masser af gode argumenter for, at hun skulle synes, det egentlig gik ret godt. Og alle, hun m�dte p� bogmessen, spurgte ogs� venligt og interesseret til, hvorn�r s� den n�ste bog mon kom. Undtagen en. �Du har et talent, og du sviner med det�\nI stedet for at stryge hende med h�rene gav han hende et velrettet spark over skinnebenet.\n�Du har et talent, og du sviner med det�, sagde han den novemberdag i 1997.\n�Det kan ikke passe, at du kun skal skrive �n stor, m�rkelig og fremragende bog og s� ikke flere�.\n�Jamen, hvad med alle b�rneb�gerne?�, t�nkte Lene Kaaberb�l, men hun sagde det ikke. I stedet modtog hun endnu en svada fra sin ven. Han bel�rte hende om, at der var mange udm�rkede gymnasiel�rere, men at der kun var ganske f�, der havde hendes evner som historiefort�ller.Debuterede som 15-�rig\nDet sidste demonstrerede hun allerede som 15-�rig, da hun fik sin f�rste af fire b�ger om ’Tina og hestene’ udgivet. Derudover havde hun skrevet flere b�rne- og ungdomsb�ger, heriblandt de to f�rste b�ger i trilogien om Katriona Teresasdatter og s� selvf�lgelig voksenbogen ’Morgenlandet’, som hendes ven havde hentydet til, og som nu l� ni �r tilbage.\nHun havde ogs� fors�gt sig med den frygtede voksenbog nummer 2, og ideen fejlede ikke noget.\nInspireret af den iranske religionsstifter Zarathustra havde Lene Kaaberb�l f�et tanken om, at vores verdensforst�else er delt op i sort og hvidt. Det gode og det onde. Og hvad ville der egentlig v�re sket, t�nkte hun, hvis verden var blevet mere kompleks end en s� skarp opdeling? Det ville hun udforske i romanen, som skulle v�re i tre dele. En del om verden for l�nge siden, en del om verden nu og s� en del om en helt alternativ verden. �Jeg ville bare beskrive Life, the Universe, Everything�, siger Lene Kaaberb�l i dag med et smil.Holder man op med at v�re forfatter?\nMen dengang var der ikke meget at grine ad. Projektet kuldsejlede, for hvem var det lige, bogen skulle handle om. Hun fandt aldrig hovedpersonen. Bl� bog\nForfatter, f�dt 1960. Cand.mag. i engelsk og dramaturgi. Debut som forfatter som 15-�rig.\nHar siden skrevet 34 b�ger, som er solgt i over 2 millioner eksemplarer. Oversat til 33 sprog. Fantasy-serien om Skammerens datter er solgt over hele verden. For Disney skrev hun W.I.T.C.H.-serien, som ogs� er oversat til mange sprog.\nSammen med Agnete Friis skrev hun i 2009 krimien ’Drengen i kufferten’, som fik prisen for �rets bedste sp�ndingsbog. Siden har de skrevet ’Et stille um�rkeligt drab’. I torsdags udkom romanen ’Kadaverdoktoren’, som er f�rste bind i en ny serie. Handlingen i f�rste bog udspiller sig i 1894.\nDet var et af de f� tidspunkter i Lene Kaaberb�ls liv, hvor hun begyndte at spekulere over, hvorvidt forfatter er noget, man er, eller om det p� et tidspunkt bare holder op. Den gode bivirkning af det sidste ville v�re, at de genstridige b�ger s� ikke l�ngere ville spolere samtlige hendes ferier, som de nu havde gjort i �revis. Det knap s� gode var, at det ville sende hende direkte ud i en identitetskrise. �Jeg havde jo skrevet altid, og hvis ikke jeg var forfatter, hvad pokker var jeg s�?�. Det var det sp�rgsm�l, Lene Kaaberb�l var n�dt til at stille sig selv, og det velrettede spark, hun havde f�et af sin ven p� bogmessen, gjorde ikke spekulationerne mindre presserende.\nHen over weekenden efter Bogforum i 1997 fik Astrid Lindgrens mantra om de almindelige ord og de ualmindelige historier pludselig konkurrence.\nHavde hendes ven haft ret? Svinede hun med sit talent?Rask beslutning\nF�r weekenden var g�et, havde hun n�et sin konklusion, og mandag morgen stod hun hos sin rektor p� Frederiksberg og bad om at komme p� nedsat tid.\n�Rektor var utrolig forst�ende. Hun havde spekuleret over, hvorn�r jeg mon kom og spurgte�, siger Lene Kaaberb�l.\nI dag ser hun selv beslutningen som et klart vendepunkt. M�ske havde nogen givet hende et puf senere, og m�ske havde hun selv indset det uholdbare i at v�re b�de gymnasiel�rer og forfatter, men under alle omst�ndigheder blev det en beslutning, som i dag har gjort hende til den danske forfatter, som formentlig har solgt flest b�ger uden for Danmark, n�r man lige ser bort fra Peter H�eg. Mere end 2 millioner b�ger er det blevet til, og det er b�ger, som i al v�sentlighed er skrevet efter den weekend i 1997. 'Skammerens datter' blev til p� to-tre m�neder\nBeslutningen om at give arbejdet som forfatter mere plads frigjorde s� stor energi hos hende, at hun i l�bet af to-tre m�neder – ved siden af l�rerjobbet – skrev det meste af sin internationale gennembrudsroman, fantasy-bogen ’Skammerens datter’, og da den l� f�rdig, var hun pludselig ogs� i stand til at afslutte b�rnebogstrilogien, hun ellers havde k�mpet med i flere �r. Det var dog ’Skammer’-serien, der �bnede til l�sere i 25 lande fra USA til Japan. Det var ogs� passende, for fantasygenren har hun altid elsket. Her kan hun skrive p� instinkt, begynde i et hj�rne og herfra oprulle en helt ny verden med alt fra sprog til t�j og omgivelser, og kr�ver historien drager eller monstre, bliver de bare kreeret. �Monstret skal antydes, og man m� aldrig, aldrig se det helt. I Harry Potter-b�ger er det langt mere sp�ndende, n�r man bare h�rer en hvisken i vandr�rene, end n�r det bliver til en gigantisk slange med to hoveder. Skyggen er ofte meget mere uhyggelig end monstret�, siger Lene Kaaberb�l, og hun kender effekten p� egen krop.\n�Selv ret d�rlige skr�kfilm kan skr�mme mig fra vid og sans�, siger hun.Hvor det hele begyndte\nSom forfatter har hun nu mange �rs erfaring med at opbygge egne historier, men hvorfor skulle hun blive langt op i 30’erne, f�r hun gav skrivearbejdet mere plads, n�r hun i realiteten havde v�ret forfatter, siden hun var 15, og hun i realiteten havde skrevet, siden hun gik i de helt sm� klasser?\n�P� en m�de har jeg altid vidst, at jeg skulle fort�lle historier. Jeg fik ogs� udgivet min f�rste bog, allerede f�r jeg n�ede at dr�mme om at blive forfatter. Men hjemmefra er jeg opdraget til, at man ikke skal s�lge skindet, f�r bj�rnen er skudt. Derfor vidste jeg ogs�, at jeg skulle have en uddannelse og et borgerligt erhverv ved siden af�, fort�ller Lene Kaaberb�l, mens hun sidder i sit afsidesliggende skrivehus et sted i skoven mellem Farum S� og Fures�en.\nHuset er hendes andet hjem. Her bor og arbejder hun, n�r hun har aftaler i K�benhavn. Resten af tiden bor hun i en gammel vandm�lle i udkanten af Beder p� barndomsegnen syd for �rhus.\nDet var der, i Beder, det hele begyndte. Og med det hele menes der lige netop, hvad der st�r. Det hele.Det gode\nLad os tage det gode f�rst.\nHjemme p� Bygv�nget klaprede en lille pige rundt i sine tr�sko, s� det kunne h�res over hele vejen, og n�r hun ikke var d�r, sad hun ofte i husets lille g�stev�relse og klaprede. Med t�nder og taster. Det var i energikrisens v�rste �r, og der var ingen varme p�. Til geng�ld var der fri adgang til hendes fars gamle elektriske skrivemaskine, og den blev brugt flittigt. Jeg har det bedst, n�r jeg skriver, og f�ler mig p� en m�de lidt nyttel�s, n�r jeg ikke skriver. Som om jeg ikke g�r det, jeg skal\nSm� historier til hverdag, l�ngere historier i ferier og fridage. Hendes danskl�rer elskede det. Hun n�d at f� historier fra den lille pige, og allerhelst fantasifulde fort�llinger, hvis udgangspunkt var en vanddr�be eller et sandskorn. Det var ikke noget, der var tradition for i familien, hvor Lene Kaaberb�ls far var overkontroll�r i P&T og moderen sekret�r p� borgmesterkontoret, selv om der b�de var b�ger og kunst i hjemmet.\n�Min mor interesserede sig gl�dende for, hvad jeg sad og lavede, men min dav�rende danskl�rer sagde til hende, at hun skulle blande sig uden om, hvad jeg skrev i min fritid. Set i et voksenperspektiv blev der udvist stor empati. Ingen spurgte, hvad jeg lavede, og ingen fortalte mig, at jeg hellere skulle lave noget andet. Det var et fysisk og mentalt rum, jeg fik lov at have for mig selv. Jeg kunne sidde der i timevis, n�r jeg ikke lige styrtede ud til hestene eller gik til batik, volleyball eller h�ndbold eller lavede lektier�, siger Lene Kaaberb�l.Og det knap s� gode\nMen det gav ikke mange point hos kammeraterne. Tv�rtimod.\nOg her er vi fremme ved det, der var mindre godt. �Jeg skulle i stedet have v�ret god til sport. At skrive var som et have et �ble med til l�reren. En k�led�ggeting. Der var et lille publikum af rideveninder, som nogle gange kom og spurgte efter et nyt kapitel i en af historierne, og for nylig kom en af mine veninder faktisk med en historie, hun havde gemt derhjemme i 38 �r. At l�se den var som at vandre ind i hovedet p� mig selv som 12-�rig. Dramaturgisk var den endda forbl�ffende velfungerende, s� i en meget tidlig alder har jeg haft en instinktiv fornemmelse af, hvordan en historie skal fort�lles og h�nge sammen�, siger hun. Dermed er det gode om de ni �r i folkeskolen stort set ogs� fortalt.\nResten af tiden var gyselig. Lene Kaaberb�l blev drillet – mobbet – fra f�rste klasse og hele resten af sin tid i skolen. Selv i dag har hun sv�rt ved at s�tte ord p�, hvad der skete, men det var s� slemt, at hun ikke orkede at m�de op for ti �r siden til et jubil�umsarrangement p� skolen. Hun kunne ikke b�re at skulle st� ansigt til ansigt med sin v�rste plage�nd, som havde gjort hendes skoletid til en gruopv�kkende oplevelse.\n�Jeg var jo anderledes�, som hun siger.L�rte aldrig den sociale junglelov\nHun var et f�lsomt barn, som nemt kunne bringes p� gr�dens rand ude i skoleg�rden. Som helt lille havde hun desuden v�ret vant til at g� meget for sig selv uden j�vnaldrende omkring sig. Hun l�rte aldrig det sociale livs junglelov. Faktisk er sociale kompetencer noget, som hun selv som voksen har skullet tr�ne sig i. Tre v�rker, der gjorde en forskel for Lene Kaaberb�l\nUrsula LeGuin: ’A Wizard of Earthsea’ (’Troldmanden fra Jordhavet’):\nJeg fandt bogen p� et loppemarked, den sommer jeg lige var fyldt 18 og arbejdede som camp counsellor i en amerikansk sommerlejr. LeGuin blev (og er stadig) en af mine yndlingsforfattere. Det var f�rst og fremmest hende, der �bnede mine �jne for alt det, som fantasy ogs� kan bruges til: til at g�re gamle myter friske, til at stille dem p� hovedet, til at beskrive verden, som den er og ikke er, men m�ske kunne v�re.\nWilliam Shakespeare: ’Macbeth’:\nEt v�rk, der gjorde et uudsletteligt indtryk p� mig allerede i teenage�rene. Dels er der sproget, det vidunderlige sprog, der bare ruller hen over �n og river �n med. Jeg elsker is�r tragediernes personer, der efter 400 �r stadig st�r lyslevende og usv�kkede. ?Macbeth? er b�de en fantastisk mordfort�lling, en heksegyser og en dr�neffektiv sp�gelseshistorie. Det m� man da elske ...\nAstrid Lindgren: ’Br�drene L�vehjerte’:\nEn af de bedste b�rneb�ger, der nogensinde er skrevet. Den tager et af de ondeste emner i verden ? at b�rn kan d� ? og tackler det s� uforf�rdet, eventyrligt og tr�sterigt, at det ikke er m�rkeligt, at den bl.a. bliver l�st og brugt terapeutisk p� hospitalernes b�rneafdelinger. Og den g�r det med et sprog, der er s� enkelt, at det g�r ondt. Astrid Lindgren har en nerve i sine fort�llinger, der g�r, at hun kan skrive rystende t�t p� det banale uden at v�re banal. I barndommen blev livet heller ikke ligefrem lettere af, at hun var mere intelligent end gennemsnittet. Hun siger selv, hun var en lille Miss Know It All, og n�r hun s� oven i k�bet var lidt anderledes end kammeraterne, blev hun et oplagt offer for nogle af dem, som i skoleg�rden kunne komme af med de frustrationer, de bar med i skolen fra et ikke s� velfungerende hjem. �I dag er det blevet mere acceptabelt at arbejde for at f� gode karakterer, men det var det jo ikke dengang. Selv l�rerne var lidt i tvivl om, hvorvidt det var okay at give karakterer. De var ambivalente og ville helst ikke fremh�ve den ene elev frem for den anden�.De kunne jo ogs� v�re lige gode for det?\n�Ja, og det kunne de jo ogs�, men det beh�vede jo ikke at siges. N�r man tilf�ldigvis er udstyret med en hjerne, som akademisk set roterer relativt hurtigt, bliver man nemt skudt i skoene, at man tror, det g�r en bedre end andre. Det burde ikke v�re n�dvendigt at sige det, men det g�r det jo ikke�, siger Lene Kaaberb�l.\n�Jeg er en knold p� mange andre omr�der. Det har taget mig tid at blive socialt velbevandret, og tal er heller ikke musik for mig. Skal jeg huske et telefonnummer, m� jeg s�tte det i forbindelse med for eksempel �rstal og s� huske, hvad der skete dengang i mit liv eller i verdenshistorien. Bare for at kunne huske otte tal. Engang blev jeg fyret fra et k�bmandsjob, fordi jeg ikke engang kunne l�gge tal sammen p� en notesblok. Jeg lavede for mange fejl. Matematik er ikke noget problem, og ligningerne klarer jeg nemt, men jeg er ikke god til regning�.Sofistikeret mobning\nNej, det var selvf�lgelig ikke det, hun blev drillet med i skolen. Ikke noget med ��v b�v, du kan ikke lave hovedregning�. Det var mere sofistikeret.\n�Jeg kunne blive drillet med de m�rkeligste ting, og jeg var ogs� snotdum og kunne lokkes til alt. Engang vi var p� lejrskole, lokkede en af drengene mig til at synge. Han sagde, det l�d godt, n�r jeg sang. Og der stod jeg s� og sang ’Michelle’ fra The Beatles, og jeg tror faktisk, jeg gjorde det godt�.\nMan ser det for sig. En lille pige blandt kammeraterne, hvor hun f�lsomt synger:Michelle, my belle. These are words that go together well, my Michelle.\n�De slog sig p� l�rene af grin, og s� kunne jeg g� ydmyget bort og t�nke: �For fanden da. Har jeg ikke l�rt det endnu?��. Lene Kaaberb�l st�der n�sten de sidste s�tninger ud, ord for ord, i en blanding af gammel �rgrelse og nutidig vantro over, hvordan det var. L�S OGS�Krimi- og fantasydronning fylder rundt\n�Hold k�ft, hvor hoppede jeg p� den mange gange. Det er ogs� derfor, jeg ved, at jeg ikke er klogere end andre mennesker. Jeg kan nogle ting med mit hoved, som ikke er helt almindelige, men i bund og grund er der ting, jeg er langsommere til at l�re end rotter. Rotter r�rer kun ved en elektrisk ledning �n gang. Jeg g�r det igen og igen og igen og t�nker: Jamen, det kan da ikke passe�.\nMen det kunne det. De drillede, og de blev ved. Hendes for�ldre var fortvivlede. Faktisk var de s� desperate, at de satte hende i drilletr�ning derhjemme, hvad datteren bare betragtede som et dobbelt forr�deri, for hvis hun ogs� skulle v�re skydeskive derhjemme, hvor var s� hendes helle i verden?\nJa, det stof bygger man forfattere af. (Artiklen forts�tter under billedet)fantasiverden.�\nSom barn sad Lene Kaaberb�l og opbyggede fantasiverdener p� sin fars gamle skrivemaskine, for den virkelige verden var ikke noget at skrive hjem om. Foto: Mathias Christensen.Bonus og krymmel\nIngen skal dog tro, at Lene Kaaberb�l har noget godt at sige om mobningen. Selv om der m�ske kan v�re et vist m�l af br�ndstof i den type oplevelser – jeg skal vise dem, skal jeg – mener hun, at det dybest set mest er skadeligt.\n�Men n�r man overlever det, hvad jeg jo har gjort, s� l�rer man i en tidlig alder, at man kan klare sig uden de andre, for det har man v�ret n�dt til. Det g�r ogs�, at man bedre kan g� sine egne veje og i nogle tilf�lde g�re noget, som man synes er vigtigt, selv om det m�ske ikke er alle mennesker, der synes, det er i orden, at man g�r det�, siger Lene Kaaberb�l.\nHun vil ikke sige, at man bliver h�rdhudet af det.\n�Man l�rer, at de andres accept er bonus, krymmel og glasur, men det kan man ikke leve af. Man skal kunne st� p� egne ben. Nogen har behov for bekr�ftelse og accept hele tiden. S�dan er jeg jo ikke. Jeg kan godt lide at f� ros og anerkendelse, og jeg bliver enormt glad og underligt overrasket, n�r jeg f�r det�.\nOg anerkendelsen kom. Godt og vel endda.Fritiden ind i kalenderen\nSelv om Lene Kaaberb�l med sin universitetsuddannelse i engelsk og dramaturgi faktisk var glad for at undervise gymnasieelever p� Frederiksberg, blev hun i l�bet af f� �r n�dt til at tage endnu en beslutning. Monstret skal antydes, og man m� aldrig, aldrig se det helt. I Harry Potter-b�gerne er det langt mere sp�ndende, n�r man bare h�rer en hvisken i vandr�rene, end n�r det bliver til en gigantisk slange med to hoveder\nAt g� p� deltid var kun f�rste skridt. Da de tre f�rste b�ger af ’Skammer’-serien var udgivet, k�mpede medier, forlag og l�sere s� h�rdt om hendes opm�rksomhed, at det i 2002 var n�dvendigt at sige endeligt farvel til jobbet som gymnasiel�rer. Det var en s� afg�rende �ndring af hendes liv, at hun efter et stykke tid var n�dt til at l�gge fritiden ind i sin kalender.\nJa, det kan lyde m�rkeligt, men da hun arbejdede som l�rer, var fritiden det samme som at skrive. Det var hendes helle. Nu blev skrivetid noget, der skulle k�mpes for i konkurrence med promoveringsrejser i udlandet, interview og udadrettet virksomhed i �vrigt. Den tilk�mpede skrivetid blev i stedet det egentlige arbejde og fritiden – den forsvandt.\n�Jeg m�tte l�gge regler og ritualer ind i min hverdag, s� jeg for eksempel stoppede med at skrive kl. 17. Bagefter kunne jeg s� beslutte, om jeg ville forts�tte. Det var ogs� p� det tidspunkt, jeg anskaffede min f�rste hund, for en hund giver automatisk nogle afbr�k, for den vil ikke vente, fordi mor er i gang med at skrive�, fort�ller Lene Kaaberb�l.Etablerede eget forlag\nSiden dengang ser det ellers ikke ud til, at der har v�ret mange afbr�k i hendes virksomhed. Hun fik afsluttet ’Skammer’-serien, ligesom hun for Egmont skrev en serie p� ni b�ger i Disneys W.I.T.C.H.-serie, som blev skrevet p� engelsk og siden oversat til dansk og sendt ud i verden p� en lang r�kke andre sprog. ’Skammerkrigen’, fjerde bind i hendes kendte fantasy-serie, udkom p� forlaget Phabel, som blev endnu et projekt i hendes forfatterliv, for det kan godt v�re, Lene Kaaberb�l ikke er skrap til tal og hovedregning, men hun ved godt, hvad der skal st� i en kontrakt, s� da hun ikke kunne komme overens med sit gamle forlag, etablerede hun sit eget i samarbejde med ArtPeople.\nMed Phabel ville hun bidrage til at give b�rne- og ungdomslitteraturen ny luft. Forlaget skulle udgive hendes egen b�ger, men det skulle ogs� finde og opdyrke nye talenter, som skulle skrive b�ger for unge, der var vilde med at l�se sp�ndende historier, i stedet for at v�re et forlag, der udgav b�ger m�lrettet bibliotekarer med en indk�bskonto.\nHun gav sig selv og forlaget fem �r, men i virkeligheden blev det n�sten syv, inden hun tog de sidste og afg�rende beslutninger i sit forfatterliv.\n�Jeg havde m�ske haft en illusion om, at jeg kunne tr�kke mig langsomt ud af forlaget, ligesom det skete ved min langsomme retr�te fra gymnasiet, men jeg er meget d�rlig til at g�re noget halvhjertet. Enten k�rer jeg med 120 kilometer i timen, eller ogs� k�rer jeg slet ikke�.\nBeslutningen blev derfor, at forlaget sidste �r overgik til ArtPeople og blev til People’s Press Junior.Vandm�llen ved Beder\nForinden havde hun imidlertid truffet en helt anden beslutning, som kunne synes endnu mere drastisk. Efter en lang �rr�kke som eksiljyde i hovedstaden havde hun besluttet sig for at rykke tilbage ikke alene til Jylland, men faktisk til barndommens land. Oplevelserne i skoletiden var nu tr�dt s� meget i baggrunden, at hun kunne k�be en gammel vandm�lle i udkanten af Beder, kun et par kilometer fra vejen, hvor hun voksede op.\n�Det handler nok om en livsfase. Det var ikke s�rlig velovervejet og nok mest en mavefornemmelse, jeg reagerede p�. N�r man n�r en vis alder, begynder man at kunne se, at man helt objektivt har mere fortid end fremtid, og det bliver vigtigt, at fortiden ikke bare er noget, man smider bort. Den skal v�re hos en og kunne bruges til noget. En af mine gamle veninder, jeg har kendt, siden vi var 4-5 �r, er ogs� flyttet tilbage, og det er hos hende, jeg har min hest st�ende. P� den m�de bliver min fortid til en levende ressource, som f�r v�rdi�, siger Lene Kaaberb�l. Man l�rer, at de andres accept er bonus, krymmel og glasur, men det kan man ikke leve af. Man skal kunne st� p� egne ben. Nogen har behov for bekr�ftelse og accept hele tiden. S�dan er jeg jo ikke\nHun havde ellers l�rt at betragte sig selv som en rimelig velintegreret eksiljyde i hovedstaden. Men der var ogs� ting, hun aldrig v�nnede sig til. �Da jeg havde boet i hovedstaden et �r, konstaterede jeg, at der i den tid kun var to, der havde ringet uopfordret p� min d�r. Den ene var manden, der skulle afl�se min elm�ler. Den anden var fra Jehovas Vidner�.Falde ind i hinandens liv\nLene Kaaberb�l kan ikke lade v�re med at grine ad sin iagttagelse. �Jeg kendte da masser af mennesker, og jeg var ogs� sammen med dem, men alt skulle planl�gges i forhold til en kalender. Ingen faldt bare forbi hinanden til en kop kaffe eller te. Det g�r man, hvor jeg kommer fra. Man l�gger vejen forbi venner og bekendte, hvis man alligevel er ude at k�re. Nu har jeg indf�rt det hos nogle af mine venner, at vi bare kan falde ind i hinandens liv�, siger hun.\nOg hvad har det s� med hendes forfatterskab at g�re, kunne man sp�rge? Meget. Rigtig meget endda.\nSiden hun flyttede tilbage til provinsen, er hendes produktion steget drastisk.\n�F�r skrev jeg en bog hvert andet �r. Nu skriver jeg to eller m�ske to en halv om �ret. Det skyldes den balance, jeg har fundet, for nu bruger jeg min tid p� det, der er v�sentligt for mig, og det er mine b�ger og mine venner. Hvis du havde spurgt mig for fem �r siden, ville jeg med garanti have svaret det samme, men sagen er, at jeg dengang ogs� brugte min tid p� alt muligt andet�.\nHun kan tydeligt huske, hvordan det var. Hvis nogen havde brug for en kommentar om b�rneb�ger i morgen-tv, stillede hun op. Var der en l�sekreds eller et bibliotek, som gerne ville have et foredrag eller en diskussion med forfatteren, stillede hun op. Og det var ogs� hyggeligt og interessant, og hun kan stadig gl�de sig over, at der findes folk, som g�r op i litteratur p� den m�de, men samtidig kan hun se, at det m�ske ikke var den bedste m�de at bruge hendes egen energi p�.Tre b�ger i 2010\nI �r kommer hun til at udgive tre b�ger. Den ene er b�rnebogen ’Vildheks’, og den anden er krimien ’Et stille um�rkeligt drab’, som hun har skrevet sammen med journalisten og forfatteren Agnete Friis. Det er deres anden f�lles bog om den ikke helt almindelige sygeplejerske Nina Borg, som har det med at l�be ind i mystiske kriminalg�der. L�S ARTIKEL Amerikansk forlag k�ber dansk krimitrilogi\nAgnete Friis var en af de fantasy-forfattere, som i sin tid blev tiltrukket af det nye forlag Phabel, og siden har bekendtskabet mellem Kaaberb�l og Friis udviklet sig til et egentligt forfatterf�llesskab. Oven i k�bet med stor succes, idet deres b�ger om Nina Borg er solgt til udgivelse i flere lande.F�rste voksenbog i eget navn siden 1988\n�rets tredje bog af Lene Kaaberb�l kom torsdag i denne uge. Det er den f�rste voksenbog, hun f�r udgivet i eget navn, siden romanen ’Morgenlandet’ tilbage i 1988.\n’Kadaverdoktoren’ hedder den, og p� en eller anden m�de udspringer b�de den og b�rnebogen ’Vildheks’ af, at forfatteren i dag har forladt storbyen og er vendt tilbage til Jylland, hvor hun i dag bor helt ud til markerne og det �bne land. �’Vildheks’ er skrevet p� k�rligheden til naturen og fornemmelsen af at v�re midt i den. P� forunderlig vis er der visse f�llestr�k mellem den og ’Kadaverdoktoren’. P� en m�de er det to forskellige projekter, som er kommet af den samme kim�, siger Lene Kaaberb�l. L�S ANMELDELSE AF 'KADAVERDOKTOREN'Kaaberb�ls solokrimi er gennemf�rtSemikrimi\nI mange �r havde hun p� sin hjemmeside haft brudstykker af en varulvehistorie liggende i et felt, hun kaldte forfatterv�rkstedet. Historien blev bare aldrig til mere end det, og i dag ved hun, at hun ikke kan fort�lle en historie, hvis ikke hun har en klar hovedperson at brede fort�llingen ud fra.\nDenne person kom med den 20-�rige Madeleine Karno, som er datter af kadaverdoktoren i en lille by i en gr�nseegn mellem Tyskland og Frankrig i 1894. Kadaverdoktoren er manden, det lokale politi henvender sig til, n�r de st�r med mystiske d�dsfald og skal vurdere, om den d�de kunne v�re offer for en forbrydelse. En slags retsmediciner. Hans datter er den ambiti�se unge kvinde, som allerhelst selv ville st� med fingrene nede i ofrenes d�de k�d, men m� n�jes med at v�re sin fars velskolede assistent p� et tidspunkt, hvor dette kunne v�re kontroversielt nok i sig selv. Lene Kaaberb�l kalder det selv en semikrimi, idet den er lige dele historisk roman, frig�relseshistorie og kriminalg�de.\nI ’Kadaverdoktoren’ er der selvf�lgelig folk, der mister livet p� s�reste vis. M�ske gennem en slags mider, som har bredt sig. M�ske har miderne bredt sig fra ulve, og m�ske endda fra de ulve, abbedissen p� et n�rliggende kloster har g�ende frit inden d�re. Og hvad er det med ofrene, hvis kroppe er m�rket af noget, som un�gtelig ser ud som bid fra mennesket�nder?Forelsket i fantastikken\nOg hvad er det lige med Lene Kaaberb�l og disse s�re verdener, hvor alt kan ske?\n�Jeg er jo bare forelsket i fantastikken, i de omr�der, som h�rer til virkeligheden, og som s� alligevel ikke g�r. I Nina Borg-romanerne har jeg opf�rt mig p�nt og v�ret n�sten socialrealistisk, og s� bliver der �benbart et ud�kket behov for at v�re bare en smule fantastisk. For mig er der et resonansrum i myterne. Alle disse historier om mennesker, der bliver forvandlet til dyr, har jo en basis i, at vi skal forlige os med, at vi som mennesker er dyr. Vi skal forlige os med vores egen dyriske natur. Mennesker rummer jo nogle ting, som bare ikke rummes i ideen om et menneske�. Jeg kan nogle ting med mit hoved, som ikke er helt almindelige, men i bund og grund er der ting, jeg er langsommere til at l�re end rotter. Rotter r�rer kun ved en elektrisk ledning �n gang. Jeg g�r det igen og igen og igen og t�nker: Jamen, det kan da ikke passe\nLene Kaaberb�l fort�ller derefter levende en af de gamle varulvehistorier, som handler om Peter Stubbe (1525-1589) fra Bedburg i Tyskland. Her havde manden if�lge overleveringen et incestu�st forhold til sine d�tre og begyndte desuden at voldtage og dr�be b�rn fra landsbyen. Han bed og fl�ede ogs� i dem. �M�ske troede han selv, at dj�velen havde givet ham evnen til at forvandle sig til en ulv. I hvert fald blev han til sidst afsl�ret, pint p� de forf�rdeligste m�der og siden dr�bt. H�ndelsen var noget, som faldt s� langt uden for, hvad vi kan som mennesker, og derfor m�tte dyret eller dj�velen have skylden. Alle disse varulvehistorier udspringer fra en uro, vi har i os, og det er en uro, vi har, uanset om vi tror p� varulve eller ej�.Bunder det i en uro over os selv, og at vi ikke har styr p� os selv?\n�Vi er ikke s� sikre og urokkelige i troen p� vores egen menneskelighed, og det er da ogs� interessant, at de sygdomme, der kan bringe os mest i panik, er svineinfluenza, musetyfus og fugleinfluenza. Svineinfluenzaen var de ogs� n�dt til at omd�be til A1HN1, passende k�nsl�st klinisk og ufarligt. Vi bryder os bare ikke om at blive mindet om vores sl�gtskab med dyrene�.\nHistorien om Madeleine Karno foreg�r i en periode, hvor man lige s� godt kunne forestille sig, at Sherlock Holmes kom rundt om hj�rnet arm i arm med doktor Watson. Tidspunktet er p� ingen m�de tilf�ldigt valgt, for det er p� mange m�der en brydningstid, og Lene Kaaberb�l har ogs� i sinde at udforske tiden yderligere. N�r det siger booooom\nOprindelig havde hun t�nkt sig, at der i hvert fald skulle komme yderligere to romaner om kadaverdoktoren og hans datter. I den ene skulle myten om Dracula v�re en undertekst, i den anden historien om Frankensteins monster.\n�Det fascinerer mig, n�r vi har at g�re med mennesker, der fors�ger at skabe liv. Jeg kan godt lide de gamle mytiske fort�llinger. N�r man sl�r p� dem, kan man h�re, det siger booooom. Der er et k�mpestort rum nedenunder, men hvis du sl�r p� historien om, at chefen altid er irriterende, lyder der bare et lille ding�.\nLene Kaaberb�l er ret sikker p�, at hun aldrig kommer til at skrive den store, danske samtidsroman, men hvad der kommer til at ske i hendes b�ger, t�r hun ikke sige, for hun ser ogs�, at gr�nserne i litteraturen er i opl�sning p� en m�de, s� mainstream-romanen efterh�nden mest er defineret ved, hvad den ikke er.\n�Det er snart s�dan, at mainstream er det, der ikke indeholder krimi, ingen magi, ingen science fiction, ikke romance og for guds skyld ikke vampyrer. Men hvad m� det s� v�re? Det er en irriterende m�de at definere en bog p�.Nogle gange bliver det for meget for hundene\nN�r man taler med Lene Kaaberb�l, kan man godt have p� fornemmelsen, at hele hendes liv er forankret i b�gerne. Plus hos de seks herrel�se hunde, der har f�et et hjem p� vandm�llen i Beder. To gr�ske gadekryds og fire spanske greyhounds af den slags, man altid ser ved siden af kongen p� gamle spanske malerier.\nHelt forkert er det heller ikke, at b�gerne er omdrejningspunktet.\n�Jeg har det bedst, n�r jeg skriver, og f�ler mig p� en m�de lidt nyttel�s, n�r jeg ikke skriver. Som om jeg ikke g�r det, jeg skal�, siger hun og f�r et af de korte latteranfald, hvor man aldrig helt ved, om hun ler med eller ad sig selv.\nOg hun skriver da ogs� tit. Nogle gange ogs� s� meget, at det bliver for meget for hundene. Pludselig bliver et hundehoved m�vet ind over hendes l�r, n�r de synes, hun har siddet l�nge nok ved computeren. �Du har jo dine b�ger�\nHvor andre forfattere k�mper for at f� skrivetid midt mellem aftaler med �gtef�llen eller afhentning af b�rn i institutionen, er det de seks stressbolde med pels, der holder Lene Kaaberb�l inde i virkelighedens verden.\n�Allerede da jeg var 21, sagde min mor: Det g�r ikke noget, at du ikke f�r b�rn, Lene. Du har jo dine b�ger. Dengang mente jeg da overhovedet ikke, at det emne var uddebatteret. Jeg havde da nok forestillet mig, at jeg skulle have nogen, og det, der pinte mig allermest, da det viste sig, at min mor fik ret, var netop, at hun fik ret. Jeg synes ikke, man kan sige, at b�gerne har indtaget den plads i mit liv, hvor der ellers skulle have v�ret b�rn, men mit behov for at have et liv, hvor jeg kunne skrive, har v�ret medvirkende �rsag til, at jeg ikke har prioriteret at f� den form for familie�.Det fylder meget?\n�Ja, det g�r det. Jeg forsvarer ogs� med n�b og kl�er det, der i min barndom var det kolde g�stev�relse. Rummet, hvor jeg kan v�re i fred og skrive. Det er sv�rt at have den zone i sit liv, n�r man har b�rn. Det kan jeg se p� mine forfatterkolleger�.T�nker du p�, om det at skrive st�r i rimeligt forhold til, hvad det har kostet?\n�Jeg t�nker det omvendt. For mig har det altid v�ret vigtigt at have den zone, og s� har alt andet bare m�ttet indrette sig p� det. Det er et s� dybt og instinktivt behov hos mig, at jeg har v�ret lykkelig over, at det kunne lade sig g�re�.N�r man er s� dedikeret, bliver man s� n�dt til at glemme det, der hedder k�rlighed?\n�Nej, det kan godt lade sig g�re�.Ogs� uden at ens koncentrationszone bliver invaderet?\n�Jeg vil mene, at det godt kan lade sig g�re�.Teoretisk set?\n�Jeg har aldrig haft et �relangt forhold, hvor jeg boede sammen med et andet menneske, s� jeg skal passe p� ikke at lyde skideklog, n�r mit erfaringsgrundlag er mindre end de flestes. Mange af mine kolleger g�r det, men det kr�ver nok, at man har et af de forhold, hvor man lader hinanden v�re, som min gamle vejleder sagde, med h�flig og k�rlig interesse. At man ikke skal eje hinanden fuldt og helt hele dagen. Det ville ikke kunne g�. Men at v�re to mennesker, der har et eget liv, samtidig med at de deler en sf�re, det synes jeg da, der er opmuntrende tegn p� rundt om i landskabet. Men som sagt: Jeg har ikke pr�vet det selv�, siger Lene Kaaberb�l og ler igen.Halv mio. �rligt fra bibliotekerne\nTil geng�ld har hun pr�vet s� meget andet. At blive en af de mest l�ste forfattere i den aldersgruppe, hvor en bog enten er super-duper-fantastisk eller ogs� den v�rste skodbog, ungerne nogensinde har v�ret i n�rheden af. Og hun har s� mange b�ger st�ende p� bibliotekerne, at hun er nr. 13 p� listen over modtagere af bibliotekspenge med en �rlig check p� omkring en halv million kroner.\nDet er ikke lige det, de h�fter sig ved hjemme i Beder, men n�r hun taler med folk i Brugsen, eller hvor det nu er, s� har de bem�rket, at hun er blevet ber�mt. Ikke sj�ldent har hun h�rt bem�rkningen om, at de jo har fulgt med i, hvordan det gik hende, og har set hende i fjernsynet. Mange f�r ogs� lige fortalt, at de jo allerede dengang for mange �r siden kunne se, at hun nok skulle blive til noget.�Ja, jeg er brainy�\nTegnene var der ogs�. Hun klarede sig godt i folkeskolen, og i gymnasiet p� Aarhus Katedralskole skulle kammeraterne som regel lige se, hvad Lene havde f�et, f�r de bestemte med sig selv, om de var tilfredse med deres egne karakterer.Du fik h�je karakterer?\n�Ja, det gjorde jeg jo. Beklager�, siger hun og ler.\n�Jeg skulle ikke anstrenge mig meget for at f� 10, 11 eller 13�.Du erbare brainy eller hvad?\n�Ja, jeg er brainy. Jeg har for nemt ved det. Vi er tilbage i 1978, og mit gennemsnit var vist 10,7, s� formentlig har det v�ret blandt de h�jeste i landet. Det var en egalit�r tidsalder, s� det var ikke helt okay at stikke snuden frem p� den m�de. Du kan ogs� m�rke, at det sidder s� dybt i mig, at jeg stadig undskylder det lidt. Men det er jo en un�dvendig og ukonstruktiv f�lelse at have. Men det var faktisk s�dan, at jeg gik og puttede med det. Men jo, jeg er brainy, og jeg t�r godt st� ved det�, siger hun med en h�j latter og sl�r h�nden i bordet, inden hun holder en lille kunstpause og tilf�jer:\n�N�sten�. Se også\n07. sep 10.44\n01. feb 14.13\n30. jun 14.27\n29. maj 11.56\nMorten Ramsland snuppede den store bogpris


Storytelling - sæt skub i dit salg gennem DIN unikke historie - Sønderborg Vækstråd\nStorytelling – sæt skub i dit salg gennem DIN unikke historie\n« Virtuel workshop: Design Thinking – smvPRO\nVærktøjskursus: Selvledelse i balance »\nFødevarenetværket Made in Sønderborg inviterer til en eftermiddag med Kis Thy som er forretningsudvikler med stor erfaring inden for fødevarebranchen.\nKis vil fortælle om vigtigheden af, at få formidlet historien bag produktet, producenten og ikke mindst det området det er produceret i. Hun vil komme ind på hvordan du kan bruge storytelling aktivt til branding/markedsføring og hvilken ekstra værdi man tilfører sit produkt og salg gennem den gode historie.\nMålgruppe: både producenter og hotel/restaurant, kokke såvel som ejere.\nTilmelding senest d. 18/6: Anne Abild Poulsen – aepu@sonderborg.dk – 20202692


Bizzen: Førerløse robotbiler i bykørsel\nFængsles du af robotteknologi, så læs BBC's historie om, hvorledes robotbiler har klaret at køre 85 kilometer i et byområde (der godt nok var lukket af for anden trafik). Det er det amerikanske forsvarsprogram, DARPA, der havde inviteret til konkurrence i byområde. Tidligere har førerløse biler, der vel at mærke IKKE styres via fjernbetjening, men ved selv at "se" via videokameraer, fornemme via sensorer og GPS med videre kørt lange ørkenstrækninger.\nVinder i dette års kapløb og dermed to millioner dollar blev Carnegie Mellon Universitetet med en ombygget Chevrolet Tahoe. IT-mediet the Register fortæller i øvrigt, at universiteter klarede sig bedre med deres biler end de private konsortier, der stillede op.\nIndsendt af Dorte Toft kl. 07:02


Hvordan åbner Jeg Filen SIDB? Filendelsen .SIDB - File Extension .SIDB\nHvordan åbner jeg filen SIDB?\nGrundlægende informationer om filen SIDB\nFilen SIDB er en af filer af kategori Diverse filer. Dens fulde navn er iTunes Authorization Data File. Filformatet SIDB blev skabt af Apple. Hvis du har ankommet til os, søger du sandsynligvis på programmer, der vil hjælpe Dig at arbejde med netop filendelsen. I den yderligere del af siden vil du finde en liste over programmer, der understøtter filen SIDB, sorteret efter styresystemer. Hvis oplysninger om konvertering af filen SIDB befinder sig i vores database, vil du helt sikkert finde dem her.\nTags: Endelsen SIDB, hvordan åbner jeg filen SIDB, hvordan konverterer jeg filen SIDB, åbning af filen SIDB\nProgrammer, der understøtter filen SIDB\nVi håber, vi har hjulpet dig med at løse problemet med filen SIDB. Hvis du ikke ved, hvor du kan hente en app fra vores liste, klik på linket (som er programmets navn) - du vil finde der flere oplysninger om stedet, hvorfra kan du hente den sikre installation version af den nødvendig app.\nHvordan åbner jeg en fil med endelsen SIDB?\nHvad er endelsen af filformatet SIDB?\nHvilke programmer understøtter filen SIDB?\nHvis efter gennemgang af materialerne på denne side, har du stadig ikke modtaget et tilfredsstillende svar på nogen af de spørgsmål, der præsenteres ovenfor, betyder det, at de oplysninger, der præsenteres her om filen SIDB er ikke fuldstændige. Kontakt os ved brug af kontakt formular og skriv, hvilke oplysninger har du ikke fundet.\nGrunde til at beslutte, at du ikke kan åbne filen SIDB kan være mere (bortset fra manglen på den installerede relevante app).\nFor det første - filen SIDB kan være forkert forbundet (tilknyttet) med den installerede app til dens håndtering. I dette tilfælde skal du selv ændre dette link. For at gøre dette, skal du højreklikke på filen SIDB, som du vil redigere, klik på optionen "Åbn med" og derefter vælg fra listen programmet, som du har installeret. Efter en sådan udført handling, skal problemer med at åbne filen SIDB skal forsvinde for altid.\nFor det andet - kan filen, som du vil åbne, simpelthen være beskadiget. Så den bedste løsning vil være at finde dens nye version eller at hente den igen fra den samme kilde som før (måske download af filen SIDB på en eller anden grund i den foregående session er ikke afsluttet og kan ikke korrekt åbnes).\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen SIDB, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen SIDB.


Øko-myter under lugejernet | Information\nDer er ingen klar sammenhæng mellem økologiske fødevarer og menneskers sundhed, fortæller Peter Marckmann, der koordinerer nyt projekt, der skal samle vores viden om økologi\nGrønt eller sundt\nHvis du er en af dem, der jævnligt putter varer med det røde økomærke i indkøbskurven, er du så drevet af bekymring over miljøets tilstand, eller er det hensynet din egen sundhed, som styrer varevalget?\nSandsynligheden taler for det sidste. Flere undersøgelser viser nemlig, at de mest benyttede argumenter for at købe økologisk handler om den enkelte forbrugers sundhed, som f.eks. frygten for pesticid- og medicinrester i maden.\nMen øko-forbrugerne handler stort set i blinde, hvis de tror, at økologiske fødevarer skulle være sundere end konventionelt fremstillede. Det er der nemlig ikke noget belæg for. Der er i tidens løb blevet fremført mange teorier om de positive sundhedsmæssige effekter af de økologiske dyrkningsformer, men der mangler entydige resultater, når det gælder den videnskabelige konfirmering af disse teorier i praksis.\nDet fortæller lektor, dr.med. Peter Marckmann fra Landbohøjskolens Forskningsinstitut for Human Ernæring. Han koordinerer et forskningsprojekt, der i løbet af dette år skal forsøge at give et samlet overblik over de mange forskellige undersøgelser om økologisk dyrkede fødevarer og menneskers sundhed.\nPeter Marckmann fortæller, hvad han selv mener, vi i dag har af medicinsk viden om den økologiske mads sundhedsværdi. Det drejer sig om tre punkter:\n*De primære indholdsstoffer i dyr og planter (næringsstoffer som fedt, protein og vitaminer),\n*de sekundære stoffer, som findes i meget lave koncentrationer, og\n*de såkaldt uønskede stoffer (pesticidrester, vækstfremmere o.lign.).\n"Når man ser på de primære indholdsstoffer, finder man generelt, at de konventionelt dyrkede planter indeholder mere vand og mere nitrat end de økologiske. Det skyldes den store kvælstoftilførsel via gødningen i den konventionelle produktion. Kvælstoftilførelsen medfører også, at de konventionelle planteprodukter har et lavere C-vitaminindhold end økologiske," siger Marckmann, der dog ikke vurderer, at det har den store sundhedsmæssige betydning:\n"Forskellene er kun på omkring 10 procent, og det er ikke meget i forhold til, hvad man kan få ud at ændre jordbundstype, klimaforhold og ikke mindst plantesort. Her ser man forskelle i størrelsesordenen 100-300 procent".\nMere usikker er han på effekten af f.eks. pesticidrester i vores føde:\n"20-30 procent af de konventionelle planteprodukter og cirka ti procent af de animalske produkter indeholder pesticidrester. I en til to procent af planteprodukterne findes de endda i mængder, der overstiger de tilladte grænseværdier. Alt det slipper man for i de økologiske fødevarer."\n"Veterinær- og Fødevaredirektoratet vurderer godt nok, at de små mængder pesticidrester, vi indtager, er uskadelige, men det er det meget svært at udstede garantier om. Dels kan det være svært at overføre resultater fra dyreforsøg til mennesker, som man gør, når man fastsætter grænseværdier. Dels ved vi ikke, om der eventuelt skulle være nogle virkninger af at indtage flere forskellige pesticider på en gang," påpeger Peter Marckmann.\nPå trods af mistilliden til pesticidresterne understreger han, at der ikke er hold i historien om økolandmændenes bedre sædkvalitet:\n"Det er en øko-myte. To mindre undersøgelser i midten af 1990'erne tydede på, at økologiske landmænd skulle have en bedre sædkvalitet end den gennemsnitlige danske mand. Men i en større undersøgelse, der blev offentliggjort sidste år, kunne man ikke finde denne tendens. Alligevel husker de fleste mennesker nok kun de første alarmerende overskrifter, og dermed lever myten nok i bedste velgående," tror Marckmann, der håber, det forestående projekt kan være med til at aflive denne og tilsvarende myter.\nMan kommer endnu længere ud på gyngende grund, når man skal vurdere de sundhedsmæssige effekter af de såkaldte sekundære stoffer.\nBegrebet dækker over en lang række vidt forskellige stoffer, som i virkeligheden kun har det til fælles, at de ikke produceres i store mængder i organismerne (primært planter) og har mere eller mindre ukendte virkninger i de mennesker, som spiser planterne.\nSkillelinien mellem primære og sekundære stoffer er derfor flydende, idet nogle af de stoffer, som vi regner blandt de primære næringsstoffer, også optræder i meget små mængder, men blot har en kendt og afgørende funktion for menneskers velvære.\nDe sekundære stoffer, som dannes af planterne, er primært forsvarsstoffer og smags-, lugt- og farvestoffer. Det antages generelt, at mængden af disse stoffer er større i økologisk end i konventionelt dyrkede afgrøder. Dels fordi de økologisk dyrkede planter ikke er beskyttet af pesticider, og derfor må producere flere forsvarstoffer end de konventionelt dyrkede. Dels fordi der ophobes mange sekundære stoffer i afgrøderne, hvis de høstes på et sent tidspunkt i deres modning - en normal praksis i det økologiske landbrug.\nSpørgsmålet er, hvilken betydning en større mængde af sekundære stoffer i planterne har på de mennesker, som spiser dem?\nMedicin eller gift\nHer står fagkundskaben virkelig splittet. Mange planteforskere mener, at de sekundære stoffer har en altovervejende positiv effekt på dyr og mennesker. Blandt andet virker en lang række af de sekundære stoffer som kraftige antioxidanter og kan dermed forebygge kræft.\nAndre indvender, at de sekundære stoffer er dannet som et forsvar mod både svampe, bakterier og dyr og dermed også må have en giftvirkning på mennesker.\nSelv vil Peter Marckmann hverken vende tommelfingeren op eller ned til de sekundære stoffer, men påpeger, at det netop er et af de områder, som videnssyntesen forhåbentlig kan være med til at klarlægge.\nHan nævner dog nogle dyreforsøg, som har peget i retning af en gavnlig effekt. Man har i forsøgene fundet, at det økologiske foder havde en række positive effekter på frugtbarhed og modstandskraft hos dyrene. Samtidig kunne forskerne bag forsøgene ikke påvise nogle forskelle på det økologiske og det konventionelle foder. Det kunne derfor tyde på, at der i det økologiske foder var nogle ukendte stoffer eller stoffer i meget små mængder, som har en positiv indvirkning på helbredet.\nForsøgene har dog mødt megen kritik, og Peter Marckmann kunne godt tænke sig at få bekræftet resultaterne, før han vil tillægge dem særlig værdi.\nFare for økoprojektet\nPeter Marckmann tvivler også på, at den forestående videnssyntese generelt vil kunne finde gode sammenhænge mellem de økologiske fødevarer og menneskers sundhed. Et mere sandsynligt udfald vil være, at man generelt vil kunne påvise hvilke faktorer, der har betydning for planternes ernæringskvalitet for både dyr og mennesker.\nUd over de rent biologiske faktorer vil forskerne også undersøge, hvordan de biodynamiske og økologiske produkter opleves af forbrugerne i forhold til deres sundhed. Måske vil det vise sig, at det er sundere at spise økologisk mad, fordi det simpelthen føles mere trygt end at indtage den konventionelt dyrkede mad, foreslår Peter Marckmann.\nRent biologisk tror han dog ikke, at eventuelt marginale fordele ved de økologiske produkter betyder noget for folkesundheden sammenlignet med andre faktorer - som f.eks. vores enorme fedtindtag.\nDerfor frygter Peter Marckmann også, at det nystartede projekt vil give bagslag for de økologiske produkter, når facit gøres op om et år:\n"Det kan være, at folk bliver skuffede, hvis de finder ud af, at de økologiske produkter ikke har nogen påviselig betydning for deres sundhed. Men der må man minde dem om, at det økologiske landbrug stadig gavner i forhold til det omgivende miljø og dyreetikken," siger Peter Marckmann.\nSom den ernæringsekspert han er, kan han dog også se en folkeopdragende effekt af en 'negativ' konklusion:\n"For nogle vil det måske være meget sundt at finde ud af, at blot fordi man spiser økologisk, lever man ikke nødvendigvis sundt. Økologisk smør feder også," understreger han.\nAlt dette er endnu kun spekulationer. Om et år vil projektgruppen - og dermed også den almindelige dansker - forhåbentlig have et langt bedre overblik over den slagmark, hvor slaget om sundhedsværdien af de økologiske fødevarers udkæmpes.\ndyrevelfærdernæringfarvestofferfødevarekrisenøkologikritikkræftsygdommelandbrugmad og drikkemedicinpesticidersundhedklima


Webhotel Umbraco - Find de gode anbefalinger. Klik her! \nFind mere omhandlende Webhotel Umbraco her\nGoddag, og velkommen til denne webside, udarbejdet som følge af søgningen på søgeordene Webhotel Umbraco. Vi ønsker, at du kan finde det, du leder efter ved hjælp af vores henvisninger, som vi præsenterer her for dig, som sandsynligvis søger efter mere info i relation til Webhotel Umbraco. Læs videre her, eller klik med det samme videre på vores anbefalede sponsorlinks, der sikkert kan lede dig videre til det, du søger.\nWebhotel Umbraco - Spørgsmål og svar?\nKunne du ikke finde det, som du ledte efter ved hjælp af vores anbefalinger, som vi linker til, og som skulle have en relation til Webhotel Umbraco, bidrager vi gerne med rådgivning herom. Du er velkommen til at tage kontakt til os gennem vores kontaktside. Jvf. vores erfaring bør det være tilstrækkeligt at bruge førnævnte henvisninger om Webhotel Umbraco, men er dette ikke nok, så tag venligst kontakt. Vi læser som regel spørgsmål inden for 1-10 dage.\nHvad er denne webside om Webhotel Umbraco egentlig?\nSiden her er baseret på ordet "Webhotel Umbraco" med formodning om, at det er enten præcis dette ord eller med stor sandsynlighed et nært relateret keyword, du har indtastet på en søgemaskine, for eksempel Bing eller YouTube. Vi forsøger at bidrage til din forspørgsel med brugbare hyperlinks, som oftest kan være reklamefinansieret eller præfereret af sidens redaktion.


Test: GripGrab Waterproof Knitted Thermal Gloves | CykelStart.dk\nTests 20. november 2021 <20. november 2021\nÉt af danske GripGrab’s nyheder til denne sæson, er Waterproof Knitted Thermal Gloves. Navnet er egentlig ret beskrivende, for der er tale om et par strikkede handsker der beskytter mod vind og vejr – samt vand.\nHandskerne rammer spot-on ift. den trend der er lige pt. med strik, både på landevejen, men måske i særdeleshed hos gravel-rytterne.\nVi har testet handskerne grundigt de sidste måneder, både på landevejen og på gravel-cyklen.\n3 farver – dit valg!\nWaterproof Knitted Thermal Gloves fås i 3 forskellige farver, den klassiske sorte, en flot navy blå samt den næsten selvlysende hi-vis udgave som i sig selv giver god synlighed. Størrelsesmæssigt er der 3 størrelser af vælge imellem XS/S, M/L samt XL/XXL – størrelsesguiden findes nedenfor.\nHandskerne består af 2 dele, en yder og en inderdel. Yderdelen er lavet i en kombination af 90% polyamid, 8% elastan, 2% gummi. Inderdelen består af 70% akryl, 20% polyamid, 8% elastan og 2% gummi.\nYder og indermaterialet er strikket, med en vandtæt membran imellem som holder vandet ude, det skaber en blød og lækker handske.\nDesignet er ret afdæmpet og klassisk med en enkelt refleks på oversiden.\nHåndfladen er med silikoneprint samt på 3 af fingrene, dette for at give det bedst mulige greb og kontrol omkring styr, bremser og gearskifter. Stykket ved tommeltotten er ydermere forstærket, da det er det mest udsatte sted på handsken.\nStrik er altså bare lækkert!\nHandskerne er utrolig behagelige at have på, også på de lange ture på +4 timer, for åndbarheden er ganske glimrende og skulle der komme en byge eller to, så holdes hænderne tørre. Jeg fryser ofte mine hænder, men det har endnu ikke været tilfældet med Waterproof Knitted Thermal Gloves – også selvom vi har ramt temperaturer lige omkring frysepunktet. De beskytter fint mod den kolde vind og materialet har en god isolerende effekt, ligesom evt. vand holdes ude via den vandtætte membran. Resultatet er lune fingre der er godt beskyttet i et par lækre handsker hvor de ikke er tykkere end man stadig føler man har god føling og kontrol med cyklen. Det eneste jeg reelt savner, er muligheden for at betjene min smartphone eller Garmin med handskerne på, altså touchskærmen på begge. Det er dog et kompromis jeg gerne indgår når man får handsker med så god beskyttelse og en så lækker pasform!\nHandskerne er de sidste måneder blevet testet grundigt på både landevejs og gravelture, både de korte og intensive, samt de lange og seje ture – på sidstnævnte kan man glæde sig over den gode åndbarhed, da hanskerne er til at få af og på undervejs!\nJeg er ret hurtigt blevet kæmpe fan af dem, fordi materialet ganske enkelt bare er super lækkert. Derudover er de ikke tykkere end man stadig bevarer føling og kontrol med cyklen, mens de beskytter mod både vind og vejr. Alt dette vel at mærke uden at fingre og hænder blot koger over – for materialet har gode temperaturregulerende egenskaber.\nDer er ingen pude/gel i håndfladen, men materialet giver en smule støddæmpning i sig selv og ellers er det ikke på noget tidspunkt noget jeg har savnet, man har et super greb, hænder og fingre holdes varme og så er designet nydeligt og meget diskret.\nVejlednede pris: 399,- (Set til 359,-)\nKøb GripGrab Waterproof Knitted Thermal Gloves\nTest: Rogelli Andrano cykeltøj\nHollandske Rogelli er, her i Danmark, nok bedst kendt for Deres prisbillige...


På sheltertur - René Ljunggren (Paperback Bog) [1. udgave, 1. oplag] (2019) - imusic.dk\nBogen henvender sig både til begyndere og til mere erfarne. Den gennemgår, hvordan du finder shelterne i Danmark, hvordan du vælger det rigtige shelter til din tur, hvilket grej der er nødvendigt og praktisk, og hvad du skal holde dig for øje, hvis du vil overnatte på alle årstider og i al slags vejr. Dertil kommer masser af tips og ideer til aktiviteter derude såsom madlavning over bål, træsnitning og andet håndværk, fx bygning af et ” Nak og Æd-bord”, sankning af urter, lege til børn og meget mere, der kan gøre din sheltertur mere indholdsrig og interessant. Endelig er der ideer til, hvordan du kan bygge dit eget shelter hjemme i haven, og hvordan du kan lave et primitivt shelter på en plads i naturen, hvor du har tilladelse.\nEn guide til nære oplevelser i naturen for hele familien\nMål 226 × 191 × 11 mm