DESIGNS ROLLE I DET 21. ÅRHUNDREDE - PDF\nDESIGNS ROLLE I DET 21. ÅRHUNDREDE\nDownload "DESIGNS ROLLE I DET 21. ÅRHUNDREDE"\n1 side 1 manifest DESIGNS ROLLE I DET 21. ÅRHUNDREDE Success does not happen by accident, it happens by design. Gordon Brown premierminister, UK\n2 side 2 DESIGNS ROLLE I DET 21. ÅRHUNDREDE DANSKE DESIGNERES MANIFEST: EN VISION FOR DANSK DESIGNS FREMTID\n3 side 3 Danske Designere er et professionelt samlingspunkt for cirka 900 individuelle medlemmer, der beskæftiger sig professionelt med design. Vores opgave er at fremme anvendelse af og forståelse for værdien af design og danske designeres kompetence. Dette gør vi ved at tilbyde vore medlemmer en række ydelser, der søger at varetage både deres personlige, professionelle og politiske interesser. PERSONLIG identitet Karriererådgivning Mentorordning Fagligt fundament Kollegialt fællesskab Profilering Anerkendelse i form af mdd Viden og information Tryghed via forsikring PROFESSIONEL udvikling Virksomhedsrådgivning Juridisk rådgivning Kollegial rådgivning Kontraktrådgivning Faglig og strategisk sparring Brancheidentitet Efteruddannelse og faglige arrangementer Nationalt og internationalt netværk Professionel matchmaking Formidling af opgaver Begrebsdannelse Viden og information Deltagelse i tværfaglige projekter POLITISK indflydelse Formidling af designerhvervets kompetencer, mangfoldighed og potentiale Deltagelse i ministerielle og andre arbejdsgrupper, råd og nævn Deltagelse i den designpolitiske debat Afgivelse af høringssvar Interessevaretagelse ift presse, organisationer og det politiske miljø Deltagelse i uddannelses- og forskningspolitiske miljøer Repræsentation på skandinavisk, europæisk og internationalt plan Danske Designere har eksisteret i sin nuværende form som et multidisciplinært og inkluderende fællesskab siden etableringen i 1995, om end organisationens rødder kan spores helt tilbage til sidst i fyrrerne. Design for people, profit og planet Begrebet den tredobbelte bundlinie blev introduceret omkring årtusindeskiftet af den engelske konsulentvirksomhed SustainAbility. Et stigende antal virksomheder i verden har taget begrebet til sig, i takt med, at både markedet og lovgivningen stiller krav om transparens i forhold til værdikædens belastning på miljøet og virksomhedens sociale ansvar. Med andre ord forventes det i dag, at virksomheden fremlægger aktiviteter og resultater på det sociale og miljømæssige område i tillæg til den historiske årsberetning med fokus på den økonomiske bundlinie. Allerede i 1987, skrev Brundtland-kommissionen, at den økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling skal afbalanceres således, at ingen tilegner sig kortsigtede goder og gevinster på bekostning af de muligheder, man efterlader til næste generation. Signalet var, at økonomisk vækst kun er acceptabelt, hvis den samtidig sikrer ansvarlig udnyttelse af klodens ressourcer og tager hensyn til både miljø og social udvikling. Samtidig slog kommissionen fast, at en bæredygtig udvikling kræver, at hensynet til naturen ikke sker på bekostning af befolkningens levevilkår eller ved at underminere grundlaget for en ansvarlig økonomisk udvikling. En bæredygtig udvikling kræver altså, at man hele tiden balancerer de tre hensyn, der afspejles i den tredobbelte bundlinie; social ansvarlighed, økonomisk gevinst og hensyn til naturen. På dansk ville det blive mennesket, indtjeningen og naturen, men nu tillader vi os at bruge det engelske people, profit, planet. Ud over at være mere mundret udtrykker det også den måde, man taler om bæredygtighed i de faglige og politiske miljøer, Danske Designere føler sig hjemme i. Når vi kobler design med people, profit og planet som en grundlæggende forudsætning for alle vore dispositioner og som fundament for vores kommunikative indsats, er det fordi design og designerens rolle handler om at foretage de bedst tænkelige valg og fravalg. Her er en af de vigtigste drivkræfter at balancere ofte modsatrettede hensyn samt at bruge spændingsfeltet mellem dem til at skabe innovation. Design har altid handlet om at skabe attraktion og fornyelse og om at veje de mange muligheder, man står overfor, op imod hinanden. Historisk set har processens udbytte oftest taget fysisk form som industrielt forarbejdede produkter, kommunikative Design handler således mere om at frembringe reelle og bedre alternativer til det eksisterende end om at skabe mere af det samme.\n4 side 4 Der, hvor design i stigende omfang vinder terræn, er i forhold til det knapt så håndgribelige: hvordan vi når de mål, vi sætter os. løsninger eller funktionstilpassede rum. Pejlemærkerne har altid været brugerens behov, funktionalitet og sanselighed samt de muligheder, materialet bærer i sig. Og altid med det grænsesøgende som drivkraft. I dag handler design stadig om at skabe innovation, om de samme pejlemærker og om den samme drivkraft. Men anvendt på et betydeligt bredere spektrum af udfordringer, hvor designeren indgår i en værdikæde og i tværfaglige samarbejder om at skabe innovation langt ud over frembringelse af materielle løsninger. Designerens opgave er derfor i stigende grad at skabe forudsætninger for, at det enkelte menneske, virksomheden eller samfundet har et antal reelle muligheder at vælge imellem. Design handler således mere om at frembringe reelle og bedre alternativer til det eksisterende end om at skabe mere af det samme. Design handler om attraktivitet, sanselighed, æstetik og funktionalitet, om menneskers hverdag og den enkeltes møde med systemet, om at påvirke menneskers adfærd og valg, om at udfordre vore vante forestillinger, om relevans og tilhørsforhold, fællesskab og fælles referencer, om mødet mellem kulturer og om at udtrykke den enkeltes, gruppers, virksomheders og et samfunds identitet om people, profit og planet. Lad os diskutere hvad design kan gøre i stedet for hvad design er I mange år både ude i den store verden og herhjemme i Danmark har rigtig mange mennesker fået rigtig meget tid til at gå med diskussionen om: hvad er design? Vi skal ikke på nogen som helst måde underkende de mange kvalificerede bud på, hvad design er ej heller den betydning, de har haft for at skabe forståelse for designs værdi både i erhvervslivet, blandt politikere og embedsmænd samt ude i den brede befolkning. Men et begreb, der i løbet af bare de seneste ti år er blevet kvalificeret med en håndfuld nye og, ikke nødvendigvis indbyrdes forenelige, prædikater, må formodes at ændre sig også i de kommende år. Vi vil derfor foreslå, at vi vender blikket mod, hvad design har gjort, gør og kan forventes at bidrage med i fremtiden i den grad nogen af os besidder retten til at spå om i morgen. Design gør noget ved ting artefakter fysiske objekter. Så langt, så godt. Design kan være med til at forskønne, forenkle og forklare et produkt, med mulige gevinster både for producenten, for distributions- og salgsleddet og for brugeren i ordets bredeste forstand. Ingen er længere i tvivl om, at det er tilfældet. Eksemplerne er mange og kendte. Vores hverdag er fyldt med en lang række veldesignede produkter møbler, belysning, køkkengrej, tv, radio, computere, tøj, sko, biler, gadeinventar, mælkekartoner Produkterne kan opleves uundværlige enten på grund af deres funktion eller deres blotte tilstedeværelse i vores liv. Det materielle design er med til at tegne vore liv og vores identitet som individer. De fysiske genstande, vi omgiver os med, er med til at præge vores oplevelse af livskvalitet og til at forstå og mestre dagligdagens mange små og store udfordringer. Det materielle design gør sig i mange henseender endnu mere gældende i sammenhænge uden for hjemmets fire vægge, selv om den enkelte af os ikke nødvendigvis kommer i berøring med dem. Det kan være produkter til ganske specielle brugergrupper, fx hjælpemidler og hospitalsudstyr, måleapparater eller CNC-maskiner, løftegrej eller boremaskiner, staldinventar eller kabineindretning til militære fly. Man kan næsten ikke forestille sig en produktkategori, en økonomisk transaktion eller en professionel funktion enten som leverandør eller modtager hvor ikke materielt design allerede spiller en ganske udtalt og afgørende rolle. En rolle, der har betydning for det enkelte produkts kvalitet og holdbarhed, funktionalitet og brugervenlighed, og med betydning for dets økonomi i hele værdikæden fra valg af materialer og konstruktion via produktionsmetode og samling til distribution, salg, anvendelse og bortskaffelse. Og i flere og flere tilfælde også genanvendelse og tilpasning til en ny værdikæde. Men ligesom design gør noget ved det håndgribelige produkt gør det mere værd, mere nærværende, mere relevant eller mere konkurrencedygtigt så gør design det samme med ikke-håndgribelige produkter ofte også kaldet ydelser eller services. Ved at forbedre interaktionen mellem en udbyder af en ydelse og dig som bruger er design med til at styrke relationer, påvirke præferencer og ændre både udbyderens og din adfærd. Nogle gange i samspil med design af de fysiske omgivelser eller andre fysiske interfaces, men tit og ofte blot i kraft af at skabe en bedre oplevelse inden for de eksisterende rammer.\n5 side 5 Man kan designe et enkelt artefakt eller en ganske specifik løsning på en præcist formuleret problemstilling, men design handler også om at sætte produkter og ydelser i system. Hvis det foregår i en fysisk ramme som et rum eller en bygningsmasse, så tager designet form af arkitektur eller om man vil rumdesign. Ved at organisere det fysiske rum efter de samme principper og med de samme pejlemærker som tidligere beskrevet designer man også oplevelser og relationer med forventning om, at løsningen skal tilføre værdi, som gjaldt det et objekt eller en ydelse. Naturligvis kan indretningsarkitekter og rumdesignere tilføre masser af værdi til de mest private af vore omgivelser, som hjemmet og chefens kontor. Men det ufatteligt store potentiale ligger i de store og fælles rum, hvor tid, trivsel og overskuelighed, lys, lyd og farver bliver et spørgsmål om arbejdsmiljø og sikkerhed, omsorg og pleje, sundhed, liv og død. Og i rum, der ikke engang opleves som sådan af mange nemlig de udendørs rum; pladser, veje og gårde. Det at designe menneskers omgivelser de rammer, hvori der skal arbejdes eller rekreeres, tages store beslutninger eller tænkes store tanker, fejres eller sørges fylder mindst ligeså stor en del af designs rolle og betydning som de tidligere nævnte kategorier. Design gør også noget ved den måde, vi kommunikerer med hinanden på individ til individ og system til system, system til individ og individ til system. System i denne sammenhæng kan betyde systemet det store, offentlige apparat, men det kan også betyde den enkelte virksomhed, organisation eller bevægelse. Design bruges da også meget bevidst i bestræbelserne på at overtale forbrugere om at vælge et bestemt produkt frem for et andet i trykte og digitale medier og publikationer forud for købet og i forhold til emballage og den fysiske ramme i selve salgssituationen. Ligeledes spiller kommunikationsdesign en betydelig rolle i det offentliges kommunikation med den enkelte virksomhed eller borger, i alt fra pjecer og rapporter til web-portaler og tast-selv-systemer. Andre eksempler på kommunikationsdesign er den måde, hvorpå vi søger og bruger viden i det daglige med Google og Wikipedia som oplagte eksempler, hvordan vi kommunikerer med hinanden via nye bruger-interfaces som skype, facebook og twitter, og hvordan vi gør det muligt at finde vej i komplekse miljøer via det, der af mange kaldes wayfindingdesign. Man kan roligt hævde, at jo mere sammensat vores hverdag, vore omgivelser og de ting, vi skal tage stilling til, bliver, des mere afgørende er det, at vi gør det nemmere for den enkelte at forholde sig til den viden, der kræves for at finde rundt og tage stilling. I mange år har design været knyttet til de forannævnte områder; udformning af fysiske objekter, og i stigende grad serviceydelser, til det fysiske rum og til kommunikation. Med alle de underkategorier, vi af mange gode grunde ikke har fundet plads til at nævne specifikt. Der, hvor design i stigende omfang vinder terræn er i forhold til det knapt så håndgribelige: hvordan vi når de mål, vi sætter os. Nogle kalder det strategisk design, andre konceptdesign og stadig flere design tænkning. Design som tilgang til at adressere og løse problemer, der ikke nødvendigvis råber på et fysisk produkt, en konkret service-ydelse, et fysisk rum eller et nyt kommunikationsværktøj som løsning. Design som tilgang til store, komplekse udfordringer, hvor designeren indgår i tæt og ligeværdigt samarbejde med alle mulige andre fagdiscipliner. Problemstillinger, der handler om effektivitet og lønsomhed for virksomheder, organisationer og myndigheder, om identitet og eksterne relationer, om loyalitet og interne relationer, om konkurrenceevne og gennemslagskraft, om fornyelse og innovationskraft, om sammenhængskraft og tilhørsforhold, om demokratisk forståelse og inddragelse, dialog og diversitet. For ikke at glemme den måske største udfordring, vi står overfor det stadigt mere akutte behov for at finde nøglen til en mere bæredygtig udvikling og en mere balanceret global orden. Og hele tiden uden at tabe designs oprindelige og universelle betydning af syne designs betydning for den enkelte. Når du møder en bedre løsning, end du er blevet vant til at forvente, når der er taget hensyn til lige netop dit behov, når noget opleves som sanseligt, rører ved én, gør hverdagen nemmere, gør det komplicerede begribeligt, gør det farlige ufarligt. Design som dét, der får mennesker til at forholde sig til den verden, de er en del af. Overblik og begrebsapparat Vi har allerede beskrevet Danske Designeres tilgang til designbegrebet. Som en væsentlig faktor i forhold til virksomhedens, landets og regionens konkurrencekraft design for profit. Som en ikke ubetydelig faktor i det Alle undersøgelser viser det samme; strategisk funderet brug af design gavner virksomhedens bundlinie.\n6 side 6 Design handler om at tænke nyt i forhold til organisatoriske og bureaukratiske traditioner. enkelte menneskes liv i kraft af de produkter og ydelser, de fysiske omgivelser, relationer og oplevelser, der former vores hverdag design for people. Og som den afgørende betydning, design har i forhold til valg af materialer og forarbejdningsprocesser, konsekvenser i brug og ved bortskaffelse og i forhold til at tilskynde ansvarlige valg og ansvarlig adfærd design for planet. I dette kapitel vil vi grave et spadestik dybere i forhold til, hvordan design kan komme til at gøre den afgørende forskel, som vi hævder, at den kan på hvert enkelt af de tre niveauer. Ligeledes vil vi beskrive og kommentere de tre søjler, de fleste nationale designpolitiker er bygget på, nemlig designforskning og -uddannelse, design support og design promotion. Endelig vil vi beskrive nogle konkrete og realistiske bud på, hvordan de tre designpolitiske roller kan spille op til de udfordringer, design forventes at skulle løse. Design for profit Designs betydning for virksomhedernes konkurrencekraft er efterhånden hævet over enhver tvivl. I særdeleshed i løbet af de seneste fem-seks år, er der i en række lande først i Europa og siden i USA og Asien foretaget omfattende analyser af den direkte sammenhæng mellem virksomhedernes brug af design og deres resultater målt i vækst både i omsætning, indtjening og eksportandele i evnen til at tiltrække og fastholde arbejdskraft samt i forhold til virksomhedens omdømme. Alle undersøgelser viser det samme; strategisk funderet brug af design gavner virksomhedens bundlinie. Vækst er relativt ligetil at måle, men det kan være sværere at dokumentere alle de andre gevinster, der er forbundet med virksomhedernes brug af design og designere. I særdeleshed står man over for udfordringer der, hvor virksomhedens præstationer ikke nødvendigvis vurderes i salg og indtjening, men i ydelsens kvalitet, sparede omkostninger og effektivitet. Som eksempel kan nævnes den offentlige forvaltning, offentlige virksomheder og institutioner, fagforeninger og interesseorganisationer, kulturinstitutioner og velgørende foretagender. Alligevel vil vi vove den påstand, at design også i forhold til en sådan bred vifte af aktiviteter vil bidrage konkret og væsentligt til foretagendets resultater. Design handler om at skabe attraktion og meningsfyldte relationer. Begge dele er afgørende faktorer i forhold til at skaffe flere og gladere kunder i butikken det være sig nye medlemmer, flere frivillige, tilfredse borgere eller flere ansøgere til ledige studiepladser. Design handler om fornyelse og om at identificere og imødekomme hidtil udækkede behov. Private virksomheder, hvad enten deres produkter og ydelser retter sig imod forbrugere eller et professionelt marked, vil blive målt og vurderet på, i hvilken grad de opleves som innovative, på om de har et forspring i forhold til resten af markedet eller følger i slipstrømmen af de virksomheder, der fører an. Design handler om at gøre ting smartere. At vælge bedre egnede materialer og besparende arbejdsprocesser, at udnytte det eksisterende produktionsapparat eller de menneskelige ressourcer på en bedre måde samt at minimere virksomhedens eller forvaltningens investeringsbehov ved at tænke nye relationer eller nye arbejdsgange frem for nye maskiner og nye medarbejdere. Med andre ord om at spare både tid, penge og menneskelige ressourcer. Design handler om at tænke nyt i forhold til organisatoriske og bureaukratiske traditioner. At inddrage medarbejdere og kunder samt at afdække og udnytte de ressourcer, der allerede findes i virksomheden. Ud over de resultater det giver i form af besparelser, giver det også bedre arbejdsmiljø, gladere, mere loyale og mere engagerede medarbejdere og dermed også større tiltrækningskraft i forhold til at rekruttere de bedste, de mest ombejlede og talentfulde nye mennesker. Design handler om kommunikation. Om at forstå og komme bagved en historie eller en virksomheds identitet og formidle det ønskede budskab videre til et defineret publikum. Kommunikationsdesign er med til at opbygge virksomheders, organisationers og politiske partiers, institutioners og myndigheders ja, selv nationers omdømme igennem formidling af værdier, identitet og social ansvarlighed eller ved at fremstille konkrete tilbud om at indgå i en forretningsmæssig, social eller kulturel relation gennem verbale og visuelle budskaber, i alle tænkelige formater og miljøer både fysisk og virtuelt.\n7 side 7 Design for people Design har altid, og længe før begreber som brugerdreven innovation og brugercentreret design blev opfundet, taget udgangspunkt i det enkelte menneskes ønsker og fantasier, erkendte og uerkendte behov, om end man med rette kan hævde, at design ikke altid har være til gavn for mennesker, selv om det har været designerens intention. Design bygger grundlæggende på en analyse og en vurdering af en given situation og afdækning af hvad, der kan gøres for at forbedre brugerens oplevelse af situationen. Hvis man forholder sig designmetodisk til situationen, vil der oftest fremkomme en række forslag til, hvordan en fremtidig oplevelse af situationen vil være mere positiv end den nuværende. Det endelige valg af løsning vil i de fleste tilfælde træffes på baggrund af ønsket om at varetage en række forskellige hensyn. Når de menneskelige hensyn bliver tillagt lige så stor vægt som de økonomiske, vil løsningen ofte være præget af umiddelbar genkendelighed og accept hos brugerne af mange forskellige årsager. Design tager hensyn til brugerens sanselige oplevelse. Ikke kun den visuelle, men den samlede oplevelse af, at løsningen kalder på en sanselig reaktion ikke nødvendigvis baseret på de rationelle aspekter. Hvis en løsning afstedkommer en æstetisk resonans hos brugeren, vil den også ganske automatisk opleves relevant, og den vil appellere til en eller anden form for engagement. I forhold til fysiske produkter betyder det, at man ønsker at røre ved eller anvende genstanden. I forhold til en ydelse eller relation, betyder det, at man ønsker at inddrages, og i forhold til oftest visuel kommunikation, betyder det, at man forholder sig til det budskab, afsenderen ønsker at formidle. Design handler også om inddragelse, inklusion og sammenhængskraft om at gøre produkter og ydelser til reelle alternativer også for de, der i mange andre sammenhænge holdes udenfor på grund af fysisk eller psykisk forskellighed fra flertallet. I nogle tilfælde skal der helt specielt designede produkter eller ydelser til for at opnå et sådant mål. Men i mange flere tilfælde, end vi almindeligvis tænker over, vil en mere inkluderende tilgang til design af produkter og ydelser, være med til, at både de med specielle behov, og alle vi andre, ville have gavn af det. Inddragelse af den brede brugergruppe, herunder også mennesker med funktionsnedsættelse, i designprocessen er en af måderne at sikre anvendelighed for alle. Konceptet og metoden en tilgang, der oftest benævnes Design-For-All er heldigvis på vej ind i flere og flere sektorer og produktkategorier, fordi der stilles yderligere krav blandt andet via FN s handicapkonvention og Europarådet. Uanset hvilke forudsætninger hver enkelt af os har, opleves dagligdagens udfordringer for de fleste som stadigt mere komplekse eller endog komplicerede. Design og designere har givetvis været med til at skabe en sådan oplevelse hos de fleste, men netop derfor er design og designere også bedre rustet til det modsatte til at skabe forenkling, begribelighed og overskud. Det kan være ved at fjerne det overflødige og dermed give direkte adgang til det centrale. Det kan være ved at vise vej, hvad enten det er i det urbane miljø, i hospitalets korridorer eller rundt i en forvaltnings tast-selv tjenester. Eller det kan være igennem at gøre de mange valg, vi stilles overfor i løbet af en dag nemmere ved at synliggøre, hvilke reelle alternativer vi står overfor. Igen i forhold til både fysiske produkter og omgivelser, ydelser og kommunikative løsninger. En relativt ny tilgang til at udnytte designs potentiale har udmøntet sig i en række projekter, der oftest omtales som servicedesign. Servicedesign dækker i princippet over design af serviceydelser generelt det vil sige både private og offentlige ydelser. De private har vi allerede omtalt, og ligeledes de effektivitetsforbedringer, design kan give i forhold til offentlige ydelser. Et mindst ligeså vigtigt udbytte inden for det offentlige system er imidlertid den rolle, design spiller for nedbrydning af barrierer mellem borger og system. Ved at skabe mere nærvær og relevans, ved at inddrage borgeren i udvikling og tilpasning af relevante ydelser og ved at skabe fysiske og kommunikative rammer, der opleves imødekommende i stedet for fremmedgørende, opbygger man tillid og tolerance. Begge dele er forudsætninger for en ligeværdig og meningsfyldt dialog. Begge dele er vigtige faktorer i forhold til både borgerens og systemets trivsel. Viden om design og værktøjer til at vurdere et produkt, en ydelse eller et budskab er vigtig for at opbygge forståelse for omgivelserne, de ting, vi omgiver os med og for den kommunikation og de oplevelser, vi udsættes for. Når vi forstår de intentioner, der ligger bag en løsning, og når vi er stand til at aflæse de koder og signaler, løsningen bærer i sig, vil vi som mennesker være bedre rustet Design bygger grundlæggende på en analyse og en vurdering af en given situation og afdækning af, hvad der kan gøres for at forbedre brugerens oplevelse af situationen.\n8 side 8 Mange designere arbejder målrettet og meget bevidst med at indarbejde bæredygtige løsninger og optimere de produkter, ydelser eller miljøer, de udvikler, ud fra de rammer, opgaven giver. til at foretage bevidste valg og fravalg. Det skaber ikke bare tryghed, men er også med til at fremme selvforståelsen og den enkeltes identitet, at man kan afkode og forstå de omgivelser, man færdes i, de produkter man forbruger og de oplevelser, man enten opsøger eller udsættes for. En grundlæggende forståelse for designs rolle er således en vigtig forudsætning for det moderne menneskes dannelse. Design for planet Der hersker vel ingen tvivl om, at nogle af de største udfordringer, vi står overfor, knytter sig til klodens overlevelse. Global opvarmning er den måske mest iøjnefaldende og truende udvikling, men også andre problemer er, enten i dele af verden eller globalt set, gigantiske. Mangel på rent vand er en livstruende betingelse for millioner af mennesker. Udledning af forurenende gasser påvirker ikke bare ozonlaget og dermed klimaet, men er også en afgørende faktor i forhold til mennesker og dyrs helbred. For førstnævnte er konsekvensen ringere livskvalitet eller i værste fald død. For sidstnævnte er konsekvensen i alt for mange tilfælde udryddelse af hele arter. Befolkningstilvæksten de kommende par tiår betyder en forøgelse af klodens befolkning på mere end 50 procent, og alle vil kæmpe om ressourcer, der allerede er knaphed omkring. Blot for at nævne nogle få af de realiteter, vi står overfor. Design og designere kan ikke i sig selv redde hverken planeten eller menneskeheden. Men design og designere kan gøre en væsentlig forskel og være med til, at vi bevæger os hen imod nogle af de mere optimistiske i stedet for de mest nedslående fremtidsscenarier. Design handler om at gøre ét valg attraktivt frem for et andet; et ansvarligt valg mere attraktivt end et mindre ansvarligt valg. Og eftersom fremtiden ikke alene kan reddes ved hjælp af teknologisk innovation, vil netop designernes bud være med til at påvirke, hvilke behov blandt andet teknologien i fremtiden skal opfylde. Mange udviklingslande står over for et valg. Skal befolkningen gennemgå den samme velstandsudvikling, som den vestlige verden og dermed også påføre kloden en belastning, der formentlig ikke er større end den, vi som europæere har ansvaret for, men som alligevel er langt større end den, kloden vil være i stand til at kapere uanset moderne miljøteknologi og andre gode modkræfter? Eller skal vi gøre alternativet mere attraktivt ved at designe produkter og ydelser, byer og landsbyer, fysiske og virtuelle infrastrukturer og forventninger til et godt liv, der er forenelig med naturens begrænsede bæreevne? Hvilket er en mindst ligeså aktuel udfordring i vores egen del af verden. Det er ikke alle designere, der har muligheder eller forudsætninger for at beskæftige sig med de helt store, globale og systemiske problemer. Men det betyder ikke, at de ikke har mulighed for at påvirke klodens fremtid i kraft af deres arbejde. Mange designere arbejder målrettet og meget bevidst med at indarbejde bæredygtige løsninger og optimere de produkter, ydelser eller miljøer, de udvikler, ud fra de rammer, opgaven giver. En bevidst satsning på mindre kompleksitet i produktets sammensætning vil i de fleste tilfælde betyde nemmere og større sandsynlighed for genanvendelighed, samtidig med at forenkling ofte betyder mindre materialeforbrug og lavere energiforbrug i bearbejdningsfasen. Designs bidrag til at skabe innovation i form af nye løsninger, valg af bedre materialer og smartere processer er ofte med til at sætte helt nye standarder inden for produktkategorier eller i forhold til, hvordan vi løser et givent problem. Helt konkret er design, i tæt og frugtbart samarbejde med teknologisk innovation, med til at afhjælpe konkrete, miljøbelastende processer m.v., det være sig vand- og elspareforanstaltninger, mere effektive kilder til kraft, varme og lys blot for at nævne et par eksempler. En væsentlig faktor i en mere bæredygtig produktion er valget af materialer og underleverandører. I den globaliserede verden foregår en stor del af produktionen i fattige lande, derfor er ansvarlighed og omhyggelighed ved valg af underleverandører en af de måder, designere kan påvirke den samlede belastning på. Hvilke forhold har medarbejderne og deres familier? Hvilken sikkerhed er der for en minimal udpining af naturens ressourcer? Mere end tre fjerdedele af alle valg af materialer og forarbejdningsprocesser foregår i designfasen. Et andet hensyn er derfor, i hvilken grad et materiale, en komponent eller et færdigt produkt skal fragtes med fly og skib, hvis der findes fuldgode alternativer lokalt. Helt overordnet set handler bæredygtigt design om at foretage bevidste valg, hvor hensynet til kloden skal veje lige så tungt som hensynet til slutbrugeren og\n9 side 9 hensynet til bundlinien i den virksomhed, der har stillet opgaven. Men designs vigtigste opgave er måske at gøre den bedste og mest ansvarlige løsning uanset om den er baseret på teknologisk eller designerens egen innovation til det mest attraktive alternativ. Ikke mindst ved at skabe produkter, der får en betydning for den enkelte, således, at de ikke skal skiftes ud længe, inden deres levetid er omme. Men også ved at hjælpe den enkelte til at foretage mere ansvarlige valg i hverdagen baseret på viden om produktets samlede belastning på miljøet. Og ligesom designere altid har gjort ved at skabe en bevægelse, men denne gang, hvor omtanke og ansvarlighed bliver primære parametre for alle de, der ønsker at gå foran. Som allerede nævnt er de fleste designpolitiske strukturer baseret på tre søjler, nemlig designforskning og -uddannelse, design support og design promotion. Vi vil herunder diskutere, hvordan de hver især og i sammenhæng kan være med til at sikre optimal udnyttelse af designs potentiale i forhold til de udfordringer, vi allerede har beskrevet. Design research & education En grundlæggende forudsætning for, at design som fag og løsningsmodel i det hele taget skal komme i spil som meningsfyldt tilgang til både forretningsmæssige, sociale, kulturelle og overordnede, globale opgaver er, at der eksisterer et tilstrækkeligt solidt fundament af viden om designs betydning, designmetode og designprocesser, om designerens rolle og værktøjer, og om design som teoretisk felt. Det kræver udvikling af ny viden via forskning, praksis og import af erfaringer fra udlandet. Og så kræver det ikke mindst at der findes relevante strukturer og modeller, så denne viden kan formidles til designstuderende, professionelle designere og andre, der beskæftiger sig professionelt med design. For at sikre det bedste fundament til nye visioner på uddannelsesområdet, vil en kortlægning af hele feltet være af stor værdi det gælder designuddannelserne under Kulturministeriet, designuddannelserne på en række af landets universiteter, på ingeniørhøjskolerne samt de mellemlange og korte designuddannelser. En sådan kortlægning har ikke været foretaget, og af samme årsag er der ikke et samlet, kvalitativt overblik over, hvad der findes af designuddannelser i Danmark. Kortlægningen kunne munde ud i en fagligt velfunderet og uvildig beskrivelse af hver enkelt designuddannelse, opfulgt af konkrete initiativer til fremme af tværfaglig og tværinstitutionel dialog, konkret samarbejde og synergi både i forhold til forskning, uddannelsesmoduler og enkeltstående udviklingsprojekter. Samlet set vil dette kunne løfte hele uddannelsesområdet inden for design og styrke Danmarks internationale konkurrencekraft i kampen om de klogeste hoveder og de bedste samarbejdspartnere på området. Kortlægning af designuddannelserne vil desuden generere en viden, så fremtidige strukturelle ændringer i form af fusioner og lignende kommer til at hvile på det rette fundament, økonomisk som fagligt. På samme grundlag er det afgørende, at der etableres et koordinerende organ inden for forskningsområdet, der uafhængigt af de enkelte uddannelses- og forskningsinstitutioners formelle tilknytning kan sikre dialog og videnspredning mellem de mange forskellige aktører, udover i eget regi at generere, hjemtage og bearbejde ny viden på området. En lignende koordinerende rolle i forhold til de mellemlange og korte designuddannelser vil sikre, at der til enhver tid findes viden og overblik over vores samlede videnkapital på designområdet. Modellen kræver en løbende og tæt samordning af de to roller, hvad enten de forankres i to selvstændige eller i en fælles organisatorisk ramme. I begge tilfælde vil resultatet være et hidtil ukendt overblik og synlighed i forhold til, hvilke undervisningstilbud der udbydes på de forskellige institutioner, hvilken forskning og hvilke projekter der bliver arbejdet med, hvilke samarbejder der foregår og over feltets samlede interaktion med udenlandske uddannelsesinstitutioner, der ligeledes ville have mulighed for at orientere sig om projekter, udveksling af undervisere etc. Samtidig ville man gøre adgangen til viden og forskning mere tilgængelig for designerhvervet, det øvrige erhvervsliv og samfundet i almindelighed. De danske designuddannelser holder et højt niveau på mange delområder, og alligevel er der rum for forbedring. Designeren skal kende sin designfaglige kultur- og referenceramme, så den designmæssige kulturarv og fagets grundlæggende kerne bibeholdes. Dertil kommer, at designerens rolle har udviklet sig. Udover at tilføre et produkt en æstetisk og funktionel værdi, skal designeren i dag udfylde en langt mere kompleks rolle og funktion. Fremtidens designere Design bør integreres på flere niveauer i uddannelsessystemet selv fra folkeskolens sidste tid.\n10 side 10 Forskning viser, at de virksomheder, der har det største økonomiske udbytte af design, benytter både interne og eksterne designere. skal derfor, udover at være skabende, også kunne håndtere en række af de øvrige opgaver, der indgår i nye designdiscipliner som servicedesign, strategisk design, brugerrelateret design, digital design, oplevelsesdesign eller interaktionsdesign. Det kræver viden om brugerinddragelse og analyse, forståelse for opgavens strategiske udgangspunkt og forretningsmæssige konsekvenser, projektledelse og kapacitetsudvikling, dokumentation og formidling samtidig med at materialeforståelse og håndværksmæssig kunnen fortsat skal vægtes højt. Ligesom designuddannelserne både de korte, mellemlange og videregående skal styrkes og differentieres, således at der produceres relevant viden i forhold til hele viften af designdiscipliner og aftagerbehov, skal design som forslagsstillende, kreativ og kritisk tænkning tilbydes på flere uddannelsesniveauer. Det er i dag et underkendt forhold. Design bør integreres på flere niveauer i uddannelsessystemet selv fra folkeskolens sidste tid. Efteruddannelse er ligeledes uomgængelig og et område, hvor der bør etableres flere muligheder i uddannelsessystemet. I takt med at behovet for designydelser vokser og forandrer sig, bør der på designuddannelserne jævnligt justeres, således at udbud og efterspørgsel tilpasses. Sandsynligvis kan der fremover uddannes flere designere end i dag, men de enkelte uddannelsesinstitutioner bør løbende kvalitetssikre undervisningens fokus og indhold, så kandidaterne er i stand til at forsørge sig selv via deres designkompetencer og bringe Danmark videre som designnation. Design support En anden forudsætning for at udnytte designs potentiale er, at beslutningstagerne i virksomheder og offentlige myndigheder, der har ansvar for udvikling af nye eller optimering af eksisterende produkter eller ydelser, er bekendt med den værdi, strategisk funderet og kvalificeret brug af design repræsenterer. Det kræver imidlertid, at der foregår en løbende dialog, baseret på gensidig formidling af viden om eksisterende og fremtidige behov og barrierer, men også en målrettet bearbejdning af holdninger til at inddrage nye metoder og i hvert fald for mange utraditionelle kompetencer i opgaveløsningen. Brobygningen imellem udbydere og aftagere af designydelser og skabelsen af mødesteder, dialog og fælles forståelse, er en af de tre traditionelle designpolitiske søjler, og kaldes ofte for design support. I Danmark har opgaven igennem mange år primært været delegeret til Dansk Design Center. Frem til årtusindskiftet var DDC primært et videncenter med erhvervslivet og designbranchen som aftagere. Fra 2000, hvor institutionen flyttede til det nybyggede domicil, der også omfattede udstillingslokaler og konferencefaciliteter, har den strategiske retning og udadvendte profil skiftet i tråd med politiske prioriteringer, varierende bevillingsrammer og skiftende ledelse. I dag fremstår centret med en relativt entydig profil, funderet i et strategisk fokus på virksomhedernes forståelse for værdien af design som løftestang for innovation. Derudover kommer en stærkere satsning på design support i samarbejde med regionale væksthuse og mere direkte virksomhedskontakt blandt andet i form af målrettede pakkeløsninger, hvor virksomheders forudsætninger for og potentielle udbytte fra at arbejde med design bliver kortlagt. Andre aktiviteter indgår stadig i centrets resultatkontrakt, men med aftagende styrke. Blandt andet kan nævnes udstillinger, hvor budgetterne er reduceret væsentligt i løbet af de senere år. Aktiviteter målrettet designbranchen er ikke længere et strategisk satsningsområde for DDC, hvilket gør brobygningen sværere end tidligere, selv om centret i et vist omfang samarbejder med branchen på forskellige planer blandt andet etablering af en designerdatabase. Den udadvendte rolle, der i nogen udstrækning har fundet sted igennem udstillinger, er blevet suppleret med INDEX:, der er gået fra at være en selvstændig institution til nu at være underlagt DDC s øverste ledelse, og øremærkede bevillinger til blandt andet en international designuge, der blev gennemført for første gang i Mens disse aktiviteter udgør kernen i den danske satsning på design support, har der i løbet af de senere år været andre offentligt støttede initiativer, der ikke formelt set har været designpolitiske. De har dog i mange henseender haft større betydning for designbranchens udvikling og som brobygger mellem designbranchen og markedet for designydelser end de deciderede designpolitiske greb. Det mest iøjnefaldende initiativ har været Program for Brugerdreven Innovation, der i løbet af under tre år har delfinansieret mere end 30 projekter, hvor design som metode\n11 side 11 eller kernekompetence har været omdrejningspunkt. Aldrig før og i ingen andre sammenhænge har der været allokeret flere midler til afprøvning af designs potentiale i private virksomheder og offentlige institutioner og med udvikling eller optimering af produkter, services og offentlige ydelser som sigte. Programmet har i de pågældende projekter vist, hvor bredt design favner, og hvor væsentlig en faktor i forhold til innovation, design i virkeligheden er. Men derudover er der på tværs af de konkrete projekter skabt en hidtil uset opmærksomhed, også langt uden for Danmarks grænser, omkring designs potentiale, opbygningen af viden om design som metode og samspillet mellem designere og andre faggrupper. Derfor er det Danske Designeres holdning, at man bør inddrage de positive erfaringer fra Program for Brugerdreven Innovation, når man diskuterer en fremtidig strategi for den politiske satsning på design support og tænke mere i tværfaglige udviklingsprojekter end det, der hidtil har været tilfældet. Design er ikke kun en ydelse, man køber fra projekt til projekt hos designere eller designvirksomheder, lige som man køber en ydelse hos en revisor eller anden form for virksomhedsrådgiver. For nogle virksomheder er denne form for samarbejde ideelt, og så skal forudsætningerne for, at virksomheden kan møde den rigtige leverandør naturligvis være til stede. Derfor er den hidtidige satsning også af stor værdi. Imidlertid har der i Danmark været ualmindeligt lidt fokus på den værdi, en virksomhed opnår ved at ansætte designere og integrere designtænkning i virksomhedens egen organisation. I de fleste lande, vi normalt sammenligner os med, er andelen af praktiserende designere, der er ansat i producerende virksomheder, servicevirksomheder og det offentlige betydeligt højere end i Danmark. Det skyldes formentlig en række historiske og strukturelle forhold knyttet til virksomhedsstørrelse og branche-sammensætning, men det ændrer ikke ved, at de fleste virksomheder rent faktisk ville have stort udbytte af at integrere design i deres daglige drift. Forskning viser, at de virksomheder, der har det største økonomiske udbytte af design, benytter både interne og eksterne designere. Det vil derfor give rigtig megen mening at styrke indsatsen for at indarbejde design som strategisk værktøj i danske virksomheder. Midlerne kan være designtænkning, ansættelse af designere som tværorganisatoriske udviklingskonsulenter af både produkter og ydelser, forretningsmodeller og virksomhedskultur. Endelig er design management en indtil videre upåagtet ressource i forhold til at optimere værdien af de initiativer, virksomheden allerede i forvejen bruger kræfter på for at sikre deres relevans i markedet. Design Promotion Når vi igen griber til et engelsk udtryk for det at formidle designs rolle, er det udtryk for et håb om, at den danske designpolitik både kan være til inspiration for, men også lære af, lade sig inspirere af og læne sig opad den designpolitiske diskussion, der foregår i andre lande og i EU. Design promotion betyder i de sammenhænge formidling af design til et ikke-professionelt publikum; til den enkelte borger, besøgende og observatører af dansk design i udlandet, skoleelever og børnehaveklasser i det hele taget til alle dem, for hvem forståelse for design er lig med bedre forståelse for den verden og de sammenhænge materielle som immaterielle de er en del af. Design promotion finder sted i Danmark, men er som sådan ikke en del af den formulerede designpolitik. I den grad der foregår formidling af designs værdi og betydning til et publikum ud over erhvervslivet, foregår det primært via en række muséer, med Kunstindustrimuséet, Trapholt, Koldinghus og Louisiana som fremragende eksempler, via Danmarks Eksportråds eksportfremstød i samarbejde med erhvervslivet og andre aktører, fx Kunststyrelsen, eller via forskellige institutioners deltagelse i eller værtsskab for store internationale begivenheder. Endelig er design indskrevet i læreplanerne for gymnasierne og som noget relativt nyt som en del af almendannelsen i de mindste klasser. Design er en allestedsnærværende faktor i alle menneskers liv, om end nok mere i vores del af verden end mange andre steder. Netop derfor spiller forståelsen for design en afgørende rolle for vores evne til at gennemskue de omgivelser, vi bevæger os rundt i, de ydelser, vi aftager og de relationer, vi indgår i, den visuelle og lydlige kommunikation, vi udsættes for og ikke mindst alle de fysiske produkter, vi hver eneste dag betjener os af. Hvad er tilfældigt, og hvad er tænkt? Hvorfor den ene løsning frem for den anden? Hvilke motiver ligger bag? Og hvad signalerer jeg selv med de materielle valg, jeg gør? Forståelse for design giver simpelthen et bedre grundlag for at træffe bevidste og kvalificerede valg, så vi bliver bedre forbrugere og bedre borgere. I et Design promotion handler også om at vise, hvem vi er eller måske snarere, hvordan vi ser os selv.\n12 side 12 Men det offentlige bør også gå foran ved at kræve en højere kvalitet og bedre design på de fysiske produkter, de køber. I løbet af 2010 forventes der at komme en ny europæisk innovationspolitisk platform, hvori design indgår som centralt element. sådant lys kan det undre, at denne del af designpolitikken er nærmest ikke eksisterende, eller i bedste fald deponeret i en række, i øvrigt meget kompetente, kulturinstitutioners og i mere eller mindre tilfældige aktører i ministeriers, styrelsers, organisationers og netværkers vold. I mange menneskers daglige møde med omverdenen, opleves design som værende noget, der har at gøre med livsstil, mode og købekraft et billede, der hver eneste weekend hamres fast med syvtommer søm af avisernes tillæg med fokus på boligen, på trends og på det gode liv. Design spiller også en på ingen måder hverken angribelig eller ubetydelig rolle for vores oplevelse af velstand. Derfor er det ret tankevækkende, hvor lidt fokus, der er på design som kilde til velfærd. Vores oplevelse af et produkts kvalitet bunder i evnen til at afkode de materialer, det formsprog og de signaler, der udgør produktets identitet. På samme måde ville vi også være bedre i stand til at vurdere kvaliteten af et møde med en offentlig ydelse, hvis vi var i stand til at afkode de motiver og begrænsninger, men også den brugerindlevelse, faglighed og genuine interesse for at skabe en god oplevelse, der er investeret i at forbedre samfundets relation til den enkelte. Dansk design er et billede på Danmark, ligesom skandinavisk design er det på Skandinavien og italiensk design er det på Italien. Design promotion handler også om at vise, hvem vi er eller måske snarere hvordan vi ser os selv til mennesker fra andre dele af verden, hvad enten det er for at få dem til at købe vores varer og tjenester der, hvor de kommer fra, eller for at få dem til at bruge deres opsparing på en ferie i det fynske øhav. Derfor er det relevant at diskutere, hvilket billede vi viser, når vi en alt for sjælden gang griber til design som prisme. Ønsker vi i al evighed at være kendt for det design og den bevægelse, der prægede Danmark for et halvt århundrede siden? Eller ønsker vi at vise Danmark som et land, hvor brugeren står i centrum for udvikling af produkter og ydelser, og hvor virksomhedernes sociale ansvar er mere end et buzzword? Hvor adgang til fællesskabet, ligeværd, tilgængelighed og den enkeltes frihed ikke er til diskussion? Hvis vi ønsker at vise et nutidigt billede af Danmark som interessant samarbejdspartner, som inspirationskilde og som foregangsland på en lang række områder ud over mode, møbler og mussel så er vi også nødt til at understøtte muligheden for at vise, hvordan vi bruger design til at skabe og udvikle det samfund, vi har mange gode grunde til at være stolte over. Dansk design har ændret sig radikalt i løbet af de seneste par tiår, men billedet af dansk design står over for et akut og ganske påtrængende behov for fornyelse både herhjemme og ude i verden. Selv om et af de mest klassiske billeder på dansk design er en trebenet stol, så har alle, der har siddet på Arne Jacobsens oprindelige myrestol nok oplevet, at den ikke ligefrem er overordentlig stabil. Hvilket formentlig også gav anledning til at tilføje et fjerde, stabiliserende ben. Af samme årsag, og som allerede annonceret, vil Danske Designere gerne tilføje en fjerde søjle til de tre foregående, som i sproglig forlængelse af de tre første, herefter vil blive omtalt som: Design Commitment Den største aftager af produkter og ydelser i Danmark hvoraf en stor andel er udviklet og produceret herhjemme er uden sammenligning det offentlige; stat, regioner, kommuner og offentligt ejede virksomheder. Nogle af disse er allerede erfarne brugere af design, enten som integreret ydelse for eksempel DSB og Danmarks Radio eller af specielle typer design ofte design af trykte eller digitale kommunikationsløsninger. Det gælder hele vejen rundt fra ministerier og styrelser til uddannelses- og kulturinstitutioner, sundhedsvæsenet og enkeltstående virksomheder. Alligevel er design ikke engang i nærheden af at spille den rolle for udvikling af velfærdssamfundet, der både er grundlag og erfaring for giver resultater. I den sidste runde med designpolitiske initiativer, var der afsat en pæn bevilling til at gennemføre et antal pilotprojekter inden for servicedesign. Med støtte fra Program for Brugerdreven Innovation har en række offentlige aftagere fået afprøvet design som tilgang til deres specifikke behov for nye løsninger. Fælles for dem alle er, at de har været præget af stor tilfredshed både blandt institutionernes egne deltagere, men måske endnu vigtigere blandt deres brugere. Antagelsen af, at design har en vigtig og i allerhøjeste grad relevant rolle at spille i forhold til videreudvikling af velfærdssamfundet, er med andre ord blevet bekræftet. Ikke mindst på den baggrund bør der investeres yderligere i at adressere nogle af de problemer, vi trods alt møder i det offentlige system ved hjælp af design. Ikke kun ved hjælp af designere, men i form af integrerede, tværfaglige projekter, hvor designere indgår på lige fod med andre fagligheder\n13 side 13 det være sig sundhedsøkonomer, pædagoger eller ingeniører. Eller måske oven i købet i projekter sammen med embedsmænd i ministerier og styrelser, i regioner og kommuner. Det afgørende er, at vi får opbygget flere erfaringer med brug af design i udviklingsprojekter i det offentlige, hvor de samme dokumenterede gevinster, som danske virksomheder har haft ved at bruge design, også kommer det offentlige, og dermed hver eneste af os til gode. Det offentlige bør gå foran og forpligte sig til at inddrage designtænkning og design som metode i forhold til at fylde gabet mellem de stadigt større forventninger fra borgerne og de naturlige begrænsninger, der ligger i de offentlige budgetter. Men det offentlige bør også gå foran ved at kræve en højere kvalitet og bedre design på de fysiske produkter, de køber. Det giver bedre livskvalitet for de mennesker, der skal benytte produkterne, hvad enten de er medarbejdere eller modtagere af offentlige ydelser. Ligesom der i alle kommuner allerede findes en arkitekturpolitik, der vægter arkitektonisk kvalitet i forbindelse med offentligt byggeri, bør der formuleres en designpolitik, der vægter design som parameter i forbindelse med offentlige indkøb. Design er allerede både i Danmark og i en række andre europæiske lande en dokumenteret faktor i forhold til at skabe større tilfredshed i relationen mellem det offentlige og den enkelte borger, til at skabe større tryghed i udsatte områder, til at fremme integration og i forhold til at skabe trivsel både blandt offentlige ansatte og det offentliges kunder borgerne. Denne viden bør udmøntes i en målrettet indsats for at udnytte det potentiale, design repræsenterer for velfærdssamfundets fortsatte udvikling. Ikke kun i en fremtidig designpolitik, men som integreret og selvfølgelig ressource i alle de relevante politikområder, hvor vi allerede kan dokumentere designs positive effekt. Dansk design i en skandinavisk, europæisk og global kontekst Vi har allerede omtalt den fælles arv, det fælles værdigrundlag og formsprog, vi finder i Skandinavien. De tre lande Norge, Sverige og Danmark har meget at tilføre hinanden i et sådant fællesskab, men vi har også en mulighed for at fremstå mere samlet og stærkere udadtil oven i købet under en meget veletableret identitet, nemlig Scandinavian Design. Det kan derfor undre, at den offentlige og politiske indsats for at styrke design både indadtil og udadtil ikke er mere koordineret, end tilfældet er. Ikke fordi en skandinavisk indsats hverken kan eller bør erstatte de nationale indsatser, men fordi der ligger et uudnyttet potentiale i at supplere de enkeltstående indsatser med en fælles skandinavisk. Ligeledes har Danmark valgt at spille en meget tilbagetrukken rolle i udviklingen af en fælles europæisk satsning på design. Den fælles europæiske designorganisation, BEDA, der repræsenterer designorganisationer og designskoler i næsten alle europæiske lande, har i en årrække arbejdet målrettet for at tilskynde EU til at formulere en decideret designpolitik. I løbet af 2010 forventes der at komme en ny, europæisk innovationspolitisk platform, hvori design indgår som centralt element. I det forudgående arbejde er der hentet masser af inspiration fra danske erfaringer igennem de seneste ti til femten år, men det ville være en overdrivelse at sige, at Danmark aktivt har øvet væsentlig indflydelse på arbejdet. Med de erfaringer, vi har gjort i Danmark og den position, vi har som designnation, burde vi gøre vores indflydelse gældende i betydeligt større omfang end hidtil, ligesom det ville være oplagt at sikre en logisk sammenhæng mellem de initiativer, der er ved at tage form i EU og formulering af en fremtidig dansk politik på området. Også globalt bør Danmark vælge at bruge design som løftestang. Ikke blot som middel til at markedsføre Danmark i internationale sammenhænge, men også der, hvor Danmark tager et internationalt ansvar. Design har kun i yderst få tilfælde været afprøvet som ressource i forhold til bistands- og udviklingsprojekter i den tredje verden, selv om en af de største, danske satsninger på designområdet INDEX: både i 2005, 2007 og 2009 bød på overbevisende dokumentation for, at design rent faktisk er en yderst egnet tilgang til mange af de komplekse problemer, man står overfor i fattige lande, i områder, hvor naturkatastrofer har hærget og i sammenhænge, hvor udviklingen truer både menneskers helbred og naturens orden. Derfor bør vi gøre design til en del af vores globale dagsorden, hvilket i næste omgang naturligvis skal afspejles i både design research & education, design support, design promotion og design commitment.\n14 side 14 Anbefalinger Som annonceret indledningsvis kommer her nogle meget konkrete og realistiske anbefalinger for, hvordan vi styrker designs rolle i det 21. århundrede. Design research & education Design support Der skal gennemføres en grundig, kvalitativ, national kortlægning af uddannelsesudbudet på designområdet som grundlag for at formulere en samlet vision for området. På grundlag af den indsamlede viden skal der formuleres en national strategi for fremtidens korte, mellemlange og videregående designuddannelser. De forskellige uddannelsesinstitutioners forskning og videndannelse skal koordineres af en central enhed, der derudover har mulighed for egen forskningsindsats, men også ansvar for import, bearbejdning og formidling af relevant viden udviklet i udlandet Samarbejdet mellem uddannelsesinstitutionerne og både erhvervsliv og det offentlige som aftager af designydelser skal styrkes, og uddannelserne skal løbende evalueres og justeres i forhold til deres relevans for eksisterende og fremtidige markeder. Fremtidens designere skal forberedes på at kunne indgå professionelt i nye designprocesser som servicedesign, strategisk design, brugerrelateret design, digital design, oplevelsesdesign og interaktionsdesign samtidig med at materialeforståelse og håndværksmæssig kunnen fortsat skal vægtes højt. Materialebåret design, også kaldet kunsthåndværk, og de traditionelle, primært formgivningsbaserede designdiscipliner skal indgå i udviklende samarbejder med de øvrige designfaglige specialer. Den politiske satsning på design support skal fokusere mere på tværfaglige udviklingsprojekter end det, der hidtil har været tilfældet. Der bør etableres tre målrettede design support programmer, inspireret af Program for Brugerdreven Innovation dog tilpaset de særlige forhold, der gælder udviklingsprojekter, hvor man ikke på forhånd kender hverken målet eller processen i detaljer for henholdsvis design af services, design og bæredygtighed og design og CSR. Der skal etableres en målrettet indsats for at indarbejde design som strategisk værktøj i danske virksomheder, igennem fokus på designtænkning, på ansættelse af designere som tværorganisatoriske udviklingskonsulenter og på design management. Der skal etableres adgang til konkret og håndgribelig viden for alle de virksomheder, der ser muligheder i at benytte design blandt andet ved at opgradere og styrke kompetencerne ude i de regionale væksthuse. Brobygningen mellem designere og aftagere af design skal styrkes igennem en fælles platform for videndeling, kompetenceudvikling og erfaringsudveksling ikke kun i form af et virtuelt netværk, men ved at etablere rammerne for, at parterne kan og finder det attraktivt at mødes fysisk.\n15 side 15 Design promotion Design commitment De allerede aktive aktører på området skal tilføres øremærkede ressourcer til at styrke designformidlingen over for det brede publikum og til skoleklasser og andre grupper. Det operationelle og faglige ansvar for udstillingsaktiviteten i Dansk Design Center med undtagelse af de udstillinger, der knytter sig til INDEX: eller den internationale designuge skal overdrages til Kunstindustrimuseet, der mangler lokalekapacitet og ressourcer til at vise nutidige tendenser inden for dansk design. Der skal etableres et råd, der løbende formulerer en opdateret profil på det billede, Danmark viser igennem design i forbindelse med internationale manifestationer, udstillinger og fremstød. Der skal etableres en fond til støtte af designformidlingsprojekter, idet design sammen med arkitektur er de eneste områder under Kulturministeriets resort, der ikke har adgang til at søge penge til sådanne projekter i Statens Kunstråd. Design skal indarbejdes som element i undervisningen på alle klassetrin således, at børn og unge oparbejder en kristisk stillingtagen til de menneskeskabte materielle og immaterielle omgivelser, de møder i deres hverdag. Danmark skal gå foran i arbejdet med at fremme design som løsningsmodel i de internationale fora, hvor danske erfaringer bliver lyttet til herunder Nordisk Råd, EU og FN s organisationer. Der skal investeres i at opbygge flere erfaringer med brug af design i det offentlige, hvor de samme dokumenterede gevinster danske virksomheder har haft ved at bruge design også kommer det offentlige, og dermed hver eneste en af os til gode. Den viden, vi allerede har om designs betydning i forhold til at skabe større tilfredshed i relationen mellem det offentlige og den enkelte borger, til at skabe større tryghed i udsatte områder, til at fremme integration og i forhold til at skabe trivsel både blandt offentlige ansatte og borgerne, bør udmøntes i en målrettet indsats for at udnytte det potentiale, design repræsenterer for velfærdssamfundets fortsatte udvikling. Ligesom der i alle kommuner allerede findes en arkitekturpolitik, der vægter arkitektonisk kvalitet i forbindelse med offentligt byggeri, bør der formuleres en designpolitik, der vægter design som parameter i forbindelse med offentlige indkøb blandt andet ved at tilgodese principperne i Design for Alle og dermed opfylde de forpligtelser, der blandt andet fremgår af FN s handicapkonvention. Design er en yderst egnet tilgang til mange af de komplekse problemer, man står overfor i fattige lande, i områder, hvor naturkatastrofer har hærget og i sammenhænge, hvor udviklingen truer både menneskers helbred og naturens orden, hvorfor design skal inddrages i bistands- og udviklingsprojekter i den tredje verden, finansieret af det offentlige.\n16 The natural sciences are concerned with how things are. Design on the other hand, is concerned with how things ought to be. Herbert Simon Dette er 3.udgave af Danske Designeres manifest - udgivet januar Første udgave udkom i oktober 2005 med Lise Vejse Klint, formand og og Steinar Valade-Amland, direktør, som redaktion. Anden udgave udkom i januar 2008 med Pernille Grønbech, formand og Steinar Valade-Amland, direktør, som redaktion. Redaktion Bestyrelsen ved Pernille Grønbech, formand og Steinar Valade-Amland, direktør Redaktionel bearbejdning Kommunikationsmedarbejder Helle Lorenzen, DJ Grafisk tilrettelæggelse Pernille Ferdinandsen, stendhalunit.com Tryk Rosendahls Fihl-Jensen A/S


Du er her: novana.au.dk Natur Naturtyper Skove Ege-blandskov (9160) Artssammensætning\nEge-blandskov er en floristisk bredt defineret skovtype, der er karakteriseret ved dominans af eg eller avnbøg.\nArtssammensætningen i ege-blandskov er i NOVANA-programmet dokumenteret ved det samlede antal arter og skovindikatorarter i 5 m cirklerne samt antal arter af vedplanter i 15 m cirklerne, herunder naturligt hjemmehørende arter, buske og insektbestøvede vedplanter. Naturtypens tilstand og udvikling er endvidere dokumenteret ved dækningen af dværgbuske samt udbredelsen af laver.\nEndelig er antallet af invasive arter i 5 m cirklerne inddraget som et udtryk for den plads, der er tilbage til de naturligt hjemmehørende arter – også på længere sigt.\nDer er i gennemsnit registreret 14,8 forskellige plantearter i 5 m cirklerne i ege-blandskov, og knap 20 % af cirklerne rummer mere end 20 arter. I forhold til de øvrige bøgeskove og egeskovstyper, især vinteregeskov, er vegetationen således relativt rig på arter.\nDer er i gennemsnit registreret 6,7 forskellige arter af vedplanter i 15 m cirklerne i ege-blandskov, hvoraf hovedparten (6,3) er naturligt hjemmehørende. Ud over stilk-eg, der er registreret i stort set alle dokumentationsfelter (99 % af cirklerne), er bøg (79 %), ahorn (60 %), ask (49 %), almindelig røn (27 %), avnbøg (17 %), skov-elm (17 %), rød-gran (11 %), dun-birk (8 %) og almindelig ædelgran (8 %) de hyppigste træer. I 5 m cirklerne er der registreret flest træer med en stammediameter over 10 cm, med bøg (27 %), stilk-eg (almindelig eg) (24 %), ahorn (15 %) og avnbøg (7 %) som de hyppigste arter, mens hassel, almindelig ædelgran, ask, fugle-kirsebær, navr og småbladet lind udgør en lille andel af stammerne. Egetræerne udgør derimod en væsentlig større andel af De store træer i 15 m cirklerne med diameter større end 40 cm (stilk-eg udgør 73 % af de store stammer), mens der er væsentligt færre store træer af bøg (4 %), bævreasp, fugle-kirsebær m.fl.\nDer er registreret relativt mange arter af buske i ege-blandskov, med 1,2 arter i gennemsnit i 15 m cirklerne. Med forekomst i to ud af fem cirkler er hassel den mest udbredte art, efterfulgt af almindelig gedeblad (33 %), éngriflet hvidtjørn (16 %), almindelig hvidtjørn (16 %), almindelig hyld (14 %), vedbend (13 %), fugle-kirsebær (12 %), navr (10 %) og stikkelsbær (10 %). Yderligere 23 arter findes i mindre end 10 % af cirklerne.\nMange vedplanter i ege-blandskov er vindbestøvede, men mere end halvdelen af vedplanterne i 15 m cirklerne (3,4 ud af 6,7 arter) er insektbestøvede, med ahorn, ask, almindelig gedeblad, almindelig røn, éngriflet hvidtjørn, almindelig hvidtjørn, almindelig hyld, vedbend, fugle-kirsebær og navr som de hyppigste arter. Stikkelsbær og yderligere 28 insektbestøvede vedplanter findes i mindre end 10 % af cirklerne.\nMose-bunke er den mest udbredte art i urtelaget i ege-blandskov med forekomst i to ud af fem 5 m cirkler. Herudover er stor fladstjerne (49 %), skovsyre (44 %), miliegræs (43 %), dunet steffensurt (35 %), enblomstret flitteraks (35 %), hindbær (35 %), skov-star (34 %), almindelig mangeløv (34 %), stor nælde (33 %), skovmærke (30 %), brombær (25 %), fjerbregne (2 5%), smalbladet mangeløv (23 %) og hvid anemone (21 %) de hyppigst registrerede planter i urtelaget. Dværgbuske er stort set fraværende.\nI ege-blandskov er der registreret bladmosser jordboende laver i blot 0,3 % af 5 m cirklerne.\nEge-blandskov vurderes at være potentielt levested for 12 af de 25 træboende indikatorarter (Nygaard m.fl. 2013), men hele 18 indikatorarter er registreret i mindst én 15 m cirkel, fordelt på 8 arter af vedboende svampe, 6 mosser og 4 laver. Dog er blot 2 af disse registreret i mere end 10 % af 15 m cirklerne. Der er i gennemsnit registreret 0,63 indikatorarter, hvor slank stammemos er den mest udbredte indikatorart (20 % af dokumentationsfelterne), efterfulgt af stiv ruslædersvamp (13 %), stor stammemos (8 %) og tøndersvamp (4 %).\nDer er registreret invasive arter i en tiendedel af 5 m cirklerne med ege-blandskov, og de hyppigste arter er almindelig ædelgran (5 % af prøvefelterne) og sitka-gran (2 %).\nDer er ingen tegn på forandringer i artssammensætningen i ege-blandskov.\nDe overvågede skove findes i alle fire regioner, men med hovedvægten i de to østligste regioner. Der er relativt få prøvefelter i Vestjylland, og i Nordjylland er der færre end 10 prøvefelter, hvorfor der ikke er lavet beregninger for denne region. Der er ikke væsentlige regionale forskelle i artssammensætningen. Ege-blandskovene i den sjællandske region rummer flere invasive arter, men også flere arter generelt, flere arter af vedplanter, arter af buske og insektbestøvede vedplanter end den østjyske region. I den vestjyske region, der rummer mindre end 7 % af prøvefelterne for naturtypen, er vegetationen rigere på arter generelt i 5 m cirklerne og antal arter af vedplanter, buske og insektbestøvede vedplanter samt antal skovindikatorarter i 15 m cirklerne.\nDer er ikke signifikant forskel på de målte indikatorer for artssammensætning inden for og uden for habitatområderne.\nSammenlagt viser overvågningsdata, at vegetationen i ege-blandskove, i forhold til de øvrige skovtyper, er rig på plantearter, og at der optræder mange forskellige vedplanter. Dette skyldes formodentlig, at den forstlige drift prioriterer eg, som tillader mere lys i skovbunden end bøg.\nNygaard, B, Bruun, H.H., Heilmann Clausen, J., Damgaard, C., Ejrnæs, R., Nielsen, K.E., 2013. Vurdering af bevaringsstatus for skov. Notat fra DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet.\nStilk-eg er registreret i stort set alle 5 m cirkler i ege-blandskov og udgør tre ud af fire af stammerne med en diameter over 40 cm. Stilk-eg i udspring.\nStor fladstjerne er registreret i hver anden 5 m cirkel i ege-blandskov og udgør dermed en af de hyppigst registrerede planter i urtelaget.\n117996 / i31


Minister: Aftale om lærepladser skal stoppe blødningen af elever fra EUD’erne\nFlere eleverne på erhvervsuddannelserne skal have en læreplads, og skolerne skal tage større ansvar for at hjælpe eleverne med at finde lærepladser. Sådan lyder målsætningen i en trepartsaftale, der blev indgået november 2020, og som trådte i kraft ved årsskiftet. Foto: Olafur Steinar Gestsson/Ritzau Scanpix\nAftale om lærepladser skal stoppe blødningen af elever fra EUD’erne\n1. feb. 2022 06.00\nEn ny aftale giver erhvervsuddannelserne hovedansvaret for at sikre deres elever en læreplads. Det skal sætte en stopper for frafaldet på erhvervsuddannelserne, fastslår børne- og undervisningsministeren.\nFærre elever skal droppe ud af erhvervsuddannelserne. Og derfor har erhvervsuddannelserne - og ikke eleverne selv - nu fået hovedansvaret for, at eleverne får en læreplads.\nDet er udfaldet af en aftale om flere lærepladser, som er indgået mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter, og som er trådt i kraft 1. januar.\n- Sigtet med aftalen er at få bremset frafaldet mellem grundforløb og hovedforløb, fastslår Pernille Rosenkrantz-Theil (S).\nFor hvis alle elever, som bliver optaget på en erhvervsuddannelse, også gennemfører den, ville Danmark ikke mangle arbejdskraft, lyder rationalet fra børne- og undervisningsministeren i et interview med A4 Uddannelse.\nUrimeligt at lægge ansvaret hos eleverne\nOvergangen fra grundforløb til hovedforløb, hvor eleverne skal have læreplads, opleves af mange elever som en form for kulturchok. Og det er i den overgang at omkring en tredjedel af al frafald på erhvervsuddannelserne sker, viser tal fra ministeriet.\n- Der er noget helt urimeligt i, at hvis man søger ind på gymnasiet, så sørger samfundet for, at man kan gå hele skoleforløbet igennem. Men når man taler om erhvervsuddannelser, så er det op til den enkelte elev selv at skaffe en læreplads, så de faktisk kan fortsætte deres uddannelse med oplæring i en virksomhed. Det er fundamentalt set det, vi forsøger at lægge arm med i den her aftale, forklarer Pernille Rosenkrantz-Theil.\nI 2020 var det under halvdelen af eleverne på erhvervsuddannelserne, som havde en læreplads ved afslutning af grundforløbets anden del. Med trepartsaftalen er regeringen og arbejdsmarkedets parter blevet enige om, at det i højere grad er skolerne - og ikke eleverne selv - som skal sikre lærepladserne.\nHavde jeg lavet den samme målsætning for gymnasieeleverne om, at der skal være stole og lærere nok til 80 procent af førsteårgangen, når de går over til at blive 2. g’ere, så ville der starte et ramaskrig\nDerudover har regeringen fastsat en målsætning om, at skolerne skal skaffe lærepladser til 80 procent af eleverne ved afslutningen af deres grundforløb. Det mål er imidlertid blevet kritiseret af skolerne for at være for ambitiøst.\n- Jeg er helt med på, at det er et kæmpe flyt, i forhold til hvornår der skal landes lærepladser til eleverne. Men havde jeg lavet den samme målsætning for gymnasieeleverne om, at der skal være stole og lærere nok til 80 procent af førsteårgangen, når de går over til at blive 2. g’ere, så ville der starte et ramaskrig: For hvilke 20 procent er det så, der ikke skal være uddannelsesplads til? spørger Pernille Rosenkrantz-Theil retorisk.\nMed aftalen har de faglige udvalg fået ansvar for at anvende cirka 120 millioner kroner årligt fra 2021 og frem til blandt andet arbejdet med lærepladserne.\nEn anden ny tanke med aftalen er nemlig, at de faglige udvalg - som er sammensat af arbejdsgivere og arbejdstagere fra de forskellige brancher - skal spille en større rolle i forhold til målene om, at flere EUD-elever får en læreplads og det hurtigere.\nPernille Rosenkrantz-Theils forventning er, at samarbejdet mellem erhvervsskolerne og de faglige udvalg, vil skabe en synergieffekt.\nOpmærksom på brancher og geografi\nEn udfordring er, at der er meget store forskelle på, hvor mange lærlinge virksomhederne tager inden for de forskellige brancher. Eksempelvis var 39 procent af eleverne på Data og kommunikation ikke i lære hos en virksomhed, men i skoleoplæring i september 2021, mens andelen blandt smede-eleverne blot var tre procent, viser en opgørelse fra interesseorganisationen Danske Erhvervsskoler og -Gymnasier, baseret på tal fra ministeriet.\nLigeledes er der store geografiske forskelle på, hvor mange lærlinge virksomhederne tager.\nBegge dele er ministeren dog opmærksom på, forsikrer hun, og vil derfor følge udviklingen i lærepladstallene hver eneste måned og sideløbende være i dialog med skolelederne og de faglige udvalg.\n- Hvis der er dele af landet, hvor der er en erhvervsstruktur, som betyder, at det simpelthen ikke kan lade sig gøre at nå målsætning, nytter det jo ikke noget at sanktionere dem, siger Pernille Rosenkrantz-Theil.\nForud for aftalen lå ansvaret for at finde en læreplads overvejende hos eleverne selv. Med aftalen skal erhvervsskolerne påtage sig et langt større ansvar for at finde lærepladser til de elever, som ikke selv finder en læreplads.\nKonkret er der i aftalen en målsætning om, at 80 procent af eleverne skal have en aftale ved afslutningen af grundforløbet. Før aftalen blev indgået, var det under halvdelen af eleverne, der havde det.\nMed aftalen er det besluttet, at de faglige udvalg skal spille en markant styrket rolle i forhold til opgaven med at sikre lærepladser. En opgave, som i dag løftes af både erhvervsskoler og faglige udvalg.\nDer er afsat samlet 500 millioner kroner årligt til en række initiativer. Pengene kommer fra Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag (AUB). Heraf får de faglige udvalg ansvar for at anvende cirka 120 millioner kroner årligt til styrkelse af det lærepladsunderstøttende arbejde, søgning og kvalitet på erhvervsuddannelserne.\nInitiativerne kommer fra en trepartaftale om flere lærepladser og entydigt ansvar, som blev indgået i november 2020 og trådte i kraft 1. januar.


Anmeldelse: Tiltrængt røv i bukserne til kreative aktivister - Altinget: civilsamfundets videnscenter\nAnmeldelse: Tiltrængt røv i bukserne til kreative aktivister\n4. maj 2017 kl. 12:18 | 0 kommentarer Print\nKreativ aktivisme har sit udspring på venstrefløjen, men bliver i dag brugt på tværs af politiske skel, skriver Nils Brøgger. (Foto: Michael Bothager/Scanpix)\nANMELDELSE: Silas F. Harrebye har ikke skrevet en bog, der inspirerer til kreativ aktivisme. Bogen er et akademisk bidrag til den senere refleksion over, hvorfor aktivisterne gjorde, som de gjorde, skriver Nils Brøgger.\nAf Nils Brøgger\nLektor på RUC Silas F. Harrebye har med bogen ”Social Change and Creative Activism in the 21st Century” skrevet det første større danske bidrag til den akademiske debat om kreativ aktivisme. Bogen tager os med verden rundt og beskriver forskellige former for kreativ aktivisme, og den giver tiltrængt akademisk røv i bukserne til os, som i mange år har beskæftiget os med kreativ aktivisme.\nBogen hiver os flere hundrede år tilbage i historien og kobler teoretikere som Gramsci og Foucault med kreativ aktivismes tidlige udspring og fortæller om udviklingen af kreativ aktivisme helt frem til den amerikanske valgkamp i 2016. Bogen kobler hele tiden eksempler på kreativ aktivisme med teori og giver dermed den kreative aktivisme det akademiske og teoretiske ophæng, som en efterhånden så udbredt kampagne- og kommunikationsform fortjener.\nEt centralt bidrag til demokratiet\nBogen beskriver kreativ aktivisme som en inddragende kampagneform, der giver den enkelte borger mulighed for at engagere sig og ytre sig med brug af meget simple midler.\nMan kan i dag nå meget langt med sine budskaber og endda lykkes med at sætte den politiske dagsorden i en verden, hvor mange ellers har travlt med at beskrive, hvor svært det er at komme til orde i debatten og trænge igennem til politikerne. Som bogen dokumenterer, udgør kreativ aktivisme kombineret med sociale bevægelser og sociale medier et centralt bidrag til demokratiet anno 2017.\nSom Harrebye beskriver, lader kreativ aktivisme sig ikke snævert definere, men er en dynamisk størrelse, som konstant bevæger sig mellem politik, kunst og kommunikation og rummer alt fra små enkle stunts i gadebilledet til at være større kampagner, som skaber massebevægelser og afgør politiske valg.\nEn ikke-voldelig afspejling af samtiden\nKreativ aktivisme er en kampagneform, som er notorisk ikke-voldelig, men kreativ og legende i sin udtryksform. Hvor kreativ aktivisme har sit udspring på venstrefløjen, har metoderne i dag bredt sig og anvendes på tværs af de politiske skel.\nHarrebye afspejler som akademiker meget godt den udvikling, som kreativ aktivisme er gennemgået.\nHan er personligt ikke selv den store aktivist. Bevares; han startede sin politiske karriere i barnevognen til 1. maj og den slags, men frem for at promovere egne kæpheste inden for genren er Harrebye langt mere optaget af at kortlægge og beskrive den brede palette af demokratiske og inddragende elementer, som kreativ aktivisme afspejler. For ham er kreativ aktivisme ikke et ideologisk projekt – det er en demokratisk udtryksform, som afspejler den tid, vi lever i.\nKlinisk renset for billeder\n"Social Change and Creative Activism in the 21st Century" får troværdighed og relevans af, at den ikke er skrevet af en aktivist, der selv har praktiseret diverse kampagneformer.\nDet viser, at kreativ aktivisme er blevet en disciplin, man skal forholde sig til akademisk. Det betyder også, at unge mennesker på universitet nu har fået en akademisk anledning til at beskæftige sig med kreativ aktivisme og legitimt kan diskutere de forskellige fordele og ulemper, som metoden rummer.\nGrundet bogens akademiske snit er det ikke en blockbuster, man umiddelbart bliver kreativt inspireret af at læse. Om end bogen omhandler en meget visuel udtryksform, er den nærmest klinisk renset for billeder og andre visuelle greb.\nBogen lever præcist op til sin akademiske ambition og er et vigtigt bidrag til udfoldelsen af viden om kreativ aktivisme.\nIkke desto mindre jeg vil ikke anbefale bogen til spirende aktivister, som gerne vil lære nogle aktivistiske værktøjer. Jeg er sikker på, at Harrebye deler denne opfattelse og vil anbefale, at spirende aktivister bare skal kaste sig ud i praktiseringen af kreativ aktivisme, eventuelt med inspiration fra ”Beautiful Rising” og ”Beautiful Trouble”.\nSå kan de efterfølgende læse bogen og reflektere over, hvorfor de gjorde, som de gjorde, og glæde sig over, at de er en del af en tradition, som trækker tråde tilbage til Rosa Parks og andre, som har kæmpet for at gøre verden til et bedre sted.\nSilas F. Harrebye: 'Social Change and Creative Activism in the 21st Century, The Mirror Effect'. Forlaget Palgrave Macmillan. Bogen er kun tilgængelig på engelsk.


Ulykken 1897 – Lokalarkivet for Thyborøn-Harboøre-Engbjerg\nHer ses redningsbåden, omkring 1935.\nRedningsbåden Lilleøres kæntring. Den 25. januar 1897 var redningsbåden fra Lilleøre i den sydlige ende af Harboøre sogn sejlet ud, for at assistere fiskerbåde i bidende vinterkulde, men kæntrede og 12 mand ombord omkom.\nDen 25. januar 1897, klokken 4 om morgenen gik 7 fiskerbåde ud fra Harboøre. Op ad dagen rejste vinden sig, 5 af bådene kom ind igen, men 2 blev derude, de turde ikke gå gennem brændingen. De kastede anker for at overnatte derude. Imens gik der bud til redningsmandskabet, og klokken blev fire om eftermiddagen. Det sneede og det blev hurtig mørkt.\nLidt efter troede man, at man så et lys ude på havet, mod nordvest. Dette lys måtte være en lygte i en af fiskerbådene, mente nogen. Et strandingslys blev tændt og redningsbåden sat på havet. Der var klokken 18:30. Båden kunne naturligvis ikke ses ret længe, men forsvandt snart i mulm og mørke; kun dens lygte skimtedes nu og da, og deraf kunne skønnes, at den trak nordpå. Niels Lilleøre kom tilbage fra telefonen straks efter, og kunne fortælle; at lyset på havet ikke kom fra fiskerbådene, men måtte være kommet fra en damper, som kunne høres at gå forbi lidt senere.\nDet lys blev siden genstand for ret forskellig tolkning. Efter aftale med redningsmandskabet skulle en lygte, hænges op i en fiskerbåd på stranden, for at vise stedet, hvor der var bedst at lande. Der affyredes tre signalraketter med passende mellemrum for at vise, hvor landingspladsen var. Imidlertid væltede havet voldsomt ind. Vandstanden steg på stranden med en hastighed, som sjældent ses. Mange fiskere og andre opholdt sig ved landingspladsen. Et par mand var imidlertid gået en lille kilometer mod nord. Der opdagede de ca. kl. 21 en båd komme drivende i land fra revlen, og samtidig hørtes enkelte nødråb fra havet. Det var redningsbåden, der var kæntret.\nDa redningsbåden stødte mod land, fandtes der en mand under den, det var Mads Nielsen Bjerg. Der var livstegn, men alle oplivningsforsøg var forgæves, og han døde straks efter. Også Peder Nielsen Lilleøre kom i land tæt ved båden med svage livstegn, men døde også. I løbet af næsten halvanden time var hele besætningen drevet i land, på nær Josef Knak. Hans lig fandtes næste morgen et par kilometer længere mod syd.\nFølgerne ved Liløres forlis var store, mange familier blev berørt, blandt andet blev der 10 enker og der var i alt 26 ukonfirmerede børn. Nogle familier var ekstra hårdt ramt, Niels Pedersen Lilør (Lilleøre) mistede to sønner, Andreas Stinus Nielsen Lilleøre og Peder Nielsen Lilleøre, samt en svigersøn, Lars Peder Larsen. Ane Marie Jensen Kjærgaard mistede både sin mand Peder Storper Larsen og deres søn Lars Peder Larsen.\nRedningsmændene som mistede livet:\nAndreas Stinus Nielsen Lilleøre: gift og havde små 4 børn.\nJens Nygaard Jensen: gift og havde små 4 børn.\nJosef Jensen Knak: gift og havde små 5 børn, samt 4 som var konfirmeret.\nLars Peder Larsen: gift og havde små 3 børn (en af dem blev født efter hans død).\nLaust Christian Christensen: gift og var barnløs.\nMads Nielsen Bjerg: gift og havde 5 børn, hvor de 4 var konfirmeret.\nOle Brov Nielsen: gift og havde små 5 børn, samt 2 stedbørn, som var konfirmeret.\nPeder Laursen Vejlby: gift og havde små 3 børn.\nPeder Nielsen Lilleøre: ugift og ingen børn.\nPeder Rønn: ugift og ingen børn.\nPeder Storper Larsen: gift og havde 5 børn, hvor de 4 var konfirmeret. (+ 1 søn som også druknede).\nPeder Sørensen Nørbak: gift og havde 5 børn som var konfirmeret.\nBegravelsen på Harboøre kirkegård.


Folie logo og konturskåret motiver - Bestil hos FoliePartner nu!\nModtag et gratis og uforpligtende tilbud på folie logoer eller motiver\nHvad er folie logoer og konturskåret motiver?\nFolie og motiver udskåret i folie er blevet mere og mere efterspurgt på det danske marked. Hvis man bestiller folie logoer / motiver bliver foliet konturskåret, således at de får den helt rette form. Forskellen på konturskåret folie og almindelig folie med printet motiv er, at figurskåret folie bliver leveret uden baggrund. Den helt markante fordel ved konturskåret motiver er dermed, at du får leveret folie med et flottere og mere simpelt design.\nKonturskæring kan anvendes, hvis man ønsker at skære i motivets kontur - i daglig tale kaldt motivets omrids. Det er muligt at skære i folie med tal, bogstaver og figurer, som kan tilskæres med det formål, at man får et mere simpelt design sammenlignet med normale klistermærker hvor der er printet oven på hvidt folie.\nKonturskåret folie kan skæres i netop den form du ønsker. Foliet vil kunne benyttes inde såvel som ude, og foliet er desuden aftageligt fra de fleste overflader, hvis du skulle gå hen og fortryde.\nKonturskåret motiver eller printet klistermærker?\nDet er langt fra alle, som vil finde det relevant at købe konturskåret folie.\nHar du et avanceret logo eller andet motiv med mange farver, vil det være en bedre løsning at få printet dit motiv på folie.\nKontakt os for et gratis tilbud på konturskåret eller printet motiver.\nDog vil konturskæring være en stor fordel, hvis man ønsker et simpelt folie logo / motiv til sin virksomhed. Folie motiver og logoer kan bl.a. bruges til biler, skilte og både, ligesom det kan bruges på væg som office branding på kontorer eller som wallstickers. Det er nærmest kun fantasien, som sætter grænser når det kommer til figurskåret folie.\nDet vil også være muligt at producere streamers, advarselsmærker, facadeskilte og meget mere, som er skåret ud i folie. Folie kan med enkelte undtagelser monteres på alle tænkelige overflader.\nKonturskåret logoer og / eller motiver til bilen er en smart og effektiv måde at øge kendskabsgraden til sin virksomhed.\nDu skal altså vælge konturskåret folie, hvis du gerne vil have et simpelt folie logo / motiv og gerne vil undgå en hvid baggrund.\nØnsker du at købe wallstickers til din virksomhed eller private hjem, så er det ligeledes muligt at anvende konturskåret folie.\nØnsker du et folie logo eller motiv, så er der ingen begrænsninger, hvad angår hverken farvevalg eller størrelse. Prisen på konturskåret folie afhænger af en række faktorer, som bl.a. de ønskede farver og størrelse på figuren som skal udskæres. Vi har dermed ingen officielle priser på figurskåret logo / motiv, men konturskåret motiver og moderne simple logoer kan ikke desto mindre købes til overkommelige priser.\nVælg den rette placering til dit folie logo\nInden du monterer dit indkøbte figurskåret folie, bør du overveje grundigt, hvor du vil placere det. Uanset om man placerer foliet på sin varebil, skilt eller et helt tredje sted, så er det afgørende, at man vælger den placering, hvor foliet er mest synligt for omverdenen.\nNår du skal vælge den rette placering til dit logo eller motiv, så skal du overveje, hvor dit logo vil kunne ses af flest personer i trafikken. Først og fremmest er det naturligvis afgørende, at du har valgt en tilpas stor størrelse til dit folie logo, ligesom farvevalget har afgørende betydning for synligheden. Hvis logoets grundfarve er den samme farve som bilen, vil det f.eks. ikke være muligt at opnå den optimale synlighed. Det gælder dermed om at købe et figurskåret logo / motiv, som er synligt og kan ses på en vis afstand. Der er ingen krav om, hvor mange bilreklamer du må placere på din bil. I princippet kan du altså placere logoer og motiver på alle bilens flader pånær vinduerne, så dine påsatte folie logoer kan ses fra alle vinkler i trafikken.


Smoky Quartz Distillery (Seabrook, NH) - anmeldelser\nHoteller i nærheden af Seabrook Greyhound Park\nRestauranter i nærheden af Smoky Quartz Distillery\nAktiviteter i nærheden af Smoky Quartz Distillery\nSmoky Quartz Distillery anmeldelser, Seabrook\nNr. 1 af 10 aktiviteter i Seabrook\nVi støtter en dyrlæge der har gjort og gør godt humør!\nNår du planlægger en rejse New England strandferie fandt Smokey Quartz Distillery. Så glad for, at vi bestræber os på at dette sted. $ 25 For et par til tur, og smagen var meget rimelig. Reservationer online og gik ud med nogle gratis glas. Ejer...vært for en dejlig tur. Han er enig med den personlige historie om, hvordan vi kom til at være en lokal destilleriet. Alternativt tænkende er glat og helt unik og det er værd at køre overalt, hvor du kan læse dette anmeldelse! Gik ud med vodka, bourbon, Rom og et smil!Mere\nDrinkwater P, Public Relations Manager hos Smoky Quartz Distillery, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 3. oktober 2017\nRigtig godt produkt! Lokale råvarer og militære Veteran ejer.\nDe må gerne tur og smag på de små, men iltre distillery skjult fra rute 1 i Seabrook lige syd for poker sted på samme side i nærheden af kongeørnen. Et besøg værd på en regnfuld dag på stranden.Mere\nVi blev hentet en Groupon for en tur, bare helt umotiveret. Meget behagelig personlig rundvisning, efterfulgt af en smagning af nogle gode craft spiritus.Mere\nDrinkwater P, Public Relations Manager hos Smoky Quartz Distillery, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 11. maj 2017\nDet var en sjov besøg, og jeg har lært meget!\nEn ven og jeg stoppede i for en rundvisning og smagsprøver. Kevin var meget informativ - jeg kunne ikke umuligt kan beholde alle, at han fortalte os, så jeg vil ønske at komme tilbage igen! Turen var meget interessant og vi lærte, hvordan SQD gør...helt et navn for sig selv. Vi smagte de 5 produkter, de er i øjeblikket ved at udarbejde og vi tog afsted med 3 af dem! Jeg elsker, at ejerne er alle veteraner - glade for at støtte dem nogen måde, som jeg kan.Mere\nDrinkwater P, Public Relations Manager hos Smoky Quartz Distillery, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 19. december 2016\nVenligt, uddannelsesmæssige, festlig, dyrlæge venlige\nFørste ejer og hans far er veteraner. Det er de klistret overalt på væggene og fortjent det. Som veteran mig og en nabo til deres, jeg er stolt af at have denne forretning i vores lokalområde. De repræsenterer det, der er godt ved at være...en entreprenør. Selv hvis du ikke drikker alkohol, det er et besøg værd bare for at få en tur med, hvordan den spiritus fremstilles. Rent, pænt, uddannelsesmæssige og gratis smagsprøve - test. Jeg forstår udmærket den anden anmeldelse, der gik til en smagning og efterlod et hundrede dollars senere. De sælger også en anden lokal helt Sqamscot som jeg sætter pris på. Et must - se og smag.Mere\nDrinkwater P, Public Relations Manager hos Smoky Quartz Distillery, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 1. december 2016\nGik rundt og Smagte\nTilbragte en time eller så på destilleri ture og når man lytter til Kevin og forklarede alt er lavet, hvor han var begejstrede og meget vidende. Han gjorde turen meget interessant. Efter den tur vi smagte nogle af de gode ting. Efter et par lynlåse...brugte vi mere end 200 dollars på Bourbon og den hvide Rum. . . Det er godt. Tak for en sjov smag og endnu engang tak for din service Kevin. Kay og LarryMere\nDrinkwater P, Public Relations Manager hos Smoky Quartz Distillery, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 11. november 2016\nVi stoppede her med vores familie, mens du tager en pause fra stranden. Personalet (alle familiemedlemmer) var super lærerigt og tilgængelige om deres produkter og processer. Vi kunne godt lide alt, hvad vi afprøvet og købte et par flasker som vi forlod stedet. Så informativ...som besøget var, at det kun varede ca. 30 minutter, som gør det meget let at passe på, hvis du søger på tid. Hvis du ikke kan lide craft spiritus helt sikkert tjekke dette sted.Mere\nDrinkwater P, Public Relations Manager hos Smoky Quartz Distillery, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 8. september 2016\nDette sted er så interessant og en sjov tur - med ejeren, Kevin og hans far, bror, og onkel og en anden person er alle Veteraner der har bygget dette sted fra bunden af. De giver rabat til alle Veteraner. Det er et smukt sted,...især de fliser i lobbyen (jeg siger, at fordi vi købte den overskydende fliser fra Kevin og elsker det! ). Den eller cocktailaftener var interessante, men turen var endnu bedre - Kevin har en tydelig kærlighed til det, han gør, og en enorm viden. Du vil elske det!Mere\nFantastisk vodka, whisky, og rum! Og god gammeldags gæstfrihed!\nDen røgfyldte Quartz destilleri var og fantastisk stop på vores tur fra Portland i Boston! Denne lille perle er gemt væk og er et stop! Dette er en familie ejet og drevet distillery. Fem amerikanske veteraner som vender ud enestående håndlavede vodka, whisky, og rum!...Destilleri har kun været i drift i to år og har allerede vundet flere priser for sit humør og bliver uddelt lokalt! Kan ikke vente til de fordele i Californien! Frank Senior gav vores selskab på fire en knaldhamrende informativ tur til destilleriet, og forklarede proces for at producere vodka, whisky, og rum! To af de mennesker i vores gruppe er brewmasters og ud over nød at lære om nuancer af destilleri processen. Så. ..hvis man er i området ... stop på en tur, og en drink i deres fantastiske håndlavede spiritus.Mere\nDu bedes støtte vores Veteraner!!\nDet var sådan en fornøjelse at lære at tale med Frank. Mig, min mor og niece har lært en hel del fra Frank og han var meget tålmodige i processen med at forklare udtalelser og nå frem samt vise os de udstyr brugt. Vi anede...ikke, hvor lang den proces er og gik derfra med en ny forståelse af, hvad vi drikker. Det faktum, at dette er en familie-veteran ejet og drevet virksomhed er en bonus. Tøv ikke med at stoppe og at have smag eller to ... eller tre! ;) Det var det værd! Støt vores veteraner!!!Mere\nSe 3 hoteller i nærhedenSe 57 restauranter i nærhedenSe 11 seværdigheder i nærheden\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Smoky Quartz Distillery.


Det er på bordet i trepartsdrøftelserne - Newsbreak.dk\n22. maj 2012 13:42 | Af: Uffe Dahl, newsbreak.dk - mail: redaktion@newsbreak.dk\nStartskuddet til de omdiskuterede trepartsforhandlinger, som uofficielt har været i gang længe, lyder i dag, hvor regeringen fremlægger sit oplæg, kommisoriet, for LO-toppen.\n– Der er mange muligheder for at øge arbejdstiden, og vi spiller på et bredt klaviatur, så jeg tror godt, man kan slappe lidt af, hvis man går og frygter at miste to helligdage. Sådan tror jeg ikke, vi ender, sagde Børsting til TV 2 News inden mødet hos LO på Islands Brygge i København tirsdag formiddag.\nDet er den såkaldt ‘danske model’, hvor arbejdsmarkedets parter i vid udstrækning aftaler arbejdsvilkår og løn via overenskomster, der muliggør en bred aftale for fremtidens arbejdsmarked.\nSkiftende regeringskoalitioner har indkaldt til trepartsforhandlinger siden septemberforliget i 1899, hvor arbejdsmarkedets ‘grundlov’ om, at arbejdsgivere forhandler eksklusivt med fagforeningerne om løn og vilkår blev beseglet.


Brødrene Karamazov 1-2 af Fjodor Dostojevskij - Hardback Bog - Gucca.dk\nBrødrene Karamazov 1-2 - Fjodor Dostojevskij - Bog\nDostojevskij sidste roman fra 1879-80 regnes for et af hans absolutte mesterværker. Det er historien om de tre brødre Karamazov - Dmitrij, Ivan og Aljosja - og om mordet på deres monstrøse... Læs mere.\nDostojevskij sidste roman fra 1879-80 regnes for et af hans absolutte mesterværker.\nDet er historien om de tre brødre Karamazov - Dmitrij, Ivan og Aljosja - og om mordet på deres monstrøse fader, der udløser historiens voldsomme begivenheder.\nRomanen handler om stærke lidenskaber, men også om skyld og soning. De tre brødre repræsenterer hver sit religiøse og moralske ståsted, og omkring dem myldrer det med fængslende skikkelser. historien har en kriminalromans spænding, men det er samtidig et gribende psykologisk og filosofisk drama.\nDen gamle oversættelse er til denne nye udgave af Mette Dalsgaard gennemgået påny med den russiske original og rettet.\nFjodor Mikhajlovitj Dostojevskij blev født i Moskva 1821 og døde i Skt. Petersborg 60 år senere. Han voksede op i en børnerig, meget læsende familie, faderen var adelig godsejer, men praktiserede som fattiglæge i Moskva, hvor Dostojevskij livslange sociale engagement blev grundlagt.\nDostojevskij blev uddannet officer og debuterede i 1846 med brevromanen ’Arme Mennesker’\nTre år senere blev han dømt til døden for politisk at støtte revolutionære kredse, men blev dog benådet og i stedet sendt i arbejdslejr i 10 år i Sibirien.\nI 1859 vendte han tilbage til Skt. Petersborg, hvorfra han har produceret sit imponerende og gigantiske forfatterskab.\nGucca.dk har siden starten haft et ønske om, at nethandel skal være så sikkert, hurtigt og billigt for vores brugere som overhovedet muligt.\nHos os prioriterer vi sikkerhed meget højt, og vi ser den, som det aller vigtigste område ved Internethandel. Med NETS godkendelse af vores løsning for betaling online, har vi fået den optimale garanti for, at betalingssikkerheden er i orden. Derfor er det at købe og betale hos Gucca altid helt sikkert.\nNår vi siger 30 dages fuld returret, så er det selvfølgelig på alle vores varer. Såfremt du fortryder dit køb, og ikke måtte ønske at beholde varen, så kan du sende den uønskede vare tilbage til os, og så refunderer vi pengene. Vi står selvfølgelig til rådighed med rådgivning og svar, såfremt du ønsker at sende dit produkt tilbage.\nDet er meget vigtigt, at du som vores kunde modtager din vare både hurtigt og sikkert. Vi bestræber os på, at du modtager forsendelsen indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Husk, at du ud for hver enkelt vare har mulighed for at følge den aktuelle lagerstatus. Har du spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus, er du velkommen til at kontakte os.\nHos Gucca har du adskillige betalingsmuligheder at vælge imellem. Du bør naturligvis benytte den mulighed, der passer lige til dig. Lige meget hvilken betalingsform du gør brug af, kan du sikkert og trygt handle hos os. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Husk at vi først hæver pengene fra din konto, den dag vi afsender varen til dig - hvis du gør brug af kreditkort.\nSkulle der opstå tvivl eller spørgsmål til Gucca.dk, så tag endelig fat i os. Alle hverdage imellem 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og med godt humør og et smil tager vi imod din henvendelse.\nKøber du hos os, har du mulighed for at følge forsendelsen hele vejen, fra den sendes fra vores adresse, og til du modtager den. Når du har gennemført dit køb, kan du tilgå din personlige ordreside. På ordresiden har du mulighed for at se, hvornår dine produkter er blevet sendt afsted. Når vi har afsendt din vare, vil du i samme øjeblik modtage en mail fra os.\nBrat'ja Karamazovy/Братэйа Карамазовы\nBredde: 14.7Cm - Højde: 23Cm\nBrødrene Karamazov - BøgerDostojevskij - Bøger\nBrødrene Karamazov 1, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Brødrene Karamazov 1-2\nVores brugere har bedømt Brødrene Karamazov 1-2 Bog til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 5 bedømmelser og 4 anmeldelser\nSusanne Pugflod Jensen★★★★★\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__skønlitteratur path__fjodordostojevskij path__brødrenekaramazov path__dostojevskij path__brødrenekaramazov12\n199,95 krForbrydelse Og Straf - Bog\n309,95 krDet Døde Hus - Bog\n239,95 krKældermennesket - Bog\n249,95 krEn Grønskolling - Bog


Gode nyheder til europæiske football-fans - Gul klud\nForside International Gode nyheder til europæiske football-fans\nGode nyheder til europæiske football-fans\nDu kan se 15 timers non-stop football på en enkelt søndag i efteråret\nDet var egentlig hevet af tegnebrættet, men nu får den anden London-kamp alligevel tidligt kickoff.\nKl. 14:30 engelsk tid er 15:30 dansk tid, og det er tidspunktet for kickoff på Wembley til kampen mellem New Orleans Saints og Miami Dolphins.\nDet er skønt for os europæiske fans, at NFL har holdt ved ideen om et tidligt kickoff, hvilket betyder at søndag d. 1. oktober kan du godt rive ud af kalenderen. Der får du nemlig mulighed for at se fire NFL-kampe direkte lige i træk.\nMed kickoff 15:30 slutter kampen ca. 18:45 og derfra er der kun et kvarter inden kl. 19-kampen, der efterfølges af kl 22-kampen, og er du ægte NFL-fan tager du naturligvis 02:30-kampen med. De tre sidstnævnte er der stadig ikke sat hold på, men det kommer indenfor de næste 14 dage.\nTil gengæld er de ikke helt tilfredse med kamp-tidspunktet i USA. Ok, så det er 09:30 i Miami. Det overlever de nok, med mindre det har været en våd lørdag i South Beach. I New Orleans er det en time tidligere, nemlig 08:30, og altså perfekt, hvis man vil have football til morgenmaden.\nEr man derimod Saints eller Dolphins-fan og bor i Californien, skal man altså stille vækkeuret tidligt for at se kampen, der begynder 06:30 lokal tid.\nCONFIRMED: @Saints vs. @MiamiDolphins at @wembleystadium will be a 2:30pm kickoff.\nkickoff times for other London 2017 games tbc.#NFLUK pic.twitter.com/Ua25xaugJL\nOg skulle du have lyst til at se den totalt udsolgte kamp på Wembley mellem Saints og Dolphins live i London, så har vores rejsepartner LA Travel stadig billetter til kampen og de tre andre opgør, der spilles i den engelske hovedstad til efteråret. Køb dine billetter nu!\nSådan ser programmet ud for London i efteråret\n24/9 Jacksonville Jaguars – Baltimore Ravens Bestil nu\n01/10 Miami Dolphins – New Orleans Saints Bestil nu\n22/10 og 29/10\nLos Angeles Rams -Arizona Cardinals Bestil nu\nCleveland Browns – Minnesota Vikings Bestil nu\nDer er endnu ikke sat kampstart på de tre andre opgør\nMiami Dolphins er første hold nogensinde med både 7 nederlag og 7 sejre i træk