Byg, hvede og ris leveres sammen med andre bulkingredienser, enten løse eller i toteposer, til bulkleveringsområdet. Bulkingredienserne ved levering passerer gennem to magneter for at detektere og ekstrahere ethvert metal, der kan være til stede i materialet.\nNår de er bestået, går de ind i en af vores 80 karantænesiloer, hver silo er i stand til at rumme XNUMX ton bulkingredienser. Ingredienser forbliver i karantæne, indtil de har bestået vores omhyggelige laboratorietest. Først da kan ingredienserne overføres via et sporsystem til opbevaring over balsalen som forberedelse til dosering som krævet af en fremstillingsordre.\nDet er her, alle ingredienserne fra de tre forskellige vejemetoder samles og kombineres i en batchcontainer (BC). Bulkdoseringsbeholderne kommer ind, ingredienserne fra de automatiserede vejere tippes ind, og ingredienserne tilsættes til sidst i operatørens tippelokale. Op til 3 produktionsordrer kan finde sted på samme tid. Efter dosering tages BC op ad flere niveauer, blandes og føres gennem en kværn. En sigte sikrer, at alt materiale, der er for fint, vil omgå kværnen. Når det er jordet, sænkes materialet tilbage i den oprindelige f.Kr., som nu er vendt tilbage til balsalniveauet.\nSome materials are not suitable for grinding, so they can be dosed after the other materials have been ground. These materials are dosed into green boxes, which are then added to the BC mix separately at Pre-extrusion, i.e. just prior to entering the extruder.\nPick and Mix-systemet er designet til at muliggøre oprettelse af 22,500 pick and mix-kasser om året med en maksimal produktionskapacitet på 120,000 tons om året. Dette svarer til 62 kasser om dagen. Vores købere vælger fra mere end 130 pålidelige leverandører fra over 50 lande rundt om i verden og leverer over 600 forskellige ingredienser til vores partnere og GA som røgelse, morgenfrue, anis, kanel, papaya og tørrede insekter for at skabe fremragende og unikke opskrifter.\nVores nye Pick & Mix-faciliteter i Ingredients Kitchen giver GA doseringspræcision og evnen til at dosere vanskelige at håndtere eller sarte materialer. Små eller mikroingredienser kan doseres pålideligt i hånden, hvor doseringen af maskinen ikke kan arbejde med de nøjagtige tolerancer og pålidelighed, som vores standarder kræver. Materialer, der ikke fremmer automatiseret dosering, kan håndteres og doseres korrekt. Kardex-systemet fjerner muligheden for operatørfejl ved at overvåge placeringen af hver blå boks og kontrollere, hvilken boks der præsenteres for operatøren. RFID-systemet, der bruges på tippestationerne kombineret med vores Genesis-system, garanterer førernes nøjagtighed første gang hver gang.\nVi har udviklet vores egen beskyttede it-software kaldet Genesis til at overvåge, administrere og kontrollere hver eneste del af Ingredients Kitchen. Brug af RFID-mærkning og kontinuerlig prøveudtagning giver partnere absolut sikkerhed og den allerbedste kvalitet for kæledyr. Ved levering til Ingredients Kitchen trykkes identifikationsetiketter og fastgøres til hver palle og tote for at undgå, at ubelastede materialer forveksles inden prøveudtagning og registrering af lageret. Rå ingredienserne registreres og samples, inden de opbevares i karantæneområdet, indtil laboratorietest er udført. Hver ingrediens har en forudindstillet prøveudtagningspolitik, der bestemmer, hvordan den skal samples, og hvilke tests der skal udføres. Laboratorieteknikere udfører prøveudtagning som beskrevet i vores specialbyggede softwaresystem kaldet Genesis.\nEfter at materialer er blevet testet med succes, vil Genesis-systemet sekvensere bevægelsen (via FLT) af leverede materialer til en af de tre palle- og totalindtagningsgrope. Hver palle eller tote, der leveres til et indtagningsgrop, scannes sin stregkode, så Genesis ved, at en ny ingrediens er ankommet og er klar til at blive tippet.\nWith 5,756 Red Box Containers holding up to 900kg of ingredients each, the Pantry has the capacity to hold over 5 million kilograms. Efficiency and traceability in motion, the Pantry is made up of 36 bays across six aisles, on eight levels, with two sides two deep. Using the RFID system and Control Room operation, the Pantry provides full traceability and optimum ingredient freshness. Henry, one of GA’s Automated Guided Vehicles, transfers approved ingredients inside red containers from the intake pits to the Pantry shuttle system. Then, one of several automated cranes places the tagged containers into appropriate locations in the Pantry warehouse.\nPantry køres ved hjælp af vores Integrated Warehouse Management System (IWS), der overvåger, hvor forskellige containere er, og deres status i realtid. IWS bruger RFID-koden til at gøre det muligt for operatører at spore indholdet i hver container eller identificere, når en container er tom eller kræver rengøring. Ingredienser opbevares i tre forskellige zoner alt efter deres brug for at optimere effektiviteten. De mest anvendte materialer opbevares i zone A, som har den korteste rejsetid til kranen.\nGAs kerneværdi af kvalitet er af største vigtighed i alle virksomhedens funktioner og ikke mere end laboratoriet på stedet. Som videnskabsledende producent udfører vores teknikere omkring 1,166 tests om ugen, herunder mikrotestning, aske, fiber, olie, fugt og proteintest på alle rå og færdige produkter. Vores kvalitets- og fødevaresikkerhedslaboratorium er designet til at være tværfunktionelt på tværs af ernæringsmæssige og lovgivningsmæssige overholdelser, ægthed og mikroprofilering, sikkerhed, sensorisk og innovation. Vores ekspert team leverer ro i sindet for dig og dine mærker og leverer uovertrufne krav og madkvalitet. Investeringer i den nyeste teknologi betyder, at vi leverer data om madintegritet for at sikre, at alle varer ind og ud opfylder de lovgivningsmæssige kriterier. At have den nyeste teknologi giver os mulighed for at udføre mange tests, som vi tidligere var nødt til at outsource til eksterne laboratorier. Dette giver GA strammere kontrol over test og reducerer også dramatiske testtidsrammer for vores mange ingredienser. Udstyret med de mest avancerede instrumenter og fremragende teknikere, der muliggør hurtige parametervurderinger og generering af objektive data, betyder det, at vi kan rapportere MOP-resultater (fugt, olie og proteintest) på få minutter i stedet for timer.\nAlle ingredienser på GA er underlagt adskillige kvalitetskontroller for at sikre, at kun de bedste ingredienser accepteres til brug i produkterne. Hver ingrediens har et individuelt skræddersyet testregime og specifikation i overensstemmelse med ingrediensernes egenskaber og sårbarheder. Detaljerede risikovurderinger af hver ingrediens er bestemt inden købet. Dette unikke system sikrer den fulde sporbarhed af hvert produkt. Lab-teamet koordinerer test med en defineret proces. Hver nye prøve tildeles en unik stregkode, der er trykt på en etiket og fastgjort til prøvebeholderen. Prøven scannes og efterlades ved afgivelsesstedet for råmateriale inden for laboratorium 1, før den overføres til laboratorium 2, når alle råvareprøver scannes på NIR-testmaskinen. Mikrobiologisk test for Salmonella og Enterobacteriaceae foretages derefter. Rå ingredienserne scannes derefter til Genesis for at bestemme, hvilken test i våd kemi der kræves. Test af våd kemi inkluderer MOPFA (fugt, olie, protein, fiber, aske), og vi har nu kapaciteterne til at vende dette inden for 48 timer. Laboratoriet arbejder tæt sammen med både råvarer og kvalitetskontrolafdelinger, der frigiver de færdige produkter, der er godkendt via vores strenge testprotokoller.\nGA Pet Food Partners bruger to typer automatiserede guidede køretøjer (kendt som AGV'er) inden i det indre af Ingredients Kitchen, der hedder Henry og Arthur. Henry og Arthur er designet og konstrueret til GA af et amerikansk teknologivirksomhed og er pålidelige og produktive tilføjelser til GA-teamet. Henry er den hurtigste, kører med 2 m / s (meter pr. Sekund) og vejer 1.5 ton. Arthur er betydeligt tungere med 2.5 ton og er forståeligt nok lidt langsommere og dækker 1.8 m / s.\nBegge styres af laserstrimler, der er installeret for at navigere dem langs deres rute, og kontrolrummet overvåger dem fuldt ud via Genesis.\nNår Henry og Arthur er klar til at genoplade batterierne, bevæger de sig ind i en 'hold-i live'-zone for at opretholde strømmen, mens et andet køretøj udskifter deres batteri med et fuldt opladet.\nGA’s Camel and Mules are Europe’s first outdoor automated guided vehicles (AGV). Designed similar to a small van or truck, they use magnetic gyro systems for navigation. Designed and built in America, they both travel up to 1 metre per second. We built a road specifically for the camel and mules, which has barriers and traffic lights enabling two-way traffic and has three crossing paths for other site traffic. The road also has heat pads to ensure it is kept frost, ice and snow-free, ensuring a non-slip environment all year round.


Praktikhåndbog Forår 2014 Socialrådgiveruddannelsen I Aarhus - PDF\nDownload "Praktikhåndbog Forår 2014 Socialrådgiveruddannelsen I Aarhus"\n1 Praktikhåndbog Forår 2014 Socialrådgiveruddannelsen I Aarhus\n2 Via Unirversity College Socialrådgiveruddannelsens praktikadministrationen i Holstebro: Praktikkoordinator Trine Glasgaard Glassow Gl. Struervej Holstebro Tlf.: VIA University College Socialrådgiveruddannelsens praktikadministration i Aarhus: Praktikkoordinator for praktik i Danmark Ulla Ravn Skejbyvej Risskov Tlf.: Studieadministrativ medarbejder Praktik i Danmark: Anne Mette Brønnum Skejbyvej Risskov Tlf.: Praktikkoordinator for praktik i udlandet Anke Beuck Skejbyvej Risskov Tlf.: Studieadministrativ medarbejder Praktik i udlandet: Mona Preetzmann Skejbyvej Risskov Tlf.: Se flere oplysninger på:\n3 Kære praktikvejledere og praktikanter Praktikhåndbogen for Socialrådgiveruddannelsen i Aarhus og Holstebro er udarbejdet på grundlag af Bekendtgørelsen om uddannelse til professionsbachelor som socialrådgiver, BEK. Nr. 766 af 24/06/2011 og Studieordningen for Socialrådgiveruddannelserne i Aarhus og Holstebro. Det anbefales, at man så tidligt som muligt gennemlæser praktikhåndbogens afsnit om "praktikkens regler og rammer" med henblik på at få overblik over bedømmelseskriterier og de overordnede elementer i forløbet. Resten af praktikhåndbogen er udformet som et opslagsværk, hvilket betyder, at man kan orientere sig i de enkelte afsnit, efterhånden som man når til et nyt element i praktikforløbet. En praktikhåndbog kan selvfølgelig ikke give svar på alle spørgsmål. Den kan heller ikke erstatte den personlige kontakt, hvis der skulle opstå tvivl eller vanskeligheder i praktikforløbet. Skulle der opstå spørgsmål, står Socialrådgiveruddannelsens undervisere og vi til rådighed. Carina Krogh og Ulla Ravn kan kontaktes vedr. praktikanter i Danmark, medens Anke Beuck kan kontaktes vedr. praktikanter i udlandet. Vi vil meget gerne involveres i både små og store spørgsmål vedr. praktikken. Med ønsker om en udbytterig praktik Venlig hilsen Trine Glasgaard Glassow Ulla Ravn Anke Beuck Praktikkoordinator i Holstebro Praktikkoordinator i Århus International koordinator Dir.telf.: Dir.telf.: Dir.telf.:\n5 Indholdsfortegnelse Tidsoversigt for praktiksemestret forår Praktikkens regler og rammer 8 Praktikplan 15 Statusmødet 16 Skriftlig opgave 18 Den mundtlige prøve 20 Øvrige forhold under praktikken 23 Bilag 1 Beskrivelse af kerneområder for Socialrådgiveruddannelsen 25 Bilag 2 Praktikplan - skabelon 27 Bilag 3 Skema til statusmødet 37 Bilag 4 Skema til tilmelding til den mundtlige prøve for studerende med praktik i udlandet 38 Bilag 5 Før praktikken i Danmark begynder 39 Bilag 6 Skema til dokumentation for gennemført mødepligt 41 Bilag 7 Bekendtgørelse om Socialrådgiveruddannelsen 42 Bilag 8 Regler for praktikken 45 Bilag 9 Bekendtgørelse om arbejdsskadesikring 47 Bilag 10 Straffeattest og børneattest 50 Bilag 11 Tavshedspligt 53 Bilag 12 Praktikvejlederuddannelsen for socialrådgivere 54\n6 Tidsoversigt for praktiksemestret forår 2014 Fredag den 17. januar 2014 kl Informationsdag for 1. gangs praktikvejledere vedrørende hold 12S1 og 2 ved underviser på Socialrådgiveruddannelsen Gina Lydersen og praktikkoordinator Ulla Ravn. Dagen afholdes på Socialrådgiveruddannelsen i Århus. Der er bindende tilmelding til dagen. Fredag den 31. januar 2014 kl Praktikintro. for praktikvejledere og studerende vedrørende hold 12S1 og 2 ved uddannelsesleder Bente Vibeke Lauridsen, undervisere på Socialrådgiveruddannelsen Gina Lydersen og Anne Marie Villumsen og praktikkoordinator Ulla Ravn. Dagen afholdes i auditoriet på Pædagoguddannelsen, Skejbyvej 29, 8240 Risskov, som ligger ved siden af Socialrådgiveruddannelsen. Der er P-plads foran Pædagoguddannelsen. Der serveres frokost til alle fra klokken Der er bindende tilmelding til dagen for såvel studerende som praktikvejledere. Mandag den 3. februar 2014 De studerendes første dag på praktikstedet. Senest den 10. hverdag i praktikperioden (14. februar 2014) skal praktikanter i udlandet maile deres tilmelding til den mundtlige prøve til Mona Preetzmann Jf. bilagene bagerst i Praktikhåndbogen vedrørende tilmeldingsskemaet. Mandag den 24. februar 2014 Praktikplanen mailes senest kl til den underviser, som er tilknyttet den studerende. Angående aflevering henvises til Praktikhåndbogen under afsnittet om praktikplanen. Mandag den 10. marts 2014 De studerende får en tilbagemelding fra underviser om deres praktikplan er godkendt/ikke godkendt. Primo maj 2014 Liste over, hvem praktikanten skal modtage i et 2 dages praktikbesøg ligger på holdwebstedet. I sidste halvdel af praktikken afholdes der statusmøder på praktikinstitutionerne. Den endelige dato aftales mellem underviser, praktikvejleder og studerende. I den sidste del af praktikperioden (præcis dato vil blive formidlet senere). Hver enkelt praktikant i Danmark får en eller to studerende fra modul 2 på besøg i 2 dage og varetager rollen som værter for dem. Der henvises til afsnittet: Øvrige forhold under praktikken i Praktikhåndbogen. Onsdag den 4. juni 2014 Den skriftlige opgave afleveres mellem klokken 9.00 og dansk tid i studieadministrationen. Praktikanter som gennemfører praktikken i Danmark, skal aflevere den skriftlige opgave til Anne Mette Brønnum og studerende som gennemfører praktikken i udlandet skal maile den skriftlige opgave til Mona Preetzmann 6\n7 Tirsdag den 10. juni 2014 Praktikanter i udlandet mailer beskrivelse af praktikstedet til international koordinator Der henvises til afsnittet: Øvrige forhold under praktikken. Onsdag den 18. juni 2014 Sidste dag i praktikken for hold 12S1 og 2. Fra torsdag den 19. juni til mandag den 30. juni 2014 Afholdes der mundtlig prøve vedrørende praktikmodulet. Nærmere plan for eksamen vil fremgå på holdwebstedet. Reeksamen afholdes i uge Eventuelle ændringer i forbindelse med afholdelse af informationsdag for praktikvejledere, praktikintroduktion for studerende og praktikvejledere samt temadage vil fremgå af Socialrådgiveruddannelsens hjemmeside 7\n8 Praktikkens regler og Rammer Uddannelsens overordnede formål "Formålet med uddannelsen til professionsbachelor som socialrådgiver er at kvalificere den uddannede til at varetage opgaver inden for socialrådgivning og socialt arbejde. Den uddannede skal selvstændigt og på tværs af professioner og sektorer kunne bidrage til forebyggelse og løsning af sociale problemer samt planlægge, koordinere, gennemføre, evaluere og udvikle socialfaglige indsatser på individ-, gruppe-, organisations- og samfundsniveau inden for den offentlige forvaltning, herunder på beskæftigelsesområdet, foranstaltningsområdet og i privat regi." "Uddannelsen giver den uddannede ret til at anvende titlen professionsbachelor som socialrådgiver. Den engelske titel er Bachelor of Social Work. Uddannelsens engelske betegnelse er Bachelor's Degree Programme in Social Work." (Undervisningsministeriet: Bekendtgørelse om uddannelse til professionsbachelor som socialrådgiver, BEK. nr. 766 af 24/06/2011 1, stk. 1). Praktikmodulet udgør 30 ECTS. Uddannelsens opbygning Socialrådgiveruddannelsen er en fuldtidsuddannelse der varer 3,5 år (210 ECTS). Uddannelsen er tilrettelagt i moduler som bedømmes ved interne eller eksterne prøver: Oversigt over semestre, modulnumre og modulernes placering År Semester Modul Modultemaer ECTS Bedømmelse Sociale problemer og socialt arbejdes praksis 15 Intern Socialrådgivning, udvikling, rammer og praksis 15 Intern Familier, børn og unge og socialt arbejde 15 Intern Udsatte grupper, personer med handicap og socialt arbejde 15 Ekstern, 1. års. Prøve Arbejdsmarkedet og det sociale arbejde 15 Intern Organisation, metoder og praksis 15 Ekstern Praktik 30 Intern Tværprofessionalitet og socialrådgiverens Funktion og rolle 15 Intern Valgmodul 15 Ekstern 8\n9 Perspektiver på og udvikling af socialt arbejde Intern Valgmodul 15 Intern Socialt arbejde og viden 10 Ekstern Bachelorprojekt 20 Ekstern, bacheloreksamen Uddannelsens seks kerneområder Socialrådgiveruddannelsens kerneområder beskriver uddannelsens centrale vidensfelter, som indgår enkelt- eller tværfagligt i alle uddannelsens moduler. Beskrivelser af de enkelte kerneområder findes i bilag 1. Praktikken Praktikken finder sted i uddannelsens 4. semester og strækker sig over 5 måneder. Modulet udgør 30 ECTS. Praktikken strækker sig enten fra februar til og med juni eller fra september til og med januar. Praktikken foregår individuelt på en praktikinstitution, der udfører socialt arbejde og hvor den studerende kan modtage professionsrettet vejledning. Praktikplaceringer godkendes af Socialrådgiveruddannelsen. Praktikken tilrettelægges således, at den studerende arbejder i en progression fra en observerende rolle, over en deltagende til en reflekterende og selvstændigt udøvende rolle. Ved tilrettelæggelsen tages højde for de faglige og personlige læringsmål, som fremgår af den studerendes praktikplan. (Jf. afsnittet om praktikplanen). Praktikvejlederen og den studerende kan til enhver tid under praktikforløbet kontakte underviseren eller praktikkoordinator med spørgsmål, tvivl eller ideer i forhold til forløbet. Som læringselement er praktikken ulønnet og praktikanter indgår ikke i praktikinstitutionens normering. Formål Praktikken skal i samspil med uddannelsens teoretiske dele styrke den studerendes læring og bidrage til opfyldelse af uddannelsens mål for læringsudbytte. Praktikken skal give den studerende mulighed for at arbejde med fagligt relevante problemstillinger og opnå kendskab til relevante erhvervsfunktioner. Praktikforløbet tilrettelægges med progression fra det observerende til det reflekterende og selvstændigt udøvende. 9\n10 Læringsmål for praktikmodulet: Den studerende har viden om: De politiske, retlige, økonomiske og organisatoriske rammer for praktikinstitutionen. De sociale problemer og livsbetingelser for praktikinstitutionens målgruppe. Praktikinstitutionens værdier og etiske dilemmaer samt valg af metoder og indsatser. Tværprofessionelt samspil som det udfolder sig i praktikinstitutionen. Den studerende har færdigheder i at: Beskrive og analysere livsbetingelser og sociale problemer. Foretage faglige prioriteringer i forhold til borgerens ressourcer. Mestre færdigheder og varetage funktioner i socialrådgivning relateret til opgaverne i den studerendes praktikinstitution, fx rådgivning, koordination myndighedsudøvelse, anvendelse af juridisk metode, forhandling og udvikling. Formidle faglige problemstillinger, løsninger og afgørelser målrettet og forståeligt. Indgå i drøftelser og udvikling af praktikinstitutionens arbejde. Den studerende har kompetencer til at: Indgå i og reflektere over praktikinstitutionens organisatoriske rammer. Kommunikere og samarbejde med forskellige målgrupper. Håndtere modsætningsfyldte krav og forventninger. Beskrive forventet effekt, kvalitet og pris i forhold til praktikinstitutionens sociale indsats. Indgå i tværprofessionelt samarbejde. Identificere egne faglige og personlige forudsætninger og egne læringsbehov i tilknytning til professionen. De overordnede elementer i praktikken I praktikken er der følgende elementer, som bla. indgår i eksaminationsgrundlaget ved den mundtlige afprøvning/eksamen: Praktikaftale Praktikplanen Statusmødet En skriftlig opgave Mundtlig prøve Danmark: Socialrådgiveruddannelsen indgår en aftale med praktikinstitutionen forud for forløbet: Den studerende og praktikvejlederen indgår en skriftlig praktikaftale ved praktikantens forbesøg på institutionen. Udland: Ved praktik i udlandet indgås aftalen enten via Socialrådgiveruddannelsens partnerskoler/-universiteter eller som en skriftlig kontrakt mellem Socialrådgiveruddannelsen, praktikvejlederen og den studerende forud for praktikken. 10\n11 Opgaver og ansvar Praktikinstitutionen Praktikinstitutionen udarbejder i samråd med Socialrådgiveruddannelsen en beskrivelse af praktikstedet og det enkelte praktiktilbud. Beskrivelsen skal godkendes af Socialrådgiveruddannelsen. Praktikinstitutionen er ansvarlig for, at den studerende får mulighed for at arbejde med opgaver gennem praktikken som bevirker, at praktikforløbet kan leve op til målene for praktikken. Praktikinstitutionens ledelse har det overordnede ansvar for praktikforløbet og stiller en ansvarlig praktikvejleder til rådighed. Den ansvarlige praktikvejleder skal være en fagligt kvalificeret medarbejder med erfaring fra socialt arbejde, som ville kunne varetages af socialrådgivere/socialformidlere/social workers. Praktikvejlederen Er bindeled til Socialrådgiveruddannelsen og ansvarlig for, at den studerende har adgang til socialrådgiverfaglig vejledning og supervision. Skal i samarbejde med praktikanten udarbejde en individuel praktikplan, der tilgodeser praktikkens læringsmål og er støttende i processen med at gøre praktikplanen til et styringsredskab for den studerende. Medvirker ved statusmødet. Er ansvarlig for at registrere den studerendes fravær. Kontakter underviser fra Socialrådgiveruddannelsen ved problemer i praktikforløbet. Socialrådgiveruddannelsen Yder information om gældende regler til praktikinstitutionen. Udpeger en socialrådgiveruddannet eller socialformidleruddannet underviser, som følger den enkelte studerende og yder vejledning til praktikant og praktikvejleder efter aftale. Underviser godkender praktikplanen, er mødeleder og referent ved statusmødet og forestår den mundtlige afprøvning af praktikken. Socialrådgiveruddannelsen afholder forskellige aktiviteter for praktikvejlederne med udgangspunkt i praktikvejlederens rolle som praktikvejleder. I tilfælde, hvor praktikvejlederen ikke er socialrådgiver/socialformidler/social worker bidrager uddannelsen med socialrådgiverfaglig coaching/vejledning til enten praktikvejleder eller studerende. Hvis den studerende har faglige vanskeligheder, kan praktikvejlederen bede Socialrådgiveruddannelsens underviser om særlig bistand med henblik på at supplere, justere eller ændre den individuelle praktikplan for at støtte den studerendes faglige og personlige udvikling af teoretisk og praksisbaseret professionel kompetence. Der kan indgås aftale om, at der tilbydes særlig støtte til den studerende i den resterende del af praktikken. Praktikanten Skal i samarbejde med praktikvejlederen udarbejde en individuel praktikplan, der tilgodeser praktikkens mål. Praktikplanen skal godkendes af underviseren. Skal medvirke og udarbejde en dagsorden til statusmødet på baggrund af den individuelle praktikplan. Har mødepligt og tavshedspligt. Tavshedspligten vedvarer efter praktikkens ophør. 11\n12 Skal agere som vært for studerende fra modul 2 og udarbejde et 2 dages program for dem. Skal kontakte underviser, hvis der opstår problemer i praktikforløbet. Skal udarbejde en skriftlig opgave inden den mundtlige afprøvning af praktikken. Praktikplan Inden for de første tre uger af praktikken udarbejder den studerende i samarbejde med praktikvejlederen en praktikplan, der beskriver, hvordan praktikanten forventer at arbejde med læringsmålene i praktikperioden. Praktikplanen tager udgangspunkt i læringsmålene for praktikken og skal være et styringsredskab for den studerende. Praktikplanen skal godkendes af underviseren. Praktikplanen og dokumentation for dens godkendelse indgår i eksaminationsgrundlaget ved den mundtlige prøve. Se endvidere under afsnittet om praktikplanen. Statusmødet I den sidste halvdel praktikforløbet foretager praktikant, praktikvejleder og underviser en status. Det præcise tidspunkt for statusmødet aftales mellem underviser, praktikvejleder og den studerende. Statusmødet er konsulterende for praktikvejleder og studerende i forhold til, hvorvidt den studerende er i den forventede progression fra det observerende over det deltagende til det selvstændigt udøvende niveau med henblik på at kunne indfri praktikkens læringsmål ved praktikkens afslutning. Underviser udarbejder et referat fra mødet og formidler dette til praktikvejleder og den studerende. Referatet fra statusmødet indgår i eksaminationsgrundlaget ved den mundtlige prøve. Danmark: Statusmødet afholdes på praktikinstitutionen. Statusmødet kan også afholdes på uddannelsesinstitutionen, ved et telefonmøde eller som videokonference afhængig af den enkelte situation. Udland: I tilfælde hvor underviser medvirker long-distance, gennemføres samtalen telefonisk eller ved en videokonference. Se endvidere under afsnittet om statusmødet. Skriftlig opgave I den sidste del af praktikken udarbejder den studerende en skriftlig opgave. Den skriftlige opgave skal være med til at anskueliggøre, at der undervejs i praktikken er arbejdet frem mod at kunne indfri de samlede læringsmål for praktikken. Der henvises til afsnittet om den skriftlige opgave. Praktikvejleder har ret til at gennemlæse opgaven med det formål at sikre sig, at oplysninger er tilstrækkeligt anonymiseret. Praktikvejleder har ikke ansvar for den skriftlige opgaves udarbejdelse. Den skriftlige opgave indgår som eksaminations- og bedømmelsesgrundlag i den mundtlige prøve. Se endvidere under afsnittet om den skriftlige opgave. Den mundtlige prøve i praktikmodulet Praktikken afsluttes med en mundtlig intern prøve, der bedømmes godkendt/ikke godkendt. Eksaminator og bedømmer er den underviser, som har fulgt den studerende i praktikforløbet. 12\n13 Eksaminationsgrundlaget er den godkendte praktikplan, referatet fra statusmødet, den gennemførte praktik med dokumentation for mødepligten og den skriftlige opgave. Bedømmelsesgrundlaget er den skriftlige opgave og den mundtlige præsentation. Den samlede tidsramme for den mundtlige afprøvning er 45 minutter inkl. votering. Danmark: Ved praktik i Danmark finder den afsluttende mundtlige prøve sted på Socialrådgiveruddannelsen. Udland: Ved praktik i udlandet finder den afsluttende prøve sted på Socialrådgiveruddannelsen, når den studerende er vendt tilbage til Danmark eller, såfremt det er muligt, ved virtuelle prøveformer. Studerende der er tilknyttet udenlandske partneruniversiteter kan, dersom det er aftalt ved praktikkens begyndelse, gennemføre prøven ved partneruniversitetet. Mødepligt Den studerende har fuld mødepligt i hele praktikperioden. På et fremsendt dokument skal praktikvejleder dokumentere, at den studerende har opfyldt mødepligten. Dette dokument skal den studerende medbringe til den mundtlige prøve. Arbejdstid Den studerendes ugentlige praktiktid svarer til fuld tid på det pågældende praksissted (37-42 t. uge), medmindre den studerende har fået bevilget dispensation i forhold til nedsat arbejdstid forud for praktikken. Arbejdstiden tilrettelægges efter aftale med praktikvejlederen. Fravær og sygdom Praktikvejlederen er ansvarlig for registrering af fravær. Har en praktikant været fraværende i mere end 12 dage af den samlede praktiktid, kan praktikken ikke bedømmes. Hvis et fravær på mere end 12 dage af den samlede praktiktid skyldes sygdom og/eller anden hindring, der kan sidestilles med sygdom, kan Socialrådgiveruddannelsen tillade forlængelse af praktikken, hvis praktikinstitutionen er enig heri. Såfremt praktikken afbrydes pga. den studerendes lægedokumenterede sygdom, kan den studerende tage praktiksemestret om. Dette kan højst finde sted i alt to gange. Ferie og helligdage Studerende kan ikke afholde ferie eller orlov i praktiksemestret. Danmark: Praktikanter i Danmark har fri på helligdage og følger i øvrigt praktikinstitutionens regler vedrørende frihed på Grundlovsdag og 1. maj. Udland: Praktikanter i udlandet følger praktikinstitutionens regler vedr. det pågældende lands helligdage. 13\n14 Skift af praktikinstitution under praktikken Inden for de første 3 uger af praktikperioden kan det tillades, at en studerende skifter praktikinstitution, hvis Socialrådgiveruddannelsen finder det hensigtsmæssigt og det er praktisk muligt. Behandling af uoverensstemmelser i praktikforløbet Hvis der opstår uoverensstemmelser mellem den studerende og praktikinstitutionen, er praktikvejleder og/eller underviseren ansvarlige for, at problemet drøftes med den studerende med henblik på en løsning. Kan der ikke opnås enighed mellem parterne om en løsning af uoverensstemmelsen, inddrages praktikinstitutionens og Socialrådgiveruddannelsens ledelse. Et praktikforløb kan ikke bringes til ophør før Socialrådgiveruddannelsen har været inddraget i forløbet. 14\n15 Praktikplan Inden for de første 3 uger af praktikken udarbejder den studerende i samarbejde med praktikvejlederen en praktikplan, der beskriver, hvordan praktikanten forventer at arbejde med læringsmålene i praktikken jf. bilag 2. Det er den studerendes ansvar at udarbejde praktikplanen. Praktikvejlederens rolle i forhold hertil er bl.a at være understøttende i processen med at gøre praktikplanen til et styringsredskab for den studerende. Praktikplanen skal godkendes af underviseren, som mailer en dokumentation for dens godkendelse til den studerende og praktikvejlederen. Alle læringsmål for praktikken skal være indeholdt i praktikplanen. Der er ikke krav om et bestemt sideantal. Den godkendte praktikplan og dokumentationen herfor vedlægges som bilag i den skriftlige opgave og indgår som eksaminationsgrundlag ved den mundtlige prøve. Formål med praktikplanen At udarbejde en plan for praktikforløbet. At den studerende/praktikanten og praktikvejleder under forløbet har overblik over, hvilke læringsmål der er nået og hvilke læringsmål, der mangler. At give underviseren mulighed for at vurdere om rammerne og opgaverne i praktikperioden muliggør opfyldelsen af læringsmålene for evt. at kunne medvirke til en justering af praktikken. At indgå som et centralt element i statusmødet og den afsluttende mundtlige prøve. Forside: Se bilag 2. Forsiden findes på Studienet under holdnummer 4sem/praktik. Forsiden skal underskrives af både praktikvejleder og den studerende. Praktikplanen skal indeholde en plan over hvordan og hvornår og med hvilken progression læringsmålene for praktikken forventes indfriet. Der henvises til afsnittet om læringsmål for praktikmodulet. Aflevering Praktikplanen underskrives af praktikvejleder og den studerende Jf. bilag 2. Forsiden findes på Studienet under holdnummer 4 sem/praktik. Praktikplanen scannes og mailes til underviser således, at praktikplanen er underviseren i hænde på den dato og det tidspunkt, som fremgår af tidsoversigten forrest i praktikhåndbogen. Det er den studerendes ansvar at sikre sig at praktikplanen er korrekt fremsendt. Godkendelse Underviseren godkender/godkender ikke praktikplanen med den deadline, der fremgår af tidsoversigten forrest i praktikhåndbogen. Underviser mailer en dokumentation for praktikplanens godkendelse til praktikvejlederen og den studerende. Dokumentationen og den godkendte praktikplan vedlægges som bilag i den skriftlige opgave og indgår som eksaminationsgrundlag ved den mundtlige prøve. 15\n16 Statusmødet I sidste halvdel af praktikforløbet afholdes der et statusmøde, hvor praktikant, praktikvejleder og underviser drøfter de anliggender, der har betydning for de studerendes praktikforløb. Mødet er konsulterende i forhold til, hvorvidt den studerende er i den forventede progression fra det observerende over det deltagende til det selvstændigt udøvende niveau, med henblik på at kunne indfri læringsmålene ved praktikkens afslutning. Mødet har en varighed på 1½ til 2 timer. Danmark: Statusmødet afholdes på praktikinstitutionen. Statusmødet kan også afholdes på uddannelsesinstitutionen, ved et telefonmøde eller som videokonference afhængig af den enkelte situation. Udland: Ved praktik i udlandet afholdes statusmødet telefonisk eller ved anvendelse af andre medier. Underviser aftaler et tidspunkt for statusmødet med praktikvejleder og praktikant. Dagsorden Praktikanten udarbejder i samarbejde med praktikvejlederen et dagsordensforslag, som mailes til underviser 2 dage før statusmødet. Dagsordenen tager afsæt i: I praktikantens godkendte praktikplan, som skal omfatte de samlede læringsmål for praktikmodulet. Se afsnittet om praktikkens regler og rammer. Indholdsvejledningen nedenfor. Andre områder af praktikken, som praktikanten og eller praktikvejlederen ønsker at drøfte. Referat Til referatet fra statusmødet anvendes et skema jf. bilag 3. Det omfatter en kort status over praktikforløbet og beslutninger om fremtidige fokus- og arbejdspunkter. Skemaet udfyldes under samtalen af underviser. Referatet godkendes og underskrives af alle mødedeltagere. Er der usikkerheder eller problemer skriver underviser supplerende notater vedrørende det fremtidige samarbejde/praktikforløb. Underviser mailer efterfølgende referatet til praktikanten og praktikvejlederen. Referatet indgår i eksaminationsgrundlaget og skal vedlægges som bilag til den skriftlige opgave. Indhold i statusmødet En kort mundtlig præsentation af: Praktikstedets organisatoriske, juridiske, politiske og økonomiske rammer og praktikstedets sociale indsatser. Refleksion over praktikinstitutionens organisatoriske rammer. 16\n17 Viden om praktikstedets målgruppe, målgruppens livsbetingelser og sociale problemer. Praktikstedets værdier og eventuelle etiske dilemmaer i arbejdet, samt metoder og indsatser. Det tværprofessionelle samspil, som det udfolder sig i praktikinstitutionen. Med udgangspunkt i en valgt konkret problemstilling, som kort præsenteres, skal den studerende demonstrere færdigheder i: At beskrive, analysere og vurdere livsbetingelser og sociale problemer, som de fremtræder i den valgte problemstilling. At præsentere faglige prioriteringer ift. praktikstedets og borgerens ressourcer. At mestre færdigheder i socialrådgiverfunktioner relateret til problemstillingen f.eks. rådgivning, koordination, myndighedsudøvelse, analyse, formidling, juridisk metode, forhandling og udvikling. At formidle faglige problemstillinger, løsninger og afgørelser i den konkrete problemstilling. At præsentere mulige eksempler på, hvorledes problemstillingen kan indgå i drøftelser og udvikling af praktikinstitutionens arbejde. Opsamling og samlet status på praktikken: Kommunikation og samarbejde med forskellige målgrupper. Håndtering af modsætningsfyldte krav og forventninger. Beskrive forventet effekt, kvalitet og pris i forhold til en social indsats. Erfaringer med tværprofessionelt samarbejde. Identificering af egne faglige og personlige forudsætninger og egne læringsbehov i tilknytning til professionen. 17\n18 Skriftlig opgave I den sidste del af praktikken udarbejder den studerende en skriftlig opgave. Den skriftlige opgave skal være med til at dokumentere, at der undervejs i praktikken er arbejdet frem mod at kunne indfri de samlede læringsmål for praktikken. Praktikvejleder har ret til at gennemlæse opgaven med det formål at sikre sig, at oplysninger er tilstrækkeligt anonymiseret. Praktikvejleder har dog ikke ansvar for den skriftlige opgaves udarbejdelse. Den skriftlige opgave indgår som en del af eksaminations- og bedømmelsesgrundlaget i den mundtlige prøve. Krav til opgaven: Udgangspunktet for den skriftlige opgave er en problemstilling i praktikantens relation og samarbejde med en konkret målgruppekontakt, som den studerende har haft i praktikinstitutionen. Ved målgruppekontakt forstås den/de målgruppe/er, som den pågældende praktikinstitution samarbejder med eksempelvis enkeltpersoner, familier, grupper, lokalsamfund eller samarbejdsorganisationer/samarbejdspartnere. Den studerende skal kort beskrive den konkrete problemstilling i den valgte målgruppekontakt. Besvarelsen af nedenstående punkter skal tage afsæt i den valgte problemstilling: Læringsmål ift. viden: En kort præcisering af praktikinstitutionens organisatoriske, juridiske, politiske og økonomiske rammer. Refleksioner over praktikinstitutionens organisatoriske rammer i relation til den valgte problemstilling. Præcisering af målgruppen i den valgte problemstilling. Læringsmål ift. færdigheder: Beskrive og analysere og vurdere livsbetingelser og sociale problemer i den valgte problemstilling. Foretage faglige prioriteringer i forhold til borgerens og praktikstedets ressourcer. Redegøre for valg af relevante metoder og indsatser i relation til problemstillingen. Læringsmål ift. kompetencer: Erfaringer med kommunikation og samarbejde med forskellige målgrupper i relation til problemstillingen. Beskrive forventet effekt, kvalitet og pris i forhold til den valgte sociale indsats. Omfang Den skriftlige opgave må max have et omfang på tegn, svarende til ca. 5 sider af 2400 tegn. Noter, forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste, bilagsliste og bilag medregnes ikke. Som bilag til den skriftlige opgave skal følgende være vedlagt: Praktikplanen Dokumentation for undervisers godkendelse af praktikplanen Referat fra statusmødet 18\n19 Hvis en opgave indeholder for mange tegn, gøres underviser opmærksom på dette. Studieadministrationen angiver, hvor i opgaven det maksimale antal tegn er nået og underviseren undlader at tage den overskydende del med som eksaminations- og bedømmelsesgrundlag. Aflevering Dato for aflevering fremgår af tidsoversigten forrest i praktikhåndbogen. Opgaven afleveres mellem klokken 9.00 og på den oplyste afleveringsdato. Danmark: Studerende som gennemfører praktikken i Danmark, skal aflevere den skriftlige opgave i studieadministrationen til Anne Mette Brønnum i to eksemplarer og vedlægge en ordoptælling (mellemrum tæller med) samt en 18 erklæring. Vejledning vedrørende ordoptælling og 18 ligger på Studienet.viauc.dk > Forside/Socialrådgiveruddannelsen i Aarhus > Eksamen. Den skriftlige opgave afleveres desuden på cd eller usb (returneres ikke). Udland Studerende som gennemfører praktikken i udlandet mailer den skriftlige opgave med bilag, 18 erklæring og ordoptælling til Mona Preetzmann Vejledning vedrørende ordoptælling og 18 ligger på Studienet.viauc.dk > Forside/Socialrådgiveruddannelsen i Aarhus>Eksamen. Afleveres opgaven ikke rettidigt og korrekt registreres det som et brugt eksamensforsøg. Dispensation I tilfælde hvor praktikanten på grund af særlige omstændigheder ikke kan aflevere den skriftlige opgave til den fastsatte dato, skal der søges dispensation fra afleveringsfristen. Den skriftlige begrundede dispensationsansøgning mailes til Iben Hansen Såfremt de usædvanlige forhold er begrundet i sygdom, skal der mailes en lægeerklæring senest 3 hverdage efter afleveringsfrist eller eksamenstidspunktet. Danmark: Lægeerklæring mailes til Anne Mette Brønnum Udland: Lægeerklæring mailes til Mona Preetzmann 19\n20 Den mundtlige prøve Forløb Efter at have afleveret den skriftlige opgave afsluttes praktikken med en intern mundtlig prøve i modulets sidste uge jf. eksamensplanen, som ligger på holdwebstedet. Den mundtlige afprøvning har en varighed af 45 minutter. Eksaminator og bedømmer er den underviser, som har fulgt den studerende i praktikken. For at den studerende kan gå til endelig afprøvning på dette modul, skal der foreligge en godkendt praktikplan, den studerende skal have opfyldt mødepligten samt have afleveret den skriftlige opgave korrekt og rettidigt. Danmark: Ved den mundtlige prøve, skal den studerende medbringe et underskrevet dokument, hvor praktikvejlederen dokumenterer, at den studerende har opfyldt mødepligten. Skabelonen til dokumentet fremsendes til praktikvejlederen, men findes også som bilag 6 og på Studienet under holdnummer 4sem/praktik. Udland: Studerende, som gennemfører praktikken i udlandet, kan gennemføre den mundtlige prøve på følgende måder: Ved partneruniversitetet. Dette skal være aftalt forud for praktikken. På VIA meeting (introduktion ligger på Lokalintranet under eksamen). Tidspunkt for afvikling af den mundtlige prøve på Via meeting aftales endeligt mellem underviser og den studerende og finder sted samme uge som de øvrige eksaminationer på modulet. For nærmere om VIA-Meeting, se Studienet.via.dk>Forside/Socialrådgiver i Aarhus>Eksamen>Eksamensordning modul 5-7 under VIAMeeting for studerende. Studerende, der overvejer denne mulighed, opfordres til at installere systemet på deres laptop og afprøve det forud for beslutning. På Socialrådgiveruddannelsen i Århus. I så fald vil man blive eksamineret til sidst i eksamensperioden. Studerende som ikke gennemfører den mundtlige prøve i Danmark, mailer eller faxer 1 hverdag før den mundtlige eksamen det udfyldte og underskrevne dokument, hvoraf det fremgår, at mødepligten er opfyldt, til den underviser, som har fulgt dem i praktikken. Skabelonen til dokumentet fremsendes til praktikvejlederen, men findes også som bilag 5 og på på Studienet under holdnummer 4sem/praktik. Eksamensformen skal meddeles eksamensadministrationen senest den 10. hverdag i praktikperioden. Tilmeldingsblanketten (Studienet.via.dk>Forside/Socialrådgiver i Aarhus>Eksamen) mailes til Mona Preetzmann Eksaminations- og bedømmelsesgrundlag Eksaminationsgrundlaget er den skriftlige opgave, den godkendte praktikplan, den gennemførte praktik med opfyldelse af mødepligten samt referat fra statusmødet. Bedømmelsesgrundlaget er den skriftlige opgave og den mundtlige præstation. 20\n21 Bedømmelseskriterierne svarer til læringsmålene for praktikmodulet. Se afsnittet om praktikkens regler og rammer. Den studerende har viden om: De politiske, retlige, økonomiske og organisatoriske rammer for praktikinstitutionen. De sociale problemer og livsbetingelser for praktikinstitutionens målgruppe. Praktikinstitutionens værdier og etiske dilemmaer samt valg af metoder og indsatser. Tværprofessionelt samspil, som det udfolder sig i praktikinstitutionen. Den studerende har færdigheder i at: Beskrive og analysere livsbetingelser og sociale problemer. Foretage faglige prioriteringer i forhold til borgerens ressourcer. Mestre færdigheder og varetage funktioner i socialrådgivning relateret til opgaverne i den studerendes praktikinstitution, fx rådgivning, koordination, myndighedsudøvelse, anvendelse af juridisk metode, forhandling og udvikling. Formidle faglige problemstillinger, løsninger og afgørelser målrettet og forståeligt. Indgå i drøftelser og udvikling af praktikinstitutionens arbejde. Den studerende har kompetencer i at: Indgå i og reflektere over praktikinstitutionens organisatoriske rammer. Kommunikere og samarbejde med forskellige målgrupper. Håndtere modsætningsfyldte krav og forventninger. Beskrive forventet effekt, kvalitet og pris i forhold til praktikinstitutionens sociale indsats. Indgå i tværprofessionelt samarbejde. Identificere egne faglige og personlige forudsætninger og egne læringsbehov i tilknytning til professionen. Den mundtlige prøve bedømmes godkendt/ikke godkendt. Framelding til den mundtlige prøve Framelding til den mundtlige prøve skal ske senest den 10. hverdag i praktikken. Danmark: For studerende med praktik i Danmark skal det ske pr. mail til Anne Mette Brønnum Udland For studerende med praktik i udlandet skal det ske pr. mail til Mona Preetzmann Senere framelding vil blive registreret med et forsøg. Reeksamen og ny modulprøve Den studerende har tre forsøg i forhold til den mundtlige prøve og praktikmodulet skal være bestået inden bacheloreksamen på 7. semester. 21\n22 Den studerende som ikke gennemfører den mundtlige prøve eller, som opnår bedømmelsen ikke godkendt, genafleverer eller udarbejder en ny opgave. Den studerende kan drøfte dette med eksaminator efter klagefristens udløb. Herefter træffer den studerende beslutning herom. Reeksamen afvikles snarrest muligt og den studerende og underviser vil modtage et brev fra eksamensadministrationen med et nyt afleveringstidspunkt for den skriftlige opgave og den mundtlige prøve. For hold som gennemfører praktikken i forårssemestret, vil det blive forsøgt at gennemføre re- og sygeeksamen i august måned. Udland: Såfremt den mundtlige prøve ikke, som planlagt, kan afholdes på Via meeting grundet tekniske årsager, vil der kunne dispenseres herfra ved henvendelse til eksamenskoordinator Iben Hansen Ved en sådan dispensation vil den mundtlige prøve blive afholdt samtidig med re- og sygeeksaminer. Vedrørende den mundtlige prøve henvises til eksamensordningen for modul 7, som findes på Lokalintra, Eksamensbekendtgørelse nr. 714 af og Studieordningen (institutionsdel) for Socialrådgiveruddannelsen særligt kap. 7.3 om prøvebestemmelser. 22\n23 Øvrige forhold under praktikken Danmark: Vært for studerende fra uddannelsens modul 2. Af studieplanen for modul 7 fremgår det, at praktikanten, som gennemfører praktikken i Danmark, skal være vært for studerende fra uddannelsens 1. semester. Studerende fra Århus som gennemfører deres praktik i Danmark, skal i den sidste del af praktikperioden være vært for en til tre studerende fra uddannelsens 1. semester modul 2. Undervisningen forbereder de studerende på besøget. Modul 2 tager udgangspunkt i rammerne for socialrådgiverens arbejde og den studerende fra modul 2, skal efter praksisbesøget være med til at skrive en gruppeopgave, hvor der tages udgangspunkt i den kontekst de har besøgt. Besøget har en varighed af 2 sammenhængende arbejdsdage. Praktikanten udarbejder et program for de to dage og mailer senest en uge før besøget - programmet til den studerende som kommer på besøg. For praktikanten er formålet med besøget, at praktikanten får træning i at formidle praktikinstitutionens formål, opgaver og praksis med særlig vægt på praktikstedets organisatoriske, juridiske, politiske og økonomiske rammer og disse rammers betydning for det socialt faglige arbejde. For den studerende fra modul 2 er formålet: - At opnå viden om socialrådgivning og socialrådgiverens rolle i en konkret praksiskontekst - At opnå viden om de politiske, organisatoriske og retslige rammer for en konkret socialrådgiverkontekst og disse rammers betydning for det sociale arbejde - At reflektere over professionens etikgrundlag ud fra en konkret praksiskontekst - At få inspiration til den projektopgave der efterfølgende skal udarbejdes På Studienet under holdnummer 4. sem/praktik, vil der ca. 3 uger inden praktikbesøget fremgå en liste over, hvem hver enkelt praktikant får besøg af, og hvilke datoer besøgene ligger på. Udland: Beskrivelse af praktikstedet Den studerende udarbejder en beskrivelse af praktikstedet til brug for kommende studerende, som overvejer at gennemføre praktikken i udlandet. Beskrivelsen af praktikstedet udarbejdes efter følgende disposition: 23\n24 Praktikinstitutions navn: Vejleders navn: Adresse: Tlf.nr.: Praktikantens navn: Praktikperiode: Hold: Praktikantens arbejdstider: Hjemmeside: Beskrivelse af institutionen: Politiske og organisatoriske rammer (kommune, region, stat, NGO, andet): Retlige rammer: Institutionens/afdelingens formål: Målgruppe(r): Metoder: Personale: Socialrådgiver/praktikvejleders funktion og arbejdsopgaver: Praktikantens funktion og arbejdsopgaver (hvis forskellige fra vejleders): Samarbejdspartnere (interne og eksternt): Ved praktik i udlandet: Gode råd til kommende praktikanter på samme destination om f.eks.: Visum Vaccinationer Billige billetter Boligsøgning Ting som er nødvendige eller unødvendige at tage med Kulturelle do's and don'ts Prisniveau på destinationen, evt. råd vedr. legatsøgning Må kommende praktikanter kontakte dig når du kommer hjem. Hvis ja, hvordan? Beskrivelsen es til Anke Beuck 24\n25 Bilag 1. Beskrivelse af kerneområder for Socialrådgiveruddannelsen 1. Teorier, metoder og etik inden for socialt arbejde. 35 ECTS Kerneområdets indhold er teorier, begreber og metoder inden for socialt arbejde og socialrådgivning, der leverer et fagligt og metodisk handlegrundlag i professionsudøvelsen. Socialt arbejde er vidensbaseret og funderet på en professionel etik. Socialt arbejde har et bredt virkefelt og udøves i forskellige konkrete faglige kontekster og organiseringer. Kerneområdet dækker en række professionelle færdigheder og kompetencer i socialt arbejde. 2. Individet i samfundet, menneskers udvikling og sociale relationer. 20 ECTS Kerneområdets indhold er teorier, begreber og viden om menneskets udvikling, dets sociale relationer og samspillet mellem individ og samfund. Det sociale arbejde baserer sig på forståelse af samfundsmæssige, kulturelle og individuelle processer som nødvendige forudsætninger for hensigtsmæssige handlinger, færdigheder og kompetencer i praksis, herunder en opmærksomhed på generelle betingelser og borgerperspektiver. 3. Sociale problemer, ledighed og livsbetingelser. 20 ECTS Kerneområdets indhold er teorier, begreber og viden om sociale problemer, ledighed og livsbetingelser - de årsagsmæssige sammenhænge og handlemuligheder. Sociale problemer forstås i en kontekst, hvor såvel biologiske, psykologiske, sociale som samfundsmæssige forhold spiller sammen. Sociale problemer er det sociale arbejdes primære genstandsfelt, og forståelsen af og perspektivet på sociale problemer er afgørende for strategier og muligheder i professionsudøvelsen. Kerneområdet leverer færdigheder og kompetencer i at beskrive, analysere, vurdere og handle i forhold til sociale problemer på individ-, gruppe-, organisations- og samfundsniveau. 4. Velfærdspolitik og den retlige regulering af socialfaglige indsatser. 20 ECTS Kerneområdets indhold er teorier, begreber og viden om den velfærdsstatslige og politiske bestemmelse af det sociale arbejdes mål, opgave og funktion, som kommer til udtryk på forskellige områder, og som angiver den retlige regulering af sociale indsatser. Regler om rådgivning og vejledning, hjælp og støtte er i velfærdsstaten fastlagt juridisk og angiver de materielle retlige muligheder og betingelser for at håndtere sociale problemer i praksis. Det indgår som færdigheder og kompetencer at kunne handle som retsanvender i socialt arbejde og rådgive om den enkeltes retsstilling. 5. Organisation og økonomiske rammer for indsatser på det sociale og det arbejdsmarkedspolitiske område. 20 ECTS Kerneområdets indhold er teorier, begreber og viden om organisation og økonomiske betingelser som kontekst for udførelsen af alt professionelt socialt arbejde. Særligt for socialt arbejde i offentlige forvaltninger gælder, at det er underlagt forvaltningsretlige rammer og bemyndigelser og håndterer sociale problemer under hensyn til økonomiske muligheder. Socialt arbejde udfø- 25\n26 res ofte i samarbejde med andre og er tværprofessionelt anlagt med socialrådgiveren i en koordinerende rolle. Kerneområdet giver færdigheder og kompetencer inden for organisation og ø- konomi. 6. Evaluering, udvikling og kvalitetssikring af socialt arbejde. 15 ECTS Kerneområdets indhold er teorier, begreber og viden om produktion og anvendelse af viden i socialt arbejdes praksis. Viden om socialt arbejde udvikles på mange aktørniveauer. Der anvendes en mangfoldighed af metoder og tilgange til at skabe viden om, udvikling af og innovation i socialt arbejde. I kerneområdet sættes fokus på evidens- og forskningsbaseret, samt praksis- og erfaringsbaseret viden. Kerneområdet leverer færdigheder i evaluering og kvalitetssikring samt et fokus på egen læring og udvikling af praksis. 26\n27 Bilag 2 Denne skabelon findes på Studienet.via.dk under holdnummer RA12S14SEM og RA12S24SEM/Modul 7 Skema til udarbejdelse af praktikplan Navn Tlf. nr.: VIA mail: Hold: Praktikperiode: Praktikinstitution: Afdeling: Adresse: Tlf. nr.: Mail: Afdelingsleder: Praktikvejleder: Underviser: Daglige arbejdstider: Fravær meldes til: Fysisk placering: Dato:.. Underskrift praktikant:. Underskrift praktikvejleder:.. 27\n28 Du skal være opmærksom på, at alle punkter skal udfyldes. Kort præsentation af dit praktiksted og den målgruppe, som praktikstedet arbejder i forhold til: Hvad: Læringsmål for modul 7 og vejledning til fortolkning af disse Hvordan: Vil den studerende arbejde med at opnå/indfri de enkelte læringsmål på praktikstedet Hvornår: Skal/kan den studerende indfri dette læringsmål (tidsplan/prioritering) Den studerende skal have viden om: Læringsmål: De politiske, retlige, økonomiske og organisatoriske rammer for praktikinstitutionen. Vejledning til fortolkning: Den studerende skal kunne: Redegøre for de politiske rammer for praktikinstitutio nen. F.eks. de politiske rammer indenfor offentlige, frivillige eller private praktikinstitutioner. Redegøre for de retlige rammer for praktikinstitutionen og for dens målgruppe. Herunder eksempler på de juridiske regler 28\n29 for forvaltningen af praktikinstitutionen. Redegøre for den økonomiske ramme for praktikinstitutio nen. Eksempelvis kunne redegøre for relevante dele af praktikinstitutio nens økonomiske ramme. Redegøre for den organisatoriske ramme for praktikinstitutio nen. F.eks. hvilken type af organisation er der tale om. Læringsmål: De sociale problemer og livsbetingelser for praktikinstitutionens målgruppe. Vejledning til fortolkning: Med afsæt i udvalgte eksempler skal der gøres rede for sociale problemer og livsbetingelser, som praktikinstitutionens målgrupper har. Læringsmål: Praktikinstitutione ns værdier og etiske dilemmaer samt valg af metoder og indsatser. Vejledning til fortolkning: Redegøre for 29\n30 praktikinstitutio nens værdier. Redegøre for refleksioner over dilemmaer i praktikinstitutio nen med udgangspunkt i professionsetikken. Redegøre for praktikinstitutio nens valg af metoder og indsatser. Læringsmål: Tværprofessionelt samspil som det udfolder sig i praktikinstitutione n. Vejledning til fortolkning: Redegøre for hvilke professioner der arbejdes sammen med og i hvilke sammenhænge. Den studerende skal have færdigheder i at: Læringsmål: Beskrive, analysere og vurdere livsbetingelser og sociale problemer. Vejledning til fortolkning: Beskrive konkrete livsbetingelser og sociale problemer, som de kommer til udtryk i den studerendes 30\n31 praktikområde. Foretage en analyse på baggrund af beskrivelsen. Foretage en vurdering på baggrund af beskrivelsen og analysen. Læringsmål: Foretage faglige prioriteringer i forhold til borgerens ressourcer. Vejledning til fortolkning: Foretage en analyse af borgerens ressourcer og en begyndende faglig prioritering af disse. Læringsmål: Mestre færdigheder og varetage funktioner i socialrådgivning relateret til opgaverne i den studerendes praktikinstitution, f.eks. rådgivning, koordination, myndighedsudøvels e, anvendelse af juridisk metode, forhandling og udvikling. Vejledning til fortolkning: Foretage opgaveløsning indenfor socialrådgivning og socialt arbejde herunder anvende relevant 31\n32 lovgivning og juridisk metode og navigere i et kompliceret regelsæt. Opgaveløsningen kan f.eks. være at forebygge og løse sociale problemer samt planlægge, koordinere, gennemføre, evaluere eller udvikle socialfaglige indsatser på individ, gruppe-, organisationsog samfundsniveau indenfor det offentlige, private eller frivillige regi. Læringsmål: Formidle faglige problemstillinger, løsninger og afgørelser målrettet og forståeligt. Vejledning til fortolkning: Formidle faglige problemstillinge r, løsninger og afgørelser målrettet og forståeligt. Læringsmål: Indgå i drøftelser og udvikling af praktikinstitutionens arbejde. Vejledning til fortolkning: Indgå i og bidrage med overvejelser om praktikinstitutio nens arbejde. 32\n33 Den studerende skal have kompetencer til at: Læringsmål: Indgå i og reflektere over praktikinstitutionens organisatoriske rammer. Vejledning til fortolkning: Indgå i og handle i den politiske og organisatoriske ramme for praktikinstitutionen. Reflektere over praktikinstitutio nens ramme i forhold til dens beslutningsprocesser relateret til egen praksis. Læringsmål: Kommunikere og samarbejde med forskellige målgrupper. Vejledning til fortolkning: Kommunikere og samarbejde med borgere og samarbejdspartn ere internt og eksternt. Læringsmål: Håndtere modsætningsfyldte krav og forventninger. Vejledning til fortolkning: 33\n34 Håndtere socialrådgiverfu nktionen i det krydspres der kan være i modsætningsfyldte krav og forventninger ud fra et borger-, organisatorisk-, lovgivnings- og etisk perspektiv. Læringsmål: Beskrive forventet effekt, kvalitet og pris i forhold til praktikinstitutione ns sociale indsats. Vejledning til fortolkning: Anvende socialfaglige forståelse for borgernes problematikker i relation til de eksisterende rammer og ressourcer i den givne organisering. Herunder forståelse for budgetter og vurderingen af 1) kvalitet, 2) effekt og 3) pris i løsningsforslag. Læringsmål: Indgå i tværprofessionelt samarbejde. Vejledning til fortolkning: Bidrage socialrådgiverfa gligt. Inddrage viden og kunnen fra andre faggrupper. 34\n35 Identificere socialrådgiverrol len i tværprofessionelt samarbejde. Læringsmål: Identificere egne faglige og personlige forudsætninger, egne læringsbehov i tilknytning til professionen. Vejledning til fortolkning: Afdække og beskrive egne faglige forudsætninger for at udøve fagprofessionen. Afdække og beskrive egne personlige forudsætninger for at udøve fagprofessionen. Afdække og beskrive egne læringsbehov for at kunne udøve fagprofessionen. Praktiske forhold: Samarbejdet med praktikvejleder, aftaler om tidspunkter for vejledning og supervision evt. andet? Hvem er ansvarlig for praktikanten i tilfælde af praktikvejleders fravær? Andet f.eks. i tilfælde af kort udstationering på anden institution formål og indhold: Den skriftlige opgave: Hvis vejleder ønsker at gennemlæse den skriftlige 35\n36 opgave forud for aflevering, beskrives hvornår (umiddelbart inden afleveringen) og hvordan (i form af mail eller papirversion)? 36\n37 Bilag 3 Skabelon for referatet på statusmødet- Denne skabelon findes på Studienet.via.dk under holdnummer RA12S14SEM og RA12S24SEM/Modul 7 Statusmøde Praktikantens navn: Hold: Praktikinstitution: Praktikvejleder(e): Status på praktikforløbet: Aftale om fremtidige arbejdspunkter: Dato:. Underskrift: Praktikant: Praktikvejleder: Underviser:. 37\nPraktik håndbog. International Linje. Praktikhåndbog for International Linje. Efterår 2010\nPraktik håndbog International Linje Praktikadministrationen for uddannelsespraktikken International koordinator Anke Beuck dir.tlf.: +45 8755 3306 e-mail: anbe@viauc.dk Praktikleder Ulla Ravn dir.tlf.:


°HOTEL LE GRAND TOURS 3* (Frankrig)\nOversigt Det 3-stjernede Le Grand byder på en fremragende beliggenhed, ikke langt fra Jardin Botanique de Tours, Parc des Expositions Tours og Prieure de Saint-Cosme. Denne ejendom ligger i centrum af Tours, få minutter fra kongrescentre og udstillingscentre. Det vil tage dig 10 minutter at gå til de populære Aquarium du Val de Loire, Musee des Beaux-Arts og Musee du Compagnonnage. Dette elegante hotel byder på en beliggenhed tæt ved en dal. St Symphorien lufthavn ligger 10 minutters kørsel fra hotellet.\nVærelser Dette hotel består af Large-værelse for 3 personer, Classic 2-personersværelse og Comfort-dobbeltværelse, som indeholder en moderne indretning samt klimaanlæg med individuel styring, satellit-tv, en værdiboks, telefon med direkte opkaldslinje og en personlig computer. Disse lydisolerede hotelværelser har en gårdhaven udsigt. Gæsteværelser omfatter mosaikgulv og møbler af valnøddetræ.Spis Om morgenen serveres en kontinental morgenmad på restauranten. Hotellets gastronomiske restaurant tilbyder lækre måltider. Gæsterne kan slappe af i loungebaren, som serverer eksotiske drinks.Services Det hjælpsomme personale står altid til rådighed med roomservice, en shopping-service og biludlejning.Slap af Fritidsfaciliteterne omfatter en golfbane, en balsal og en gårdhave.\nLe Theleme (mad: Fusion)\nFrenchHOTEL AWARDSHighly RecommendedToursLe GrandIfølge gæsteanmeldelser, er hotellet bedømt somBedste designhoteller i Frankrig\n73% synes godt om dette, baseret på 92 anmeldelserMad: Fusion\n70% synes godt om dette, baseret på 27 anmeldelserMad: Vietnamesisk, Asiatisk fusion, KinesiskPrisklasse: 59 DKK -\n7.4/10Hoteller i nærhedenGrand Hotel De Tours3 stars0.1 kmTerminus Hotel Tours2 stars0.1 kmDe L'Europe Hotel Tours2 stars0.1 kmCitotel De L'Europe Tours2 stars0.1 kmDe Rosny Hotel Tours2 stars0.2 kmOceania L'Univers Tours Hotel4 stars0.2 kmSejours & Affaires Tours Leonard De Vinci Hotel2 stars0.2 kmAlliance Tours City Centre Hotel4 stars0.3 kmBest Western L'Artist Hotel Tours3 stars0.3 kmUrban Style Criden Hotel Tours2 stars0.4 kmStars Tours Hotel2 stars7 kmByer i nærhedenHoteller i Montbazon - 12 kmHoteller i Montlouis-sur-Loire - 10 kmHoteller i Rochecorbon - 6 kmHoteller i Joue-les-Tours - 6 kmHoteller i Chambray-lès-Tours - 6 kmHoteller i Luynes - 10 kmHoteller i Villandry - 14 kmHoteller i Veigne - 12 kmHoteller i Noizay - 16 kmHoteller i Saint-Avertin - 4 kmPopulære destinationerHotel i OdenseHotel Hua HinTenerife HotellerHoteller Nær Kastrup LufthavnKøbenhavn Hoteller BilligHoteller Rom CentrumAmsterdam Hotel CentrumHotel RibeKorsika HotelSverige HotelHoteller i hele verdenCarlton Hotel GuldsmedenSpringfield Hotel LondonHoliday Inn LuebeckIvbergs Hotel Charlottenburg BerlinNyborg Strand HotelHotel Rubicon PragEast Side Hotel BerlinScandic HvidovreScandic Hotel HorsensHostel BornholmHotel Dalgas i BrandeHoliday Inn Berlin City WestHotel VildbjergCopenhagen Airport HotelHelnan HotelPalma Bay Club ResortHotel Turbo ClubVejen KroHotel-Pension Victoria BerlinAston Hotel KarlskronaPopulære ferierFerie IstanbulRejse Til MarmarisCambodia Rejser


Opsamlingsnotat. Fællesseminar mellem Det lokale Beskæftigelsesråd og Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget i Allerød Kommune - PDF Free Download\nDownload "Opsamlingsnotat. Fællesseminar mellem Det lokale Beskæftigelsesråd og Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget i Allerød Kommune"\n1 Opsamlingsnotat Fællesseminar mellem Det lokale Beskæftigelsesråd og Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget i Allerød Kommune 7. februar 2011\n2 Indledning Det lokale Beskæftigelsesråd og Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget i Allerød Kommune afholdt den 7. februar 2011 et fællesseminar. På seminaret blev der sat fokus på at gøre status for indsatsen samt udpege og drøfte udfordringer og sigtepunkter for de kommende års beskæftigelsesindsats i Allerød Kommune. Det overordnede formål med seminaret var at give deltagerne mulighed for at drøfte og arbejde med følgende centrale temaer og indsatser: Indsatsen for de unge Indsatsen for de jobklare Indsatsen for sygedagpengemodtagere Indsatsen for de svage kontanthjælpsmodtagere (de indsatsklare) For hver af de fire indsatser / målgrupper blev der arbejdet med: Hvilke udfordringer står Allerød overfor? Hvad er status på indsatsen? Hvilke sigtepunkter og mål kan der formuleres for indsatsen? Hvilke strategier skal der arbejdes med for at nå målene? Hvordan prioriteres der på tværs af de forskellige målgrupper og indsatser Hvad kan LBR og Erhvervs- og beskæftigelsesudvalget gøre for at understøtte indsatsen og realiseringen af målene? I dette notat er foretaget en kort opsamling på de centrale drøftelser, budskaber og ideer fra seminaret. I afsnit 1 er foretaget en kort opsamling på de overordnede beslutninger, der blev truffet på seminaret vedrørende prioriteringer af aktiviteter og indsatser for den kommende periode. Dernæst er foretaget en opsamling på de udfordringer, strategier og udviklingsaktiviteter, som blev drøftet og foreslået på seminaret under ovennævnte fire indsatser / målgrupper.\n3 1. Prioriteringer af aktiviteter for den kommende periode På seminaret blev der med afsæt i drøftelserne af indsatsen for de unge, de jobklare, sygedagpengemodtagerne og de svage kontanthjælpsmodtagere truffet en række overordnede beslutninger vedrørende prioritering af forskellige aktiviteter og indsatser i den kommende periode. Det blev besluttet at prioriterer følgende aktiviteter og indsatser: Virksomhedsindsatsen Der var på seminaret bred enighed om behovet for og værdien af at opprioritere virksomhedsindsatsen i Allerød Kommune. Det blev derfor besluttet: At der skal udarbejdes et oplæg til Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget og Det lokale Beskæftigelsesråd om virksomhedsindsatsen i Jobcenter Allerød i de kommende år At oplægget bl.a. skal beskrive formål, mål, fokus, indhold og resultatkrav for virksomhedsindsatsen samt økonomien til ansættelse af en virksomhedskonsulent At oplægget giver et bud på en funktionsbeskrivelse for en virksomhedskonsulent At oplægget danner udgangspunkt for en drøftelse i Udvalget og LBR om den fremadrettede virksomhedsindsats i Allerød At det overvejes og undersøges om det er muligt at gå sammen med nabokommunerne om udvikling af virksomhedsindsatsen evt. ved at søge midler fra socialfonden mv. Ungeindsatsen Der var på seminaret bred enighed om behovet for og værdien af at prioritere ungeindsatsen i Allerød Kommune. Der var samtidig enighed om, at der allerede var truffet en række beslutninger og igangsat en række initiativer på området og at det derfor var vigtigt at samle op på og evaluere, hvordan disse initiativer virker. Det blev derfor besluttet: At der skal samles op på samarbejdet med UU - herunder: Hvordan fungerer samarbejdet i dag?, Hvordan løser UU sine opgaver?, Hvordan løser Allerød Kommune sine opgaver?, Hvordan fungerer snitflader og opgavefordelingen omkring ungeindsatsen? At der skal foretages en opsamling på, hvordan ungekoordinatoren virker At der i jobcentret sættes særlig fokus på indsatsen for de svage unge i alderen år. Herunder udvikling af nye tilbud og tilbudsformer til gruppen. At det overvejes og undersøges om det er muligt at gå sammen med nabokommunerne om udvikling af indsatsen for de svagere unge særlig fokus på at udvikle nye tilbud og tilbudsformer for gruppen. Sygedagpengeindsatsen Der blev på seminaret peget på et behov for at udvikle og afprøve nye tilbud til sygedagpengemodtagere med forskellige psykiske lidelser og stress. Det blev derfor besluttet: At der i løbet af 1. halvår 2011 udarbejdes et forslag til LBR til et forsøg / projekt omkring sygedagpengemodtagere med forskellige psykiske lidelser og stress At det undersøges om der er andre jobcentre der er interesseret i et samarbejde på området herunder om det er muligt at søge centrale puljer 2\n4 Andre beslutninger Det blev foreslået at undersøge mulighed for at få udviklet brugbare progressionsmål for indsatsen for de svagere grupper. Mål der kan vise om de svagere grupper bevæger sig tættere på job og selvforsørgelse via jobcentrets indsats. Det undersøges om der er andre jobcentre der er interesseret i at deltage i udviklingen og der kan tages kontakt til Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland i ft. udvikling og medfinansiering. Udover enigheden om at prioritere ovenstående aktiviteter og indsatser, var der på seminaret enighed om, at et velfungerende samarbejde mellem Det lokale Beskæftigelsesråd og Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget, er den helt afgørende forudsætning for at få succes med de kommende års beskæftigelsesindsats i Allerød Kommune. Der var derfor bred enighed om, at samarbejdet og dialogen mellem Det lokale Beskæftigelsesråd og Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget skal prioriteres højt i de kommende år. 2. Indsatsen for de unge i Allerød Kommune De unge er sårbare i den aktuelle situation på arbejdsmarkedet. Det viser sig bl.a. ved, at antallet af unge ledige er steget, at en del unge mangler en praktikplads, og at mange unge med personlige og/eller sociale problemer har svært ved at få et fodfæste på arbejdsmarkedet eller ved at gennemføre en uddannelse. Samtidig peger udviklingen på arbejdsmarkedet på, at virksomhederne i fremtiden i stigende grad vil efterspørge mere veluddannede og omstillingsparate medarbejdere. Det betyder, at de nye job, der oprettes generelt stiller større uddannelsesmæssige krav end de job, der nedlægges eller flyttes til udlandet. Udviklingen skærpes af, at mange veluddannede og erfarne borgere nærmer sig pensionsalderen. Ovenstående udvikling kan også få store konsekvenser i Allerød Kommune. Det vurderes, at Allerød Kommune har en stor gruppe af ressourcestærke unge der via begrænset indsats nok skal klare sig i forhold til uddannelse og job. Der er imidlertid også en gruppe af mere svage unge eksempelvis unge med psykiske problemer mv. For denne gruppe af unge er der risiko for, at de ikke opnår en uddannelse og at de får lange ledighedsperioder eller marginaliseres på arbejdsmarkedet. På seminaret blev der blandt andet sat fokus på følgende tiltag, der kan understøtte den lokale beskæftigelsesindsats i arbejdet med ungeindsatsen: 3\n5 Der var bred enighed om, at ungeindsatsen skal prioriteres højt i de kommende år. Det blev foreslået at der sættes særlig fokus på de lidt svagere unge i alderen år. Der blev foreslået følgende sigtepunkter og mål for ungeindsatsen: Målet i beskæftigelsesplan 2011 skal fastholdes og nås. Allerød Kommune kan fastsætte et mål, der ligger over målet på landsplan (95%) for, hvor stor en andel af en ungdomsårgang der skal gennemføre en ungdomsuddannelse Allerød Kommune kan fastlægge et mål for, hvor mange unge der skal have gennemført en kompetencegivende uddannelse når de fylder 30 år. Målet/sigtet for indsatsen for de unge er en indsats der tager udgangspunkt i den enkelte unge og hvor indsatsen afpasses efter den unge og sigter på uddannelse og beskæftigelse. Der blev peget på følgende muligheder for at udvikle og styrke indsatsen for de unge: Udgangspunkt i den enkelte unge udvikling af en endnu bedre afdækning og screening af de unge og en mere individuel og målrettet indsats Mere fokus på de unges ressourcer og mere fokus på at bygge videre på ressourcerne i indsatsen. Pas på at diagnoser og barrierer ikke fylder for meget og ligger begrænsninger for indsatsen. Bedre samarbejde om og koordinering af indsatsen for de unge på tværs af de mange aktører der agerer på ungeområdet Mere fokus på andre typer af uddannelser for de svage unge eksempelvis GVU Etablering af flere pladser i virksomhederne til målgruppen af unge. Det gælder både pladser til de svagere unge med fokus på personlig udvikling og praktikpladser til de unge, der skal vælge eller er i gang med en uddannelse. Kommunes egne arbejdspladser kan gå forrest i forhold til at etablere pladser til de svagere unge. Der blev peget på at udvalget og LBR kan understøtte indsatsen ved: At fastholde fokus på ungeindsatsen og prioritere indsatsen At følge op på om de igangsatte aktiviteter i jobcentret og i forhold til samarbejdspartnerne giver de ønskede resultater At undersøge om andre jobcentre vil samarbejde om at udvikle indsatsen for særlige grupper af de unge At være positiv overfor at udvikle ungeindsatsen herunder nye tilbud og brugen af mentorer mv. 3. Indsatsen for de jobklare i Allerød Kommune Den igangværende lavkonjunktur har betydet, at ledigheden og langtidsledigheden er steget i Allerød Kommune. Det er en udfordring fordi lange ledighedsperioder udgør en risiko for mere permanent marginalisering fra arbejdsmarkedet. Særlig de ledige ufaglærte og ledige med forældede uddannelser vurderes at være i risiko for langtidsledighed og marginalisering. Beskæftigelsesindsatsen kan ikke påvirke hvor mange der bliver ledige, men kan derimod være med til at påvirke hvor lange ledighedsperioder den enkelte ledige opnår. Et vigtigt fokusområde for indsatsen i de kommende år i Allerød bliver derfor at begrænse varigheden af ledighedsperioderne. 4\n6 På seminaret blev der blandt andet sat fokus på følgende tiltag, der kan understøtte den lokale beskæftigelsesindsats i arbejdet med de jobklare: Der var bred enighed om at indsatsen for de ledige og indsatsen for at forebygge og afhjælpe langtidsledighed skal prioriteres i de kommende år. Der blev foreslået følgende sigtepunkter og mål for indsatsen for de jobklare: Fokus på at fleste mulige ledige opnår job hurtigst muligt Hovedfokus i indsatsen skal være at forebygge og afhjælpe langtidsledighed Tidlig identifikation og målrettet indsats for ledige i risiko for langtidsledighed Fokus på jobsøgning også for de personer der er i gang med aktivering Fokus på at bevare de lediges eget initiativ og ansvar i forhold til at søge og finde job pas på ikke at omklamre eller fratage de ledige ansvaret Der blev peget på følgende muligheder for at udvikle og styrke indsatsen for de jobklare: Netværk / jobklubber i forhold til jobsøgning for de ledige. Eksempelvis etablering af netværk med fokus på jobsøgning inden for et bestemt område. Netværket styres af en tovholder og deltagerne kan være ledige, beskæftigede og virksomheder Synliggørelse af den lediges økonomi i forbindelse med opkvalificering eksempelvis i forhold til bl.a. voksenlærlingeordningen Undersøge mulighederne for et tættere samarbejde med a-kasserne om indsatsen for nyledige. Kan indsatsen optimeres via et tættere samarbejde. Der blev peget på følgende muligheder for at udvikle samarbejdet med virksomhederne: Ansættelse af virksomhedskonsulent og udarbejde strategi for virksomhedsindsatsen Et tættere samarbejde og en tættere dialog med virksomhederne om fremtidige behov og hvor der kan skabes åbninger for ledige i forhold til job eller løntilskudspladser. Dialog med virksomhederne om deres fremtidige behov for arbejdskraft og med afsæt i denne dialog salg af jobcentrets målgrupper og tilbud mv. Udvikling af særlige samarbejdsaftaler med virksomheder om praktik- eller løntilskudspladser som introduktion til nye jobområder for den enkelte ledige. Etablering af jobrotationsprojekter skal ske i samarbejde med andre jobcentre. Udarbejde en ansøgning om socialfondsmidler til at udvikle virksomhedsindsatsen Der blev peget på at udvalget og LBR kan understøtte indsatsen ved: Fastholde fokus på og prioritering af området Beslutning om og konkretisering af virksomhedsindsatsen Undersøge muligheder for samarbejde på tværs af flere jobcentre 4. Indsatsen for sygedagpengemodtagere i Allerød Kommune Sygefraværet udgør fortsat en udfordring i Allerød Kommune. Private virksomheder og offentlige institutioner mister arbejdskraft som følge af sygefraværet og den kommunale økonomi belastes samtidig af udgifterne til sygedagpenge. Samtidig afspejler sygefraværet også en belastning af de sygemeldte borgere, der ikke kan passe deres arbejde og har risiko for at ende i en social deroute, såfremt sygefraværet bliver langvarigt. 5\n7 På seminaret blev der blandt andet sat fokus på følgende tiltag, der kan understøtte den lokale beskæftigelsesindsats i arbejdet med sygedagpengemodtagere: Der var enighed om at sygefravær og særligt det lange sygefravær fortsat udgør en udfordring og at det derfor er vigtigt at fastholde fokus på området de kommende år. Der blev foreslået følgende sigtepunkter og mål i indsatsen for sygedagpengemodtagere: At nå målet i beskæftigelsesplanen for 2011 om ca. 30 sager over 52 uger At der skabes mening med de lovpligtige samtaler for de syge særlig en udfordring i samtalerne for de alvorlige og langvarige syge At også tages udgangspunkt i de raske kan der læres noget af de raske i forhold til indsatsen for de syge? Der blev peget på følgende muligheder for at udvikle og styrke indsatsen: Der er et behov for udvikling af nye og anderledes metoder, værktøjer og tilbud til de stressramte. Nye metoder, værktøjer og tilbud til stressramte, skal både afhjælpe stress og skal samtidig kunne forebygge, at den sygemeldte igen rammes af stress efter raskmelding Et udviklingsprojekt målrettet de kommunale arbejdspladser der leverer mange af de sygemeldte. Fokus på at klæde arbejdspladsen og ledelsen bedre på i forhold til at forebygge sygemeldinger og fastholde sygemeldte medarbejdere. Samarbejde med andre teams i forvaltningen Der blev peget på følgende muligheder for at udvikle samarbejdet med virksomhederne: Bedre og mere effektiv kontakt til arbejdsgiverne tidligt i sygeforløbet Korps af eksperter der kan rådgive om forebyggelse af sygefravær samt om hvordan allerede sygemeldte medarbejdere fastholdes Der blev peget på at udvalget og LBR kan understøtte indsatsen ved: Sætte og fastholde fokus på, hvordan sygefraværet kan reduceres i Allerød Kommunes egne virksomheder. Kompetenceudvikling af de kommunale ledere i forhold til hvordan sygefravær kan forebygges og hvordan syge medarbejdere kan vende tilbage på jobbet og fastholdes i jobbet 5. Indsatsen for de svage grupper i Allerød Kommune En af de centrale udfordringer i den nuværende konjunktursituation er at fastholde en tilstrækkelig og målrettet indsats for de svagere kontanthjælpsmodtagere (de indsatsklare). Og at sikre gode resultater af indsatsen i form af, at de svagere grupper bevæger sig tættere på job. Gruppen af indsatsklare er sammensat, og dækker over personer, der har meget forskellige ressourcer og barrierer i forhold til at opnå et job. Den sammensatte grupper kræver en differentieret indsats med forskellige typer af tilbud og metoder. På seminaret blev der blandt andet sat fokus på følgende tiltag, der kan understøtte den lokale beskæftigelsesindsats i arbejdet med de svagere grupper: 6\n8 Der blev foreslået følgende sigtepunkter og mål i indsatsen for de svagere grupper: Antallet af indsatsklare skal nedbringes jf. målet i beskæftigelsesplan 2011 Der blev peget på følgende muligheder for at udvikle og styrke indsatsen: Håndholdt og individuel indsats, der tager udgangspunkt i den enkelte borgers ressourcer og barrierer i forhold til job Fastholde og udvikle brugen af mentorer i indsatsen Inddrage nogen med en anden tilgang end systemets /andre øjne på borgeren end sagsbehandlerne eksempelvis ved at bruge mentorer meget aktivt i indsatsen Koordineret indsats for gruppen eksempelvis tættere samarbejde med socialafdelingen, sundhedssystemet m.fl. Udvikling af progressionsmål for indsatsen for de svagere grupper. Målinger der kan vise om de svagere grupper bevæger sig tættere på job og selvforsørgelse via jobcentrets indsats. Samarbejde med andre jobcentre om udvikling af særlige tilbud og metoder - eksempelvis omkring udvikling af progressionsmål. Der blev peget på følgende muligheder for at udvikle samarbejdet med virksomhederne: Flere pladser i virksomhederne til gruppen eksempelvis i form af virksomhedscentre målrettet målgruppen Brug af mentorer til at sikre et effektivt forløb på virksomhederne Der blev peget på at udvalget og LBR kan understøtte indsatsen ved: Opstille klare mål og forventninger i beskæftigelsesplanen 7\nArbejdsmarkeds- og Integrationsudvalget, 25-09-2013 Referat fra mødet i Arbejdsmarkeds- og Integrationsudvalget (Indeholder åbne dagsordenspunkter) Mødedato: Onsdag den 25. september 2013 Mødested: KompetenceCenter\nBeskæftigelsesplan 2012 for Allerød Kommune\nBeskæftigelsesplan 2012 for Allerød Kommune Maj 2011 Indholdsfortegnelse Indledning... 1 1. Beskæftigelsespolitiske udfordringer i Allerød... 3 2. Udviklingen i jobcenterets målgrupper... 5 3. Ministerens


Udkantsdanmark by Simon Kudal - issuu\nUdkantsdanmark er moderne Højtuddannede iværksættere forlader byerne for at starte virksomheder langt fra stress og larm i Danmarks yderområder. Her oplever ﬂere, at de bliver lykkeligere af at bo end i storbyerne. SIMON KUDAL | karriere@jp.dk\nI årevis har Udkantsdanmark og ”den rådne banan” været omtalt som et område for sociale tilfælde. Men i løbet af de seneste år er ﬂere og ﬂere selvstændige erhvervsdrivende fra de større byer rykket mod yderområderne. Håbet er, at denne udvikling kan skabe fornyet vækst i baglandet. Illustration: Rasmus Sand Høyer\ndkantsdanmark har de seneste år været synonym med social elendighed, tomme landsbyer og forgældede landbrug. De tider er ved at være forbi, for ﬂere og ﬂere danskere ser yderområderne som en drømmedestination, og en nylig undersøgelse fra Ministeriet for By-, Bolig og Landdistrikter viser, at borgerne i områderne faktisk er lykkeligere end storbyboerne. Samtidig er en ny generation af højtuddannede iværksættere ved at drage fra by mod land for at starte virksomhed i de naturskønne områder, som ellers har fået øgenavnet ”den rådne banan.” »Det er mennesker, der først og fremmest kommer for at leve deres liv på stedet,« forklarer Hanne Tanvig, der er seniorrådgiver ved Skov & Landskab på Københavns Universitet. Ubelyst segment Hun står bag en rapport, der kortlægger iværksætteres aktivitet i forskellige kommuner i yderområderne. Her er hun stødt på gruppen af højtuddannede tilﬂyttere, der skiller sig ud fra de mere traditionelle virksomheder i områderne, ved at de er små og ikke fylder meget i lokalmiljøet. Det skyldes, at de driver deres forretning over internettet og via personlige netværk, som de har opbygget andre steder. »Vi har altså et nyt segment her, og det har hidtil været ubelyst, fordi man mange gange slet ikke kan se dem,” siger hun. De nye iværksættere beskæftiger sig hovedsageligt med avancerede servicer og produkter som\nfor eksempel softwareudvikling, rådgivning, e-handel eller mere klassiske kreative erhverv. »Bosætningen driver dem derhen, og så ﬁnder de først efter bosætningen ud af, at det faktisk kunne være interessant at skabe en ny erhvervsaktivitet,« siger hun. De er draget af naturen og kvaliteter som det lokale sammenhold og muligheden for at kombinere bolig og erhverv i skønne omgivelser. »Det gode liv og bosætningen på stedet bliver integreret med det at drive erhverv. De kombinerer det på en måde, så det ikke altid er let at se, om det er fritid, eller om det er arbejdstid. Det er en del af det her, at de vil forsøge at få en anden livsform frem,« siger hun. Stor investering i yderområder Det er ikke kun iværksætterne, der vil på landet. Hver fjerde dansker drømmer om at eje et sommerhus eller bosætte sig fast i et af yderområderne, 87 pct. mener, at kyster, strande og hav gør yderområderne meget attraktive, mens 60 pct. fremhæver det lokale fællesskab som en stor kvalitet ved at bo på landet. Det viser en undersøgelse fra Realdania, der i øjeblikket er ved at poste 115 mio kr i udviklingsprojekter i yderområderne. »Vi arbejder med alt det her ud fra en erkendelse af, at vi i Danmark har en urbanisering og på den led måske ikke kan forvente den store vækst i Danmarks yderområder, men vi kan godt lave en positiv udvikling på trods af manglende vækst. Og det er vigtigt at skelne mellem, hvad der er udvikling, og hvad der er vækst. Specielt i\nDet gode liv og bosætningen på stedet bliver integreret med det at drive erhverv. De kombinerer det på en måde, så det ikke altid er let at se, om det er fritid, eller om det er arbejdstid. Det er en del af det her, at de vil forsøge at få en anden livsform frem. Hanne Tanvig seniorrådgiver ved Skov & Landskab på KU\nen omstillingstid, hvor man skal ﬁnde ud af, hvad man skal leve af,« siger Karen Skou, der er projektleder i Realdania. Målet med støtteprojektet er at få fokus på bosætning, turisme og planlægning. Tidligere har Realdania haft positive erfaringer med Klitmøller i Thisted Kommune i Nordjylland, der er blevet en mindre surferkoloni ved Vesterhavet. »På trods af fraﬂytning fra Nordjylland generelt og fra Thisted kommune, så er Klitmøller et sted, hvor de ikke har fraﬂytning. Det er jo interessant, at man med de aktiviteter, der foregår der, kan vende en udvikling. Når ﬁskeriet går ned, så ﬁnder man noget nyt at bruge havet til, og ﬁskerne og surferne ﬁnder ud af, at de faktisk kan leve i skøn forening,« siger Karen Skou. Surfkollektiv i Klitmøller I Klitmøller bor Stian Eide, der driver selvstændig it-virksomhed, er formand for surfklubben Cold Hawaii og er en af de iværksættere, Hanne Tanvig har beskrevet i sin rapport. Han er oprindelig fra Norge, men ﬂyttede til Thy i 1995. Dengang vidste han ikke, hvad han ville arbejde med, men han slog sig ned i byen på grund af sin passion for surﬁng. »Jeg har skabt en tilværelse ud fra, hvad jeg har lyst til, i stedet for at ﬂytte til en eller anden by for at få et job. Her er det lidt omvendt, og det giver sådan en sjov følelse at bo et sted, hvor folk egentlig gerne vil bo – i stedet for at bo et sted, hvor folk bor, fordi de kan få et arbejde,« siger han og fortsætter: »Personligt synes jeg, det er fedt at kende folk\nKlitmøller er et eksempel på et område i Udkantsdanmark, hvor fælles interesser har skabt et nyt lokalsamfund. Her har surfere fra forskellige steder valgt at ﬂytte efter deres interesse for høje bølger og samtidig skabe nye erhverv.\nog naboer og kunne gå fra sit hus uden at låse. Alle de der ting, man ikke gør, når man bor i en storby. Det tiltalte mig rigtig meget, at der var sådan lidt mere plads til at leve uden at være bekymret.« I hans virksomhed Stian.eu laver han livestreaming af sportsbegivenheder, netværksløsninger og konsulentarbejde. Han er en femtedel af arbejdskollektivet Cold Hawaii Starﬁsh, hvor alle medlemmerne er selvstændige og på den ene eller anden måde beskæftiger sig med it og moderne kommunikation. »Vi har egentlig et ret godt netværk, for mange af de mennesker, der kommer heroppe, de kommer jo andre steder fra. Jeg arbejder både i Danmark og udlandet. Jeg har været i Australien og Frankrig for at arbejde, og jeg har et projekt kørende med Københavns Brandvæsen. Jeg føler ikke, at der er nogen begrænsninger. Nogle gange ville det være smart at kunne være et andet sted hurtigere, men det har man jo ligesom valgt ikke er det primære,« siger Stian Eide Frygt for landsbydød Selv om Klitmøller er et positivt eksempel på en by i udkantsdanmark med vækst, har Stian Eide haft sine bange anelser. »En af de ting, jeg selvfølgelig har spekuleret på, var, om det var det rigtige at købe et hus og investere i at slå rødder. Hvad nu hvis det hele det dør og bliver en spøgelsesby. Det har jeg overvejet, for der er jo eksempler nok. Du skal ikke køre ret langt herfra, før du ﬁnder rigtig mange tomme huse og forfaldne byer. Så man kan sige, det var en af de største udfordringer,« siger Stian Eide, der kendte ﬁre andre surfere i byen, da han ﬂyttede dertil. »Hvad nu hvis alle de andre surfere ﬂytter, og\nman er helt alene tilbage. Heldigvis har der været god udvikling, så den tanke er ret hurtigt blevet slået til jorden igen.« Iværksættere er fremtiden På trods af modgang er borgerne i udkantsdanmark mindst ligeså lykkelige som de, der bor i byerne. 48 pct. af borgerne på landet føler sig ”meget lykkelige,” mens det i storbyerne er under 40 pct., viser en undersøgelse foretaget af Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter i foråret\nMacArtney Underwater Technology søger: Projektleder Produktionsplanlægger QA/QC Supervisor Maskiningeniør System Sales Manager Mød MacArtney! Med hovedkvarter i Esbjerg (Danmarks offshore centrum), 250 ansatte, 10 internationale datterselskaber og en omsætning på over en halv milliard kroner, er MacArtney Underwater Technology en virksomhed i rivende udvikling. Hos MacArtney kan du forvente et job i en international og vækstmindet virksomhed, hvor fokus er rettet mod udvikling, salg og support af højteknologiske systemer og produkter indenfor undervandsteknologi - til blandt andet offshore, vedvarende energi og forskning. Vores succes er i høj grad baseret på konstant at have det stærkeste team, som kan sætte sig ind i kundens behov for innovative og driftsikre løsninger, der ofte skal kunne modstå naturens stærkeste kræfter. Som MacArtney ansat er man naturligvis sikret kontinuerlig kompetenceudvikling, åbne karrieremuligheder samt konkurrencedygtige ansættelsesvilkår. Vi har en spændende arbejdsplads, hvor en proaktiv, åben og social kultur præger hverdagen.\nInteresseret? Så find yderligere information omkring stillingerne på vores hjemmeside, hvor du også kan læse mere om vores virksomhed og forretningsområder.\n2012. Spørger man Hanne Tanvig, er der ingen tvivl om, at de nye selvstændige kommer til at få stor betydning i fremtiden for Udkantsdanmark, og der kan komme mange ﬂere. »Ved at synliggøre dem, vi trods alt allerede har, kunne man helt sikkert tiltrække mange ﬂere derude og dermed også et andet befolkningsgrundlag, end det vi hidtil har haft. Veluddannede, ressourcestærke mennesker med alliancepartnere placeret over hele kloden,« siger hun.\nArtikel til JP's karriere-tillæg om iværksættere i Danmarks yderområder.


Helligdage i Turkmenistan, et af verdens mest specielle lande\nTurkmenistan er et relativt ungt land, men på trods den unge alder, har de alligevel fået etableret adskillige helligdage. Helligdagene strækker sig fra at hylde en lokal hest, til at hylde landets uafhængighed. Her kommer en oversigt over de Turkmenske helligdage.\nNytårsdag er en hellig dag i Turkmenistan, ligesom mange andre lande. Det turkmenske folk fejrer det traditionelt ved Ashgabat-pladsen foran Älem underholdningscenter, hvor landets juletræ er i centrum for festligheden.\nEt festligt show, med deltagelse af populære personligheder og stjerner på scenen. Højdepunktet af fejringen, er når præsidenten lykønsker befolkningen og gæsterne, hvor han derefter skitsere prioriteterne for landets fremtid. Ved hjælp af en telekonference, tilslutter Welayats (regionerne) i Turkmenistan skiftevis til nytårs feiringen i Ashgabat med lykønskninger og koncertnumre. Efter nytårs lykønskningerne fra statsoverhovedet, bliver nationalhymnen spillet, og der bliver affyret en masse festligt fyrværkeri, når de annoncerer starten på det nye år.\n12. januar – Memorial Day\nMemorial Day er en national ferie i Turkmenistan den 12. januar hvert år.\nDagen hylder heltene, som i 1881 som kæmpede mod russerne ved Goek Tepe. Turkmenistan skulle fortsat være en del af Sovjetunionen, indtil de fik deres uafhængighed i 1991. Det har først været siden uafhængigheden, at turkmenerne har været frie til at mindes dem, der mistede deres liv i kampen om at forsvare deres land.\n08. marts – Kvindernes internationale kampdag\nEn officiel samling, som bliver afholdt i Ruhiyet paladset i Ashgabat, hvor præsidenten også deltager. Præsidenten lykønsker alle landets kvinder. Efterfølgende deler han titler ud som ’’Ene Myahri’’ (mors ømhed) til kvinder med mange børn, og ’’Zenan Kalby’’ (kvindens sjæl) til dem som arbejder med videnskab og i sundhedsvæsenet for deres hårde arbejde for landet.\n21. marts – Nowruz\nNowruz er forårets første dag, og på denne dag er det forårsjævndøgn på den nordlige halvkugle. Nowruz, der betyder “ny dag”, er en stor festlighed, der markerer den første dag i foråret og fornyelsen af naturen. Det inkluderer ritualer, ceremonier og kulturelle begivenheder samt nydelsen af et specielt måltid med deres kære. Nyt tøj skal tages på, besøg af familie og venner, og gaver, især til børn, udveksles. Nowruz fejres i flere central asiatiske lande, og i Turkmenistan byder det blandt andet på en festival, som Gustav og Jonas var med til.\n26. april – Akhal-Teke\nAkhal-Teke er en helligdag der afholdes årligt den sidste søndag i april. Akhal-Teke er en hesterace fra Turkmenistan, og lige præcis hesten har stor værdi i det turkmenske samfund. Hesten betragtes nemlig som en del af familien, og derfor fejrer man den hvert år. Akhal-Teke menes at være en af de ældste eksisterende heste racer. De har et ry for deres udholdenhed, hurtighed og intelligens. Akhal-Teke heste er også kendt for deres evne til at modstå svære klimatiske forhold. På grund af deres skinnende frakke med en markant metallisk glans kaldes de gyldne heste.\n18. maj – Forfatningsdag\nForfatningsdag i Turkmenistan fejres bredt og højtideligt 18. maj.\nEn national højtid – dagen for genoplivning, enhed og poesi af Magtymguly Fraghi (Pyragy)\nMagtymguly var en åndelig leder og filosofisk digter, der blev født den 18. maj 1724. Han gjorde betydningsfulde bestræbelser på at sikre uafhængighed og suverænitet for folket i sin tid.\nDet turkmenske folk lægger blomster ved forfatnings monumentet, og der vil i løbet af dagen blive afholdt koncerter samt oplæst poesi fra Magtymguly Fraghi.\nTurkmenistans nuværende version af forfatningsdagen blev vedtaget i 2016.\n05. juni – Eid/Khait\nSawm ‘, som er praksis med at faste i den hellige måned Ramadan, er en af de fem søjler i Islam. Muslimer mener, at det var i løbet af Ramadan-måneden, at teksten i Koranen blev afsløret for profeten Muhammed.\nMuslimer fejrer Eid Al-Fitr som kaldes Khait i Turkmenistan med bønner.\nMuslimer samles i moskeer eller åbne rum. Andre centrale elementer i Eid-festlighederne er at give penge til de fattige, kendt som ‘Zakat’. Det beløb, der skal gives, afhænger af de ejendele, man har. sende Eid-hilsener og feste med familier. For mange er Eid en festival, der viser gud taknemmelighed for den hjælp og styrke, han gav dem gennem Ramadan-måneden for at hjælpe dem med at udøve selvkontrol.\n9. august – Melon dag\nTurkmenistan fejrer en national helligdag i august kendt som “Melon Day.”\nSiden 1994 har den anden søndag i august været en officiel helligdag, der anerkender betydningen af meloner i Turkmenistans kultur og historie.\nFlere steder lokker de gæster med udstillinger af gyldne meloner, og inviterer dem til smagsprøver af de meloner, der bliver dyrket i Turkmenistans forskellige regioner.\nDer bliver også afholdt melonrelaterede konkurrencer d. 11 august i de forskellige byer, hvor vinderne modtager en præmie.\n12. august – Kurban Bairam\nHelligdagen også kendt som Al Eid Al Kabeer, hvilket betyder ‘Den store Eid’. Dagen er endnu religiøs helligdag, med stor værdi for turkmenerne, da denne Eid varer fire dage, mens Eid Al Fitr er en dag. De fleste lande betragter trods alt begge Eids som værende lige lange.\n27. september – National dag\nTurkmenistan er den sydligste stat i Centralasien og den næststørste.\nDeres uafhængighedsdagsparade er en af de vigtigste begivenheder, der fejrer Turkmenistans uafhængighed fra Sovjetunionen i 1991. Uafhængighedsdagen er den største ferie i Turkmenistan. Paraden afholdes hvert år i Ashgabat, Turkmenistan og er den største militær parade i Centralasien.\n06. oktober – Jordskælv mindedag\nJordskælvsmindedag er en national ferie i Turkmenistan, der afholdes den 6. oktober.\nDette er en mindedag for ofrene der døde under den massive og dødbringende jordskælv, der fandt sted denne dag i 1948. Et jordskælv hvor den første præsident Saparmurat Niyazov overlede som den eneste i hans familie.\n12. december – Turkmenistans neutralitetsdag\nNeutralitetsdagen er en helligdag i Turkmenistan.\nDen 12. december 1995 vedtog De Forenede Nationers generalforsamling enstemmigt beslutning, der anerkendte og støtter Turkmenistans permanente neutralitet.\nDen er også kendt som ‘Bitaraplyk baýramy’ hos turkmenerne.