Biografi/baseret på virkelig historie, Drama, TEMA Julefilm,\nMedvirkende: Luke Treadaway, Anna Wilson-Jones, Kristina Tonteri-Young,\nAf: Ketty Dahl - 14.12.2020\nDa filmen om gadekatten Bob udkom i 2016, blev den en kæmpe succes. Filmen byggende på den virkelige beretning om den hjemløse misbruger James Bowen, der bliver bedste ven med den røde hjemløse hankat, Bob. De to redder bogstavelig talt hinanden ved simpelthen at have brug for hinanden. Brug for nogen at elske og vise ansvar for. Nogen at dele liv med.\nDyreværnet truer venskabet\nNu er der kommet en opfølger, en julefilm om Bob og James. James er kommet ud af sit misbrug, men lever stadig på fattigdomsgrænsen. Han har hverken penge til mad eller husleje. Hver dag er en kamp for at overleve og tjene lidt håndører ved at spille på gaden, mens han står med Bob på skulderen. Men selv blandt de hjemløse er der kamp om at få penge og retten til at stå på gaden. De hjemløse er indbyrdes konkurrenter, og kan man gøre noget for at få hinanden skubbet ud, så gør man det. Det er tilsyneladende alles kamp mod alle selv på de billigste rækker. Men det er ikke Bobs og James' eneste bekymring. Dyreværnet overvejer at fjerne Bob fra James, og det er en seriøs trussel mod de to uadskillelige venners liv. Ud over denne hovedhandling tager filmen også ensomhedsproblematikken op. Julen minder måske mere end på noget andet tidspunkt James om, hvad det vil sige at være ensom, når man rent faktisk er det. Det handler om fællesskab kontra at være alene.\nMen da alt ser sortest ud, ja ... uden at afsløre for meget, så viser det omgivende samfund sig pludselig fra sin pænere side, da James og Bobs fælles liv står på spil. Pludselig bakker alle - høj som lav - op om de to. Ellers ville det jo heller ikke være et rigtigt juleeventyr. Men dyreværnsfolkene er nogen emsige nogen, der kører fuldstændig efter love, regler og paragraffer, så om Bob og James klarer skærene, ja, det er man jo nødt til at se filmen for finde ud af. Man sidder bagefter og tænker, hallo, havde du virkelig en lille klump i halsen undervejs, og pudsede du godt nok bevæget næse, da Bob fik madforgiftning på grund af at have spist fordærvet kylling ... men suk ja, man er vel katteelsker ... eller også bliver man bare lettere grådlabil i min alder.\nForudsigelig, men hjertevarm\nVirkelighedens Bob døde sidste år, men ellers er han faktisk selv med i mange af filmoptagelserne, dog også med katte-stand-in. Julens budskab om godhed og næstekærlighed er en del af bagtæppet til filmen, men uden særligt tydelige eller dybe kristne referencer, derimod bliver buddhismen nævnt et par gange. Atter spilles hovedrollen James Bowen af Luke Treadaway, og han er bare så god i den rolle. Men selv om handlingen ærlig talt er alt, alt for forudsigelig og ret banal, ja så er det en lille hjertevarm film om mennesker (og en kat) på samfundets bund og om venskab i december. Filmen når slet ikke samme højder og dybder som A Street Cat Named Bob, ikke mindst fordi den bliver plastret fuldstændig ind i sukkersød sentimentalitet. Det er dog stadig en feel-good film, som man kan fornøje sig med i juletiden, uden at man kommer til at ligge søvnløs bagefter, og som trods alt minder én om, at ikke alle har det lige nemt i juletiden, - der er koldt på gadeplan også for dem med varme hjerter.


Vores viden - Hvad kan vi gøre for dig? / FlexInEx ApS\nDu er her: Forside » Vores viden\nEn skiltning skal meget hurtigt og meget præcist tilfredsstille brugerens behov for information i forhold til den givne kontekst skiltningen og brugeren befinder sig, samt tilfredstille den bagvedliggende virksomhed eller brands visuelle identitet. Der er forskel på at stå i en Metro midt i Paris med 4 spor, der hver kører i deres retning, 15 rulletrapper, skrigende børn, travlhed og stress, alt for mange mennesker, man er lige i sidste sekund for at nå toget, og det, at stå i en gang hvor der er herretoiletter på venstre side og dametoiletter på højreside og du der skal identificere hvilket du skal bruge. Ligegyldigt hvad, skal skiltningen dog i begge situationer fungere på en sådan måde, at brugeren helt naturligt, og uden at blive ramt af forskellige støjkilder i forhold til at afkode skiltningen, forstår informationen fra skiltningen, således man uden at tænke ekstraordinært meget i forhold til at afsøge skiltningen for information, ved hvor man befinder sig og i hvilken retning man skal bevæge sig i. Afkodningen er et nøgleord og er det afgørende - den skal ske gnidningsfrit og uden at brugeren bliver ramt af støj. Skiltningen skal altså falde naturligt ind i omgivelserne og være placeret strategisk korrekt, således brugerne næsten ubevist finder det man søger.\nHvis leverandøren af en skilteløsning ikke leverer en løsning, som netop sikrer at opfylde brugernes behov i hver enkel situation, hvor der er behov for wayfinding og informationssøgning, er skiltningen ikke en succes. På samme tid skal skiltningen også opfylde at fuldende den bagvedliggende virksomheds brand og visuelle identitet. Dette er forskellen mellem en “billig” skilteløsning, og så en gennemført totalløsning fra os. VI indtænker alle brugere og alle situationer i skiltningen.\nEn skiltning fuld af lappeløsninger, forskellige typer og designs, gør skiltningen usammenhængende, og skaber et dårligt helhedsindtryk og billede af virksomheden. Den gør samtidig wayfindingen utydelig og forvirende for brugeren. Når vi designer en skilteløsning sørger vi altid for, at den løsning du vælger er fleksibel og modulbaseret. Derfor vil løsningen altid kunne udbygges og omstruktureres efter behov. Den løsning vi leverer er altså langtidshodbar og tidløs, og gør investeringen langsigtet for dig. Når du har behov for at udbygge eller omstrukturere din løsning, kan vi derfor sikre at vi kan supplere din nuværende skiltning og i dit nuværende design, således helhedsindstrykket af din skiltning forbliver fuldendt.\nHos FlexInEx tænker vi i usability\nUsability beskriver hvorledes noget er brugervenligt eller ej i forhold til det givne produkt i den givne kontekst.\nUsability kan bedst beskrives ud fra hvorledes det givne produkt opfylder følgende:\nIndlæring: Hvor nemt er det for brugeren at beherske basale opgaver første gang brugeren møder et design?\nEffektivitet: Når brugeren først har lært et design at kende, hvor hurtigt kan opgaven så løses efterfølgende?\nKan huskes: Når brugeren kommer tilbage efter noget tid til samme design, hvor nemt kan brugeren reetablere de tidligere opnåede færdigheder.\nFejl: Hvor mange fejl begår brugeren, hvor alvorlige er de? Og hvor nemt er det for brugeren komme videre efter fejlen.\nTilfredshed: Hvor behageligt er det for brugeren at anvende designet.\nNår vi designer en skilteløsning indtænker vi altså disse aspekter for at sikre at vores produkter har en høj usabilitygrad. Dette er med til at sikre, at skiltningen kan guide og henvise brugerne fra A til B uden brugerne farer vild, bliver ramt af støj og bliver irriterede, eller undervejs skal tænke unødvendigt meget over, i hvilken retning man skal bevæge sig, samt, at man undervejs ikke får oplevelsen af at være på vildspor. Gennem vores løsninger sikrer vi at holde brugerne i hånden, og vi ved at feedback og tryghed er afgørende for en succesfuld skiltning. Feedbacken “Du er her nu, og du er altså på vej i den rigtige retning” er altså af afgørende betydning for om brugeren føler sig tryk ved skiltningen.\nUsability og design af skiltning kan ses fra to sider i forhold til skiltningen. Som udgangspunkt udvikler og designer vi en skilteløsning til at imødekomme behov fra tre perspektiver. De interne brugere, dem som arbejder i virksomheden og anvender skiltningen hver dag, samt udefrakommende brugere hvor brugerne benytter skiltningen til at finde frem til deres mål for besøget. Endvidere har skiltningen også en tredje betydning, nemlig den visuelle profilering af virksomheden, og den visuelle identitetsskabelse virksomheden søger at udtrykke gennem sin skiltning. Disse tre aspekter skal alle indtænkes i skiltedesignet, således alle tre dele opfylder behovene for hvert område, og tilsammen danner en helhed, som alle brugere er tilfredse med, i forhold til hvert enkelt aspekt. Dette er samtidig det svære, for oftest vil designet trække mere i en retning end en anden. Hos FlexInEx indtænker vi alle tre aspekter. Vores løsninger er derfor gennemtænkte og hos os oplever du ingen “hovsa-løsninger”. Du betaler altså ikke kun for de fysiske produkt, men i ligeså høj grad for den viden vi besidder, og som du får glæde af hver dag med vores løsninger.\nHemmeligheden bag en god usability er at vi lytter til dig og sætter os ind i dine og brugernes behov, arbejdsgange, færdigheder, ordforråd, vaner og meget mere, der fortæller noget om hvem brugeren er og hvilken kontekst brugeren befinder sig i. På den måde sikrer vi en gennemgribende totalløsning som tilfredsstiller alle brugere.\nForskellen på om en løsning eller et produkt er en succes eller ej, er ofte adskilt af, hvorvidt brugerne kan finde ud af bruge produktet eller ej, samt om hvorvidt produktet opfylder en anvendelsesglæde hos brugerne. I vores løsninger søger vi at opnå en “Gut-feelning” hos brugerne, når de anvender vores produktet. Ved spørgsmålet om hvorfor usability er et vigtigt begreb, kan man altså stille følgende spørgsmål:\n"Vil dette skilt, med disse enheder og disse betegnelser i denne kontekst, her i bygningen, skabe en god oplevelse for de fleste af de sandsynlige brugerne af dette skilt?"\nMed udgangspunkt i dette spørgsmål designer vi vores løsninger - løsninger til glæde for dig og din virksomhed.\nHos FlexInEx tænker vi i brugere\nVi ved, at hvis skilte skal være en succes, gælder det om at få fat i brugernes tanker - altså hvordan tænker brugerne i givne situationer når de kigger på selve skiltet? Hvad er brugeres kontekst? Hvor kommer brugeren fra? Hvad søger brugeren? Har brugeren travlt? Er brugeren stresset? Hvad er brugerens behov i den eksakte situation? Hvilken information har brugeren behov for, således målet for brugeren kan nås? Hvordan ønsker brugeren informationen overleveret? Er der støj i den eksakte situation? Kan støjen i givet fald minimeres? Hvor lang tid har brugeren til at afkode budskabet? Dette er blot nogle af de spørgsmål vi søger at besvarer i vores forarbejde til den løsning vi tilbyder dig.\nVi ved, at der er forskel på brugerne af skiltningen. Derfor tager vi alle mulige brugere med i vores overvejelser når vi designer en løsning. I forhold til den samlede skiltning af en større virksomhed eller offentlig bygning, er det derfor nødvendigt, at udarbejde en grundig analyse, således man designer de rigtige skilte til den rigtige bruger. Det hele handler om rette information, til rette bruger, i rette tid. Det er kun muligt ved at indtænke brugere i designprocessen.\nDen største fejl der tit bliver begået inden for design i forhold til produkter med grænseflader eller oversigter som skal afkodes og tolkes af menneskelige brugere er, at udviklerne designerne bag ikke indtænker menneskers evner og fejlbarlighed. Det vil sige at designeren i udviklings- og designprocessen glemmer, at mennesker har en naturlig tildens til at handle pr. intuation eller modsat, slet ikke handle, fordi de givne produkt ikke direkte fordrer brugeren til at handle. Disse fejl fortolkes ofte som forkert betjening af produktet eller menneskelige fejl. Hos FlexInEx indtænker vi som tommelfingerregel i vores design og løsninger derimod menneskers evner til at interagere, afkode og forstå budskaber fra produkter, som skal fordre mennekser til at udføre en given handling. Idet vi indtænker dette, giver vi brugerne en mulighed for enten at undgå at begå fejlen overhovedet, og hvis det alligevel skulle ske, give brugeren muligheden for en udvej, således fejlen ikke er afgørende for om det lykkes brugeren at finde fra A til B og dermed udføre sit mål.


sime.minhingst.com Leve Sammen Kan du skubbe sæd\nLesbiske kan få børn uden sæd fra mænd - Viden Mange kvinder bliver bekymrede, når de efter et samleje føler at alt sæden bare løber ud af dem igen, og skubbe spørgsmålet Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud? Selv efter samlejer, hvor sæd føler at alt sæden løber ud af det med sæd samme, så kan du stadig blive gravid. Overordnet set er der 2 gode grunde til at du sagtens kan blive gravid, selvom der løber en klat sæd ud af kan lige efter sex. Læs mere her i artiklen Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud? Det du føler, der løber ud af dig efter samleje, er derfor nok oftere den sidste del donere sæd oklahoma orgasmen, end det er det hele. Hvis du giver din mand et handjob får ham til at komme ved brug af din kanog lægger mærke til hvordan han sprøjter, vil du sikkert kunne se stor forskel på den første skubbe den sidste bølge af vagina af penis.\nKAN DU SKUBBE SÆD Sådan får du gang i fødslen\nKan du skubbe sæd Vidste du...\nHvis jeg har menstruation og på samme kan har taget en fortrydelsespille, kan jeg så stadig godt være blevet gravid? Og hvad er sandsynligheden? Når du både har menstruation og har skubbe nødprævention fortrydelsespilleer der ingen eller kun en usandsynligt lille chance for, at du kan blive gravid. Når du har menstruation, har sæd ikke ægløsning. Den skubbe blødningsdag er altså det kan, hvor der er allermindst risiko for graviditet. Ægløsningen som er sæd tidspunkt, hvor risikoen er størst for graviditet. Sidebredde. Du kan justere bredden på historien, hvis selve tekst-bredden er for lang. Scroll funktion. Klik på "Start" knappen, og siden vil automatisk scrolle nedad. En katolsk præst er ved at lære en ganske ung dreng at onanere. - Hej, det er fedt, det her! - Ja, og når du er gammel nok kan du bruge din egen tissemand. 0 The Fool - Position 3. 0 Narren - SJÆLENS INTUITIVE VISDOM - Narren i påfuglekappen kan opnå de overraskende indsigter, som opstår når naivitet og livsklogskab går hånd i hånd. oprejst penis i bukser Den er stor, stor ad helvede til og meget varm og med det samme kommer der et strint ud Forfatter: Dragemis. Hun har bestilt en stor cafe latte med sirup, og selvom hun har sagt at hun ikke skal have så meget sirup i så er den alligevel lidt for sød. J eg havde i et godt stykke tid læst erotiske noveller på nettet. Specielt en kategori kan tænde mig og mine fantasier helt vildt. Cuckold/hanrej. For dem som ikke ved hvad det er, er det når ens kone har sex med andre mænd, med ens vidende, og at man selv tænder på at hun har sex. Hvis du nogensinde har overvejet at få et barn, er du sikkert stødt på nogle af rådene om, hvad du skal gøre for at få skubbe dreng eller kan pige: Sæd sex med kvinden øverst, med slap penis, med alkohol i blodet; den slags.\nDu kan finde det nyeste fra dr. Forskerne slår fast, at det kun er gennem normalt samleje, at proteinet kan påvirke hundyrets hjerne. Sædlederne er to lange, tynde rør hos drenge og mænd, der forbinder sæden i testiklerne og modnes i bitestiklerne før den er frugtbar og kan gøre en i sædlederne, der klemmer sig sammen bagved sædcellerne og skubber dem fremad. Mange kvinder bliver bekymrede, når de efter et samleje føler at alt sæden bare løber ud af dem igen, og stiller spørgsmålet Kan jeg blive gravid når al sæden. aug Kvinder kan specielt skubbe børneflokken i retning af flere piger. Andre artikler hos sime.minhingst.com: Dyrkere af dominans-sex har det bedre end. Bliver det en dreng eller en pige? Vi mennesker kan kun gøre meget lidt for at skubbe sandsynligheden for, at barnet bliver det ene eller det andet køn. To muligheder for at øge chancen for en pige er et agressivt immunforsvar eller radioaktiv stråling. Chancen for en dreng øges med god sædkvalitet. Hvis du nogensinde har overvejet at få et barn, er du sikkert stødt på nogle af rådene om, hvad du skal gøre for at få en dreng eller en pige: Det er ikke til at undgå at sæden løber ud efter sex. findes nogle øvelser du kan lave med underlivet så du kan skubbe sæden ud bagefter. aug Så mænd kan godt glemme alt om at bruge det som argument for, Men måske kan tilførslen af sæd alligevel skubbe på ægløsningen, skriver.\nHvis jeg har menstruation og på samme tid har taget en fortrydelsespille, kan jeg så stadig Nødprævention kan også skubbe til tidspunktet for den kommende. Sædlederne er to lange, tynde rør hos drenge og mænd, der forbinder sæden i testiklerne og modnes i bitestiklerne før den er frugtbar og kan gøre en i sædlederne, der klemmer sig sammen bagved sædcellerne og skubber dem fremad. Mange kvinder bliver bekymrede, når de efter et samleje føler at alt sæden bare løber ud af dem igen, og stiller spørgsmålet Kan jeg blive gravid når al sæden. Åh, frække knægt, jeg bliver så liderlig af at se din pik. Er der ligeså meget sperm i som den er stor? Forfatter: Anders N. Hver sommer fra jeg var 15 til jeg blev . “Hermann tog sin kæmpestore pik frem, og fangerne så med rædsel på den. - Det er forbudt at kneppe sexslaverne, hvis jeg ikke giver tilladelse til det, indskærpede den adelige pige. Er der nogen af jer, der har problemer med susen for ørerne eller deciderede propper i ørerne? Det startede for mig for nogle uger siden med en let susen for ørerne, men har efterhånden udviklet sig til en fornemmelse af en "prop" i højre øre.\nSæd kan måske sparke gang i ægløsningen kan du skubbe sæd Forfatter: Titel: Oprettet: Uddrag fra novellen: Jens K. Vi afværgede det totale kollaps. - Hold da kæft, hvor er hun en liderlig so, sagde han og begyndte også at vride vorten.\naug Kvinder kan specielt skubbe børneflokken i retning af flere piger. Andre artikler hos sime.minhingst.com: Dyrkere af dominans-sex har det bedre end. Er det rigtigt, at du kan skubbe gang i din fødsel ved at gå på trapper eller Der findes nemlig det samme hormon i sæd, som kroppen bruger til at sætte fødsler i . Forskere er tæt på at kunne lave sædceller fra kvinder. Dermed kan lesbiske få børn helt uden hjælp fra mænd. I teorien er det muligt og snart også i praksis.\nEr man nået til et tidspunkt i sin graviditet, hvor man meget gerne vil have sat fødslen i gang, skubbe der ikke mange ting, man selv sæd gøre. En udbredt antagelse er, at man bare skal gå op kan ned af en masse trapper eller støvsuge hele huset, da de fysiske anstrengelser så også vil skubbe gang i fødselsprocessen. Hvad er en gennemsnitsfødsel? Slatten sæd? Så får du nok en pige\nHvis din livmor er blød i forvejen, er det sandsynligt, at sæden skubber fødslen tættere på. Hvis du får orgasme, trækker livmoren sig også sammen, og det kan. aug Kvinder kan specielt skubbe børneflokken i retning af flere piger. er kommet i stand på baggrund af udtagning af sædceller fra mandens. apr Forskere er tæt på at kunne lave sædceller fra kvinder. Dermed kan lesbiske få børn helt uden hjælp fra mænd. En køretur på 18 km har skubbet hårdt til magtbalancen i den danske høreapparatindustri Premium.\nKan du skubbe sæd str 12 i sko svarer til\nLesbiske kan få børn uden sæd fra mænd kan du skubbe sæd\nEfter et stykke tid skubbe Else klynkende mit hoved væk og jeg så op på hende. Den ældre tjener adlød modvilligt.\nÅh, frække knægt, jeg bliver så liderlig af at se din pik. Er der ligeså meget sperm i som den er stor? Hver sommer fra jeg var 15 til jeg blev 18 har jeg boet fjorten dage hos en veninde til min mor. Hun blev skilt fra sin mand for fem år siden, hvilket tog hårdt på hende. Hun kunne ikke få børn, hvilket vil sige, at hun, efter at manden forlod hende, kom til at sidde ret alene i sit hjem.\nSo one might say that you are doing an action, at the same time, it can t be really considered as a genuine exercise. For keeping up great sound, a grown-up is by and large prescribed to do some modestly debilitating activity for around over two hours on a normal consistently.\nTherefore, standard sex is not going to demonstrate enough to coordinate that level of working out. methadone and sex drive. james88 said 04-07-2008 05 11 AM. methadone and sex drive. I m on 160mg of meth, I m good looking with a hot gf, and the bottom line is I never want to have sex with her as it s just a big hard pain in he ass and it s hard for me.\naug Så mænd kan godt glemme alt om at bruge det som argument for, Men måske kan tilførslen af sæd alligevel skubbe på ægløsningen, skriver. Hvis din livmor er blød i forvejen, er det sandsynligt, at sæden skubber fødslen tættere på. Hvis du får orgasme, trækker livmoren sig også sammen, og det kan.\nNu skal mænd med kun piger i børneflokken dog ikke være bekymrede for, at de har mosevand i pungen. Jeg er i øjeblikket så ked af at der ikke sker noget, at det ikke kan beskrives. Nr 1 og jeg var lige gået fra hinanden da jeg blev gravid. Nobelprisvindende forskere har fundet de celler, som sørger for, at hjernen sorterer minder i den rigtige rækkefølge — i hvert fald hos rotter.\nKan du skubbe sæd Hej jg er en pige på 16 år, jeg ønsker a blive ungmor nu. Et ængsteligt og usikkert Sverige går til valg. Du kan læse om graviditetstest her. Dette øger ens chance for at blive gravid. Hvad er en sædleder?\n0 The Fool - Position 3. 0 Narren - SJÆLENS INTUITIVE VISDOM - Narren i påfuglekappen kan opnå de overraskende indsigter, som opstår når naivitet og livsklogskab går hånd i hånd. Den er stor, stor ad helvede til og meget varm og med det samme kommer der et strint ud Forfatter: Dragemis. Hun har bestilt en stor cafe latte med sirup, og selvom hun har sagt at hun ikke skal have så meget sirup i så er den alligevel lidt for sød.\nDon t worry for paying a little extra for your safety in purchasing a legit ointment. So, spend more resources and time in finding the best penis oil for you. By doing your research, you can compare prices and efficiency even without spending for it yet.


Tre grunde til at få elektroniske nøgler i din boligejendom | Byggematerialer.dk\nAnnonce – Dato 8 okt 2020\nAptus adgangskontrol med dørtelefon og reservationssystemer skaber et trygt miljø for beboere i boligejendomme, samtidig med, at de gør hverdagen nemmere for ejendomsadministratoren.\nAptus adgangskontrol holder styr på alle nøgler og låse; fra ejendommens opgangsdør til lejlighedsdøren, fra vaskekælderen til loftsrummene.\nTre grunde til at få elektroniske nøgler i min boligforening?\nTryghed: Få styr på hvem der får lov at benytte døren og hvornår, og slip for besværet med bortkomne nøgler.\nEnkelhed: Smidig ejendomsadministration. Det er omkostningseffektivt og enkelt at spærre samt aktivere nye nøgler.\nTilgængelighed: Nemt at bruge for alle. Du kan åbne alle døre i boligforeningen med den samme brik.\nMobilen er din dørtelefon\nNår gæster ringer på dørtelefonen ringes der op til din mobil, så du kan åbne opgangsdøren direkte på mobilen, lige meget hvor du befinder dig.\nMed Aptus kan du også booke alle ejendommens fællesområder, som for eksempel vaskerier, gæsteboliger, forsamlingsrum direkte fra mobilen, så ejendomsadministratoren ikke skal bruge tid på det.\nSkræddersys til dit behov\nMed Aptus kan du skræddersy systemet til jeres boligforenings behov. Mange mennesker tror, at det er besværligt at få adgangskontrol og dørtelefoni i ejendommen. Men det behøver det ikke være. Start for eksempel med en dørtelefon samt nogle læsere ved affaldsrummene og cykelkældrene, så har I en god skalsikring til fællesmiljøerne. Senere kan systemet så udbygges efter behov med for eksempel reservationssystemer, så I kan booke alle ejendommens fællesområder direkte i Aptus appen, eller med Yale Doorman smart lås på alle lejlighedsdøre.\nEnergimåling i ejendommens fællesområder\nAt måle energiforbruget i ejendommen er godt for miljøet, og bidrager til en økonomisk og energieffektiv ejendomsdrift. Med Aptus’ multicentraler, som indsamler måledata for el, vand og varme via impulstælling, får du som ejendomsejer oversigt over det reelle forbrug i ejendommen.\nHvis du ønsker mere information om, hvordan Aptus kan gøre hverdagen nemmere i boligforeninger, så kan du kontakte Brian Søncksen på tlf.: +45 3037 3436 eller på mail: brian.soncksen@assaabloy.com\nBestil information om Tre grunde til at få elektroniske nøgler i din boligejendom


Isabella Hofland - Fit&Sund Personlig træning\nFor mig er det vigtigt at du føler dig tryk i træningscenteret, så du også uden min tilstedeværelse har lyst til at træne selv. Jeg kommer med en stor portion selvtillid og selvværd som for mig er vigtig at formidle videre til dig. Som person er jeg smilende, imødekommende, positiv og åbensindet.\nSammen finder vi dine mål, den realistiske tid til at opnå dem og får det tilpasset ind i din hverdag. Med positiv tankegang ser vi sammen løsningerne frem for begrænsningerne til at opnå DINE ønsker.\nVæk med korttids løsninger - ind med holdbare løsninger.\nGennem motivation vil jeg få dig til at føle at træning ikke er en sur pligt, men et redskab til det sunde velvære, noget som vil give dig mere overskud i dagligdagen, og en roligere dybere søvn.\nHealth Lab: EREPS-4 certificeret personlig træner år


Kulturkapellet - Prosaanmeldelse: Tavshedens smerte af Ayad Akhtar\nTavshedens smerte / Ayad Akhtar / 356 sider\nPolitikens Forlag. ISBN 9788740001051\nAnmeldt 24/1 2012, 10:57 af Christina Aabo Mikkelsen\nAyad Akhtars debutroman Tavshedens Smerte er en fortælling om en pakistansk immigrantfamilie i USA og deres liv før 9/11. Det er en bog om identitet, tro, kærlighed og fundamentalisme. Forfatteren er selv født i byen Milwaukee, USA, af pakistanske forældre. Akhtar er uddannet i teatervidenskab fra Brown University og har også en filminstruktøruddannelse fra Colombia University. Han har desuden vundet flere priser for sine filmmanuskripter. Tavshedens smerte er udkommet samtidig i USA og Danmark og er allerede solgt til udgivelse i flere lande.\nRomanen er et udviklingsdrama, og hovedpersonen er den 10-årige Hayat Shah, som vokser op i Milwaukee, USA, i 1980’erne. Forældrene er flygtet fra fundamentalismen i Pakistan, og faren Naveed Shah, som er doktor, lægger i den grad afstand til religion, som han mener kun er for idioter. Faren er kærlig over for sin søn men har en svaghed for alkohol og amerikanske kvinder. Der er en dårlige stemning i huset på grund af faren utroskab. Men Hayats mor liver op, da veninden Mina flytter ind sammen med sin søn. Hayat har allerede hørt historierne om den smukke, begavede Mina, som flygter fra Pakistan til USA på grund af undertrykkelse og hustruvold.\nForelskelse og koranvers\nHayat forelsker sig hovedkulds i Mina, som gerne vil lære ham om Koranens skønhed. Mina læser nærmest Koranen som litteratur, og hun fortæller Hayat historier om dervishen - en person som opgiver alt for Allahs skyld. Forelskelsen og det seksuelle begær efter Mina bliver også en religiøs vækkelse, hvor Hayat flittigt øver koranvers på engelsk - han har ikke lært arabisk. Han beslutter sig for at blive hafiz – en der kan koranen udenad.\nDa Mina forelsker sig i Hayats fars kollega Nathan, som er jøde, blusser en hadefuld stemning i det lokale islamiske trossamfund. Hayat bliver grebet af jalousi over Minas kærlighed til Nathan og begår en fatal brøler.\nAyad Akhtar retter i bogen en tydelig kritik mod religiøs fanatisme og kvindeundertrykkelse i det pakistansk-muslimske immigrantmiljø i USA, men diskussionerne foregår mellem de voksne personer i romanen. Hayat forstår først som voksen de fulde konsekvenser af sine handlinger. Forfatteren skildrer på en nuanceret måde de religiøse og kulturelle dilemmaer, som den 10-årige Hayat befinder sig i, og det er bogens styrke. Hayat bliver forvirret over de blandede budskaber, han modtager om islam, men romanen er samtidig skrevet på en let tilgængelig måde og pointerne skæres tydeligt ud for læseren.\nHistorien fortælles med bagudsyn af den voksne Hayat til den jødiske kvinde Rachel, som han er forelsket i – eller snarere bekender sine synder til i håb om tilgivelse, og denne rammefortælling virker noget påklistret. Romanen er fyldt med dramaer undervejs: udviklingsdrama, kærlighedsdrama, ægteskabsdrama og religiøse spændinger – og den virker visse steder lidt overlæsset, men man føler sig godt underholdt undervejs.\n« Edderkoppen «\n» Padder og krybdyr »\nAnmeldt 24/1 2012, 10:57


12/12/2014 KL. 06:51\nNogle ledige finder hurtigere job, når dagpengene er ved at rinde ud, viser undersøgelse fra tænketanken Kraka\nNår ledige stilles foran truslen om at gå markant ned i indtægt, lykkes det for nogle af dem at finde arbejde.\nSiden reformen af dagpengene begyndte, er andelen, som finder job lige før udløb af dagpenge, fordoblet.\nDet er kort fortalt konklusionen i en ny analyse udarbejdet af tænketanken Kraka, skriver Ugebrevet A4.\nSom følge af reformen kan ledige nu højst gå på dagpenge i to år, mens de tidligere kunne få dagpenge i fire år. På den baggrund har Kraka analyseret, hvad ledige gør lige før, de nu rammer toårsgrænsen for dagpenge.\nCirka 25 procent af de arbejdsløse forlader nu systemet, inden de mister dagpengene. Før reformen af dagpenge var andelen omkring halv så stor- 12 procent, viser Krakas analyse.\nForskningschef fra Kraka, Kristian Thor Jakobsen, slår fast, at det virker at stille ledige foran en lavere sats, og han opfordrer politikerne til at komme op af skyttegravene i slagsmålet om dagpengene.\n- Når ledige står med udsigten til en væsentligt lavere indkomst, begynder de at se sig mere om i landskabet efter job. Det vil sige, at de søger flere stillinger, går på kompromis med deres jobønsker eller finder et job længere væk, siger Kristian Thor Jakobsen til Ugebrevet A4.


September-Jakke – Strikke Ideer\n3 dekorative mønstre\nJeg vil kalde jakken for September-Jakke, fordi opskriften lige er udkommet, og det passer perfekt til at strikke jakken om efteråret. Selvom det er meget oplagt i september og de andre efterårs måneder at have en strikket jakke i ren uld, er den også meget anvendelig i de andre årstider. Lune jakker kan bruges året rundt, for eksempel en kølig sommeraften eller til en frisk travetur ude i naturen, eller bare en af de dage, hvor man har brug for at putte sig i noget lunt strik.\nJeg har strikket jakken i ren uld, Fuchswolle fra Finkhof. Men du kan også bruge et andet godt garn med samme løbelængde og strikkefasthed.\nOpskriften finder du på Stylestrik: https://www.stylestrik.dk/vare/jakke-med-skulderstykke-paa-tvaers/. Her finder du også flere infomationer om størrelser, strikkefasthed, garnforbrug mm.\nJakken er strikket fra højre ærme og fortsætter hen over skulderen, det øverste af ryggen og forstykkerne og til sidst venstre ærme. Derefter strikkes kroppen oppefra og ned. Til sidst strikkes kanten med den flotte krave.\nI designet er der anvendt 3 forskellige mønstre – et strukturmønster i ret og vrang på ærmerne og tværs over skuldrene, et enkelt fletmønster på kroppen og et fint kantmønster til kanterne og kraven.\nJeg er ret begejstret for det naturfarvede garn, som har nogle rødlige islæt. Jeg synes, at navnet “Fuchswolle” passer fint (Fuchs er ræv på tysk). Forhandleren skriver, at det drejer sig om en gammel fårerace, som de ønsker at bevare. Men jeg har også set jakken blive strikket i andre uldkvaliteter, hvor den bliver rigtig pæn, også i mørke farver.\nHar du basale kendskaber til strikning, er jakken ikke svær at strikke. Desuden kan du nemt justere længden. Det er absolut en model, som jeg kan anbefale.


Enheden for Miljøepidemiologi – Københavns Universitet\nEnhed for Miljøepidemiologi\nEnheden for Miljøepidemiologi forsker og underviser i generelle epidemiologiske metoder baseret på brug af danske sundhedsregistre og kliniske databaser. Enheden har særligt fokus på miljøepidemiologi, evaluering af kræftscreening, human biomonitorering og arbejdsmiljøepidemiologi.\nEnheden arbejder med epidemiologisk forskning som redskab til at afdække sundhedseffekter af miljøeksponeringer: luftforurening, vejtrafikstøj, vindmøllestøj, byggemiljø, grønne og blå rum osv. Sundhedsmæssige udfald omfatter primært kroniske sygdomme i den aldrende befolkning: kroniske respiratoriske sygdomme (astma og KOL), hjertekarsygdomme, slagtilfælde, lunge- og brystkræft, diabetes, demens, generel dødelighed med mere.\nEnheden for Miljøepidemiologi udnytter en unik mulighed for at kombinere data fra store danske kohorter med nationale administrative data, med historiske eksponeringsdata baseret på hjemmeadresse, og med sundhedsdata fra nationale registre. Forskning med disse store og komplekse datasæt karakteriseret ved mange miljøeksponeringer, som ændrer sig over tid, og som er stærkt korrelerede med hinanden, kræver avancerede epidemiologiske og statistiske metoder. Enheden for Miljøepidemiologi forsker også i arbejdsmiljøepidemiologi, med særligt fokus på sundhedseffekter relateret til natarbejde.\nEnheden for Miljøepidemiologi inkluderer endvidere en forskergruppe der fokuserer på screening for brystkræft og livmoderhalskræft, under ledelse af professor Elsebeth Lynge. Denne forskning søger at danne en samlet forståelsesramme for beslutningstagning til screeningsmuligheder og har udviklet en ekspertise inden for epidemiologiske og statistiske metoder i analyser af komplekse screeningsdata.\nUndersøgelse af sammenhænge mellem PCB i boligen og eksponering af beboerne i forurenede boliger i Brøndby Strand er et projekt ledet af Statens Byggeforskningsinstitut med deltagelse af Nationalt Forskningscenter for Arbejdsmiljø og KU. Vi har målt PCB i luft, støv, overflader, blod og wipes fra afvask af hænder samt armbånd, der absorberer PCB. Data er under analyse og vi finder eksponeringer som understøtter at man ikke kan bo i disse lejligheder. Projektet er finansieret af Landbyggefonden via de involverede boligselskaber. 2017-2020.\nBesøg hjemmeside for projektet HBM4EU\nPlacenta Projektet er et dansk forskningsprojekt, der har til formål at studere, om forskellige forureningsrelaterede stoffer transporteres fra moder til foster.\nBesøg hjemmesiden for projektet Placenta-projekt.\nCOnsortium to Perform Human biomonitoring on a European Scale (FP7 2009-2012). Halvdelen af udgifterne til indsamling og analyse i Danmark vil blive dækket af DEMOCOPHES EU Life+, og der er modtaget yderligere støtte fra Sundheds-, Fødevare- og Miljøministeriet, der hver bidrager med 1/6 af udgifterne.\nBesøg hjemmesiden for projektet COPHES.\nNanoTEST er et internationalt forskningsprojekt under EU's 7. rammeprogram. Formålet er at udvikle alternative teststrategier til vurdering af den toksikologiske profil af nanopartikler, som benyttes i medicinsk diagnostik.\nBesøg hjemmesiden for projektet NanoTEST.\nNewborns and Genotoxic Exposure Risks.\nNewGeneris er et europæisk forskningsprojekt, der forsker i, hvilken betydning tidlig eksponering for gentoksiske kemikalier har for udviklingen af immunsygdomme og kræft i barndommen.\nReProTect er et europæisk forskningsprojekt bestående 35 forskellige partnere. ReProTect forsker inden for reproduktiv toksikologi og søger at finde alternative metoder til brug af forsøgsdyr i forskningen inden for dette område.\nAndersen, Zorana Jovanovic Professor MSO +45 353-27669 E-mail\nJørgensen, Jeanette Therming Ph.d.-stipendiat +45 353-35530 E-mail\nKnudsen, Lisbeth E. Professor +45 353-27653 E-mail\nNapolitano, George Maria Statistiker +45 353-28154 E-mail\nSkorstengaard, Malene Ph.d.-studerende +45 353-33598 E-mail\nSuhr, Julie Gæsteforsker E-mail\nvon Euler-Chelpin, My Catarina Lektor +45 353-27670 E-mail


Cameleon Reklamebureau A/S - Emballagedesign: Solemo - emballagedesign til dåsefrugt i NETTO\nEmballagedesign: Solemo - emballagedesign til dåsefrugt i NETTO\nKunde: NETTO - private label\nOpgave: Design af rangen med frugt på dåse\nViktualierummet til NETTO\nBrief fra kunde: Designet skal være mere moderne i sit udseende og produktet skal vises på en anderledes og simpel måde.\nDer ønskes et enkelt, roligt og friskt udtryk i en nordisk stil. Der skal ydermere være sammenhæng mellem de forskellige produkter og det skal være nemt at afkode indholdet af produktet.\nOpgaveløsning: Der er udviklet et nyt Solemo logo i en mere moderne og retro stil. Typografien er blød, enkelt og repræsenterer det klassiske sylteunivers, der fører tankerne hen imod de håndlavede produkter, der er udviklet med kærlighed for råvarerne. Visionen er at skabe et univers med forskellige slags sylteglas, der inderholder hvert sit udtryk, historie og syltede produkt, men som vigtigst af alt, viser råvaren på en enkelt og ærlig måde. Stilen er rustik, indbydende og naturlig - what you see is what you get.\nDesignet er inspireret af tankerne om det gamle, klassiske viktualierum, hvor de hjemmebearbejdede fødevarer står i patent- og sylteglas med etiketter på. Dette udtryk vil vi gerne overbringe til frugtkonserveshylderne, som kan have en tendens til at syne lidt triste og uvedkommende.\nDer er arbejdet med et varmt og farverigt univers, der trækker de naturlige farver i råvarerne tydeligere frem, således de syner endnu mere friske og indbydende. De hvide labels understreger det moderne udtryk ved at anvende forskellige fonte og produkterne er også skitseret på den hvide label med en ærlig og rustik streg, som associerer kærligheden og omhyggeligheden for det hjemmelavede produkt.\nVelkommen indenfor i viktualierummet.


Keepers Cottage i Hunstanton til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n"Lovely cottage with very good bathroom, cosy bedroom and goo..."\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Docking, så er Keepers Cottage det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nKeepers Cottage tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som parkering, kæledyr tilladt.\nAtmosfæren på Keepers Cottage afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, køleskab, bruser er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Keepers Cottage til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Docking.


iRobot Braava 390T Rengöringsr - HvidevareBanditten\nForside / Støvsugere / iRobot Braava 390T Rengöringsr\niRobot Braava 390T Rengöringsr\nVarenummer (SKU): 3900702003801716 Kategori: Støvsugere\nEr du på udkig efter iRobot Braava 390T Rengöringsr? Så er du landet det helt rigtige sted. Med iRobot Braava 390T Rengöringsr bliver hverdagen bare lidt nemmere, og her får du for alvor en hvidevare, der fungerer – og som er udviklet med fokus på den mindste detalje.\niRobot Braava 390T Rengöringsr som er anerkendte for at udvikle kvalitetsdygtige holdbare og effektive hvidevarer, der kommer i flotte designs, og som derfor passer perfekt ind i hjemmet og samtidig lever op til dine behov.\nNår du bestiller iRobot Braava 390T Rengöringsr får du selvfølgelig lynhurtiglevering, og du slipper for selv at møde op i en butik og bøvle med at få fragtet varen hjem til dig. Når du bestiller iRobot Braava 390T Rengöringsr online, kan du nemlig vælge bestille med levering hjem til dig\nDet betyder, at du får iRobot Braava 390T Rengöringsr uden problemer og før, du ved det.\nHos Hvidevarebanditten synes vi ikke, det behøver at være tidskrævende at bestille hvidevarer som fx iRobot Braava 390T Rengöringsr. Derfor forsøger vi at gøre vores bedste med at [finde, udvælge, kuratere] de bedste og mest populære hvidevarer til dig.\nVær den første til at anmelde “iRobot Braava 390T Rengöringsr” Annuller svar


Elever fra Nørrebro og Nordvest gav den dans - Ta' Fat Om Dansen\nTa' Fat Om Dansen\nDanseaktiviteter som er inspirerende, livgivende og udfordrende\nDe 4 programmer\nDans med din nabo\nÅrets Dans 2017\nDe 6 Dansefyrtårne\nDansefyrtårn København og Brøndby\nDans med din nabo i dansehallerne\nBilleder af kontaktpersoner og dansere\nDeltag i dans i skolen\nDeltag i unge på vej\nDeltag i dans med din nabo\nDeltag i årets dans\nElever fra Nørrebro og Nordvest gav den dans\nDansefyrtårn København & Brøndby sluttede ”Dans i skolen” programmet før sommer med et danseforløb for de lidt ældre skoleelever, hvor temaet var ”Overgange”.\n”Ta’ fat om dansen” projektets andet år er næsten forbi. Men inden, man nåede så vidt, sluttede Dansefyrtårn København & Brøndby deres ”Dans i Skolen” program af med endnu to ”Gi’ den dans” forløb.\nHer fik tre 6. klasser fra Brønshøj Skole og en 6. klasse fra Blågård Skole lejlighed til at stifte bekendtskab med hele to kunstarterne. ”Gi den dans” udmærker sig nemlig ved at blande kunstarterne, og denne gang var det dans og musik – nærmere bestemt percussion i det første tilfælde og sang med looppedal i det andet.\n– Vi blandede på Dansekapellet hele tre percussion-stilarter: Afrikansk, klassisk og World Music. Alle tre dele blev benyttet i den afsluttende visning, forklarer projektkoordinator Marie Delgado Ebbesen fra Dansefyrtårn København & Brøndby og fortsætter:\n– På samme måde sørgede vi for, at alle fik lov til at prøve både dans og musik, så det ikke bare var drengene, som slog på tromme, og pigerne, der dansede. Det kunne ellers nemt ske, hvis man ikke har tænkt det didaktisk igennem på forhånd.\nI løbet af ugen havde børnene godt fire timers dans/musik hver dag – eller sammenlagt omkring 22 lektioner. For Brønshøj-eleverne foregik både undervisningen og den afsluttende forestilling hos Dansekapellet, der er base for Dansefyrtårn København & Brøndby, mens eleverne fra Blågård Skole havde forestilling i VerdensKulturCentret på Nørre Allé.\nTemaet for forestillingerne var ”Overgange”.\n– Her tænker vi både på musiske overgange, men også om livsovergange som for eksempel overgangen fra barn til voksen, som eleverne jo har inde på deres egen krop.\n– Det handlede også om at være inde og ude af fællesskaber, og når nogen træder ud, og der dannes nye fællesskaber. Altså fra eksklusion til inklusion, fortæller Marie Delgado Ebbesen, som var meget imponeret over elevernes indsats og engagement.\n– Det gik fantastisk og endte med en meget flot sammensat forestilling på hele 25 minutter. Man kunne virkelig mærke, hvordan trommerne styrkede elevernes taktfasthed og drive.\n– Det var også en klar fordel, at vi var ude på skolerne først og introducere forløbet. På Brønshøj havde vi mulighed for også at have musikerne og trommer med. Det gav en virkelig god energi og lyst på forhånd, som eleverne mødte op med her på Dansekapellet, fastslår Marie Delgado Ebbesen.\nFor Brønshøj-eleverne fik projektet yderligere en dimension, fordi alle tre 6. klasser bliver brudt op og blandet til nye 7. klasser – en proces, der allerede er gennemført her før sommerferien.\n– På den måde var overgangstemaet jo meget relevant for dem. Projektet hjalp til, at de nye klasser lærte hinanden bedre og kende, og når alle er blevet sat ind i en ny arena, så giver de den også mere gas for at skabe sig en ny identitet, siger Marie Delgado Ebbesen.\nOgså lærerne var positive over for den dynamik, som de oplevede hos eleverne.\nUd over ”Gi’ den dans” består Dansefyrtårn København & Brøndbys ”Dans i skolen” aktiviteter også af projektet ”Biologien danser”, som er rettet mod de mindre klasser.\n– Hvor ”Biologien danser” er meget konkret, hvor eleverne overfører nogle dyrs bevægelser til en koreografi, er ”Gi’ den dans” langt mere eksistentialistisk og fokuserer på de ting, som eleverne oplever i deres krop og med deres tanker. Man kan også sige, at ”Biologien danser”, handler om elevernes omverdens-forståelse, mens ”Gi’ den dans” handler om deres selvforståelse, slutter Marie Delgado Ebbesen.\nTa’ fat om dansens Nyhedsbrev\nDansehallerne i København og Aarhus\nDESIGN: Lower East


Anne fra Den Store Bagedyst: Mit julebord er rent og hvidt som sne | ugeavisen.dk\nAnne fra Den Store Bagedyst: Mit julebord er rent og hvidt som sne\nAnne Tirstrup fra Bagedysten holder som regel jul hos sine forældre. Når det handler om julefrokoster, nyder hun at dække sit helt eget flotte bord. I år spiller bagværk også en rolle i borddækningen med blandt andet bordkort formet så stjerner, så det både dufter og smager af jul. Privatfoto\nNår Anne fra Den Store Bagedyst inviterer til julefrokost, indgår både traditioner og nytækning i hendes ideer. Fra dækning af julebord med spiselige navnekort til vaniljekranse med pistacienødder.\n09 dec. 2020 kl. 04:52\nMød Anne Tirstrup fra Tistrup, der er nået til finalen i tv-programmet Den Store Bagedyst. Her viser hun, hvordan hun helt privat pynter op til jul ved bordet, og hun giver sine bud på traditionelle julekager med et twist. Foto: DR\nRent og hvidt som sne med lidt bling i glimt i sølvfarve, grå stofservietter og lidt grønt på bordet, det er Anne Tirstrups bud på et julebord i år. Privatfoto\nTistrup: 26-årige Anne Kirstine Tirstrup blev med et trylleslag og en kagerulle landskendt i denne sæson af Den Store Bagedyst. Til daglig arbejder hun som sygeplejerske i Aarhus på Skejby Sygehus og er oprindelig fra Tistrup.\nMormors juleopskrifter er fine, men jeg synes, det er sjovt at pifte det traditionelle op.\n- Jeg har altid været kreativt anlagt, men nok ikke rigtig vidst hvor og i hvilken retning, jeg skulle slippe kreativiteten løs. Indtil jeg opdagede, at jeg kunne bage, siger Anne, der især elsker at pynte sine kager med stor opfindsomhed.\nAnne Tirstrup fra Bagedysten elsker at eksperimentere med kager og søde sager. Derfor er der i år et pift af grønt med pistacienødder i de traditionelle vaniljekranse . Privatfoto\n- Det må gerne spille lidt ekstra til højtider, derfor har jeg brugt stof og ikke papirservietter på mit julebord, som jeg har rullet diagonalt og bundet en let knude på, siger Anne Tirstrup. Privatfoto\n- Det startede med, at jeg for et par år siden meldte mig til en version af Den Store Bagedyst på kollegiet, hvor jeg boede, og hvor jeg vandt konkurrencen, siger Anne og tilføjer:\n- Efterfølgende spurgte min storebror, om jeg ville stå for deres bryllupskage sommeren efter, og det gik fint, og så meldte jeg mig til Den Store Bagedyst på tv, fordi jeg er en stor fan af programmet og synes, det er spændende og sjovt med kager.\nAnnes julebord og traditioner\n- I år har jeg valgt at gå efter den rolige og enkle, fine jul, hvor detaljerne får lov til at shine, men det kan jo ændre sig fra år til år med julepynt og opdækning, siger Anne, der hjemme hos mor er vant til en jul domineret af traditionelt guld og rødt.\n- Jeg forsøger, når jeg dækker julebord, ikke at være for symmetrisk, og det er svært, for jeg kan godt lide orden og kassesystemer, men det må gerne flyde mere på et julebord. Levende lys er der altid i min juleopdækning, siger Anne.\nNår Anne Tirstrup er hjemme til jul, har familien alle de sædvanlige juletraditioner med dans om træet og julefrokoster i juledagene på begge sider af familien.\n- Første juledag er dog hellig hos os, siger Anne, for der er vi bare hjemme i pyjamas og slapper af, og nyder vores gaver og hinandens selskab.\nHjemmebagte navneskilte og et pift af grønt i vaniljekranse\nAnnes hjemmebagte stjernenavneskilte både smager og dufter af jul og indeholder blandt andet nelliker og og mandarinskal. Og så har det fået lidt bling i form af sølvperlekrymmel langs kanterne.\nSom noget nyt i år har Anne bagt vaniljekranse med et twist.\nAnne Tirstrup Bagedysten\n- Jeg er ikke bange for at springe ud i noget nyt, når det handler om at bage. Mormors juleopskrifter er fine, men jeg synes, det er sjovt at pifte det traditionelle op og har derfor valgt at lave vaniljekranse med pistacienødder i år, siger hun, og ønsker glædelig jul 2020.\nAnnes opskrift på julekrydrede bordkort\n185 g kagemel 80 g flormelis\n1-2 tsk. mandarinskal ½ tsk. stødte nelliker\n1 ½ tsk. kanel 55 g æggeblommer\n20-30 g æggehvider\n1. Tænd oven på 180 grader varmluft.\n2. Bland alle ingredienserne sammen.\n3. Læg herefter dejen på køl i 30 minutter.\n4. Tag dejen ud af køleskabet og rul den ud, brug mel til at kagedejen ikke sætter sig fast på bordet.\n5. Udstik den udrullede dej i den form du ønsker.\n6. Bag dem i 6-12 minutter (afhængigt af størrelsen og din ovn).\n7. Lad dem køle af på en rist.\n1. Pisk flormelis og æg sammen.\n2. Hæld glasuren ned i et kornet eller sprøjtepose.\n3. Sprøjt glasur rundt i kanten og dyp herefter kagen ned i krymlet.\n4. Skriv til sidst navnet med glasuren på kagen.\nAnnes opskrift på vaniljekranse med et pift af grønt\n1 æg 260 g mel\n10 g usaltet pistacienødder\n2. Flæk vaniljestangen og skrab kornene ud og bland det sammen med lidt sukker.\n3. Rør smør, vaniljesukker og sukker sammen.\n4. Tilsæt ægget og rør det sammen.\n5. Blend pistacienødder (30 g) til fint mel og bland det med mandelmel og mel.


Lossiranta Lodge i Savonlinna til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nOlavinkatu 8, Savonlinna, Savonlinna, Finland, 57130 - Se på kort\n"Gorgeous view, friendly and attentive staff, excellent time..."\nMere om Lossiranta Lodge\nMed en praktisk beliggenhed i Savonlinna er Lossiranta Lodge et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Savonlinna. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet gratis trådløst internet på alle værelser, handicapfaciliteter, bagageopbevaring, parkering, lufthavnstransport.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Savonlinna, så er Lossiranta Lodge det perfekte sted til en spændende rejse.\nAlle slags rejsende (159) Par (80) Rejsende alene (37) Familie med små børn (20) Familie med store børn (4) Gruppe (18)


Indsigt: Erhverv i Grønland - kapitel 05: Afgifts- og subsidiepolitik\n5.7 Indførsels - og andre afgifter\n5.8 Ændring af afgifts- og subsidieringspolitiken\n5.9 WTO - World Trade Organization\n5.10 Den politisk økonomiske prioritering\nDer sker subsidiering, der sker krydssubsidiering, der gives direkte tilskud, der gives indirekte tilskud, der gives skjulte tilskud, der sker intern mellemregning - og ofte sker det uden landstingets medvirken.\nHvis man gennemfører en erhvervspolitik, der bygger på kunstigt lave priser på infrastrukturydelser, bliver det meget dyrt for samfundet.\nSåvel skatter og afgifter som subsidier og takstfastsættelser skal tilrette1ægges således, at det fremmer erhvervslivet og tilskynder til investeringer i nye arbejdspladser. Men det skal ske ud fra en samfundsøkonomisk betragtning.\nSåledes skal afgifts- og subsidiepolitikken være en integreret del af en overordnet erhvervspolitisk handlingsplan.\nDette kapitel behandler priserne på en række af de infrastrukturydelser, der er nødvendige for at få samfundet til at fungere. Det vil sige el, vand, teleydelser samt vare- og persontransport med videre.\nPå forsynings- og trafikområdet er den grundlæggende politiske holdning, at uanset hvor man bor skal man kunne modtage el, vand, gods, transport m.v. til samme priser.\nI de politiske målsætninger indgår generelt, at priserne - i det mindste på lidt længere sigt - skal afspejle produktionsomkostningerne. Der er et godt stykke vej, før disse målsætninger er opfyldt.\nDet skal hertil påpeges, at en prisfastsættelse, der ikke bygger på de faktiske produktionsomkostninger, medfører et uhensigtsmæssigt forbrugsmønster. Høje produktionsomkostninger og heraf normalt følgende høje priser virker forbrugsdæmpende. Effekten af "for lave" priser er modsat et øget forbrug.\nAfgifts- og subsidiepolitikken kan have stor indflydelse på erhvervslivets muligheder for skabe konkurrencedygtige produkter på hjemme- og eksportmarkedet. Afgifter og subsidier bliver ofte indført for at påvirke forbrugsvalget i den ene eller anden retning (tobaks og spiritusafgifter, tilskud til landbrugsvarer etc.), eller for at få penge i Landskassen.\nI andre tilfælde er hensynet til landets egne virksomheder mere eller mindre officielt afgørende for indførelse af afgifter, told med videre.\nI de senere år har det været den politiske målsætning, at erhvervslivet skal fungere på "normale markedsmæssige vilkår".\nEn konsekvens heraf har blandt andet været omdannelsen af offentlige virksomheder til selvstændige aktieselskaber og fjernelse af flere konkurrencebegrænsende monopolrettigheder Det har medført omkostningsreduktioner for erhvervslivet og lavere forbrugerpriser.\nFra politisk side har grænserne for liberaliseringen af markedsøkonomien hidtil været sat af en række samfundsøkonomiske hensyn, som et frit marked i særlige geografiske områder ikke selvstændigt kan varetage.\nBegrænsningen i den fri markedsdannelse har som hovedmål dels at muliggøre et frit bosætningsvalg i Grønland, dels fordelingspolitiske hensyn til de lavtlønnede lønmodtagere og småerhververe inden for fangst og fiskeri.\nDenne begrænsning sker blandt andet ved hjælp af:\nRegulering af pris, omkostnings- og løndannelsen, herunder pris- og omkostningsstyring gennem ensfragt- og ensprissystemet ensprissystemet i den offentlige energiforsyning og subsidiering af og krydssubsidiering i trafiksystemet Offentlige udligningsordninger som f.eks. mellemkommunale udligningsordninger og fordelingen af offentlige investeringer Ensfragtafgiften er det bærende element i bestræbelsen på at fastholde et nogenlunde ensartet omkostningsniveau i hele landet.\nFragtprisen er således ens uanset til hvilken by eller bygd varen sendes fra Danmark.\nDette fragtsystem er valgt på grund af transportomkostningernes betydning for prissætningen på forbrugs- og investeringsvarer.\nMuligheden for at fastholde ensartede priser er imidlertid ikke alene gjort med ens fragtpriser på grund af blandt andet et spredt og mindre kundeunderlag uden for de større byområder samt forskellige lagerbindingsomkostninger mellem lukket - og åbentvandsområderne.\nEn anden del af ensprisstrukturen er derfor, at det offentligt ejede selskab KNI A/S politisk er bundet til at sælge sine varer til stort set ens priser, uanset hvor i Grønland varen sælges.\nEt sådant ensprissystem vil kunne tilrettelægges således, at nogle varegrupper subsidierer andre varegrupper. Dette er krydssubsidiering, og et eksempel herpå er, at overskud hidrørende fra olieforsyningen bidrager til betaling af andre varer.\nPå energiområdet og på personbefordringen indgår myndighederne aftaler med henholdsvis Nukissiorfiit og Grønlandsfly A/S om priser gældende for hele landet. Også på disse områder er der tale om en betydelig krydssubsidiering.\nGenerelt har ensprissystemet indbygget den ulempe, at samfundet ikke allokerer dets ressourcer optimalt.\nEnsprissystemet medfører, at det samlede omkostningsniveau ved at producere og levere varer og tjenesteydelser, er bestemmende for prissætningen.\nModsat det liberaliserede system, hvor prisen fastsættes ud fra hvad markedet vil betale.\nEnsprissystemet og det deraf følgende kunstigt høje omkostningsniveau er en medvirkende harriere for at få sat erhvervsudvikling i gang i Grønland. Det skyldes, at ensprissystemet medfører, at priserne i de relativt få byer med stor omsætning og heraf følgende forholdsvis lave enhedsomkostninger, er høje. Mens priserne i de mange små samfund er relativt lave.\nDe byer, der naturligt skal være erhvervsudviklingsfremmende begrænses af det unaturligt høje omkostningsniveau.\nEnsprissystemet er en barriere for erhvervsudvikling. En reform vil medvirke til, at der bliver skabt grundlag for og incitamenter til udvikling af den private sektor.\nEltaksterne er politisk fastsat til at være ens for alle almindelige forbrugere, uanset om de får elektridtet fra et kraftvarmeværk, fra et lille bygdeelværk - eller som i Nuuk fra det store vandkraftv;ark ved Buksefjorden.\nElprisen er fra 1. januar 1996 fastsat til 2,15 kr./kWh. Elprisen er steget mindre end de øvrige forbrugerpriser i de sidste 10 år.\nDen politiske målsætning er, at takststrukturen for el, vand og varme skal afspejle de faktiske omkostninger.\nSpørgsmålet er imidlertid, om taksterne er høje nok - Nukissiorfiit, der er en nettostyret hjemmestyreejet virksomhed, modtager blandt andet forskellige driftstilskud via finansloven på i alt 27 millioner kroner i 1997.\nDet fremgår videre af landsstyrets og landstingets politiske målsætning, at forbrugsudgifterne til el, vand og varme, for såvel befolkning som erhvervsliv, skal reduceres gradvist, således at denne forsyning kan være medvirkende til udviklingen af en konkurrencedygtig indenlandsk produktion.\nGenerelt indebærer den solidariske prispolitik for el, at nogle forbrugere betaler til andre forbrugere. Produktionsprisen på en kWh varierer fra 32 ører i Nuuk til 5,15 kr. i Ittoqqortoormiit - og ligger i de fleste øvrige byer mellem 1,70 og 3,00 kr./kWh.\nI de byer, hvor elværkerne kan producere og sælge strøm til under den politisk fastsatte pris, er forbrugerne altså med til at betale for elforbruget i de byer, der har højere produktionsomkostninger,\nForbrugerne betaler dels over elregningen, dels over skattebilletten.\nEnsprissystemet har nogle økonomiske og ressourcemæssige konsekvenser, som man bør gøre sig klart.\nHvis elpriserne i byerne afspejlede de faktiske produktionsomkostninger, så ville forbrugerne spare på strømmen de steder, hvor den af den ene eller anden grund er dyr at producere.\nDet vil ressourcemæssigt og økonomisk være optimalt.\nMen også på anden vis betaler nogle for andres elforbrug. Fiskeindustrien skal kun betale 58 øre/kWh mod forbrugernes 2,15 kroner.\nFiskeindustrien, der er det vigtigste eksporterhverv, får således leveret billig el delvist betalt af' andre officielt prioriterede erhverv s(ørn for eksempel turisme, hvor hotellerne er storforbrugere af el.\nImportkonkurrerende virksomheder og mindre fremstillingsvirksomheder må ligeledes leve med at betale el til normal forbrugertakst. Dog har landsstyret fundet anledning til, at bevilge enkelte produktionsvirksomheder el til specielt lave takster.\nHvis der kunne købes el til samme pris som for fiskeindustrien, ville en konkret virksomhed kunne spare cirka 400.000 kroner om året.\nI Nuuk er der særlige takster for fast elvarme i for eksempel lejligheder og afbrydelig elvarme i varmecentraler, der koster henholdsvis 31 øre og 24 øre - altså begge under den gennemsnitlige produktionspris.\nSidstnævnte kan selvfølgelig opfattes som en slags overskuds-el, men under alle omstændigheder er der også her tale om krydssubsidiering.\nDesuden er der nøje sammenhæng mellem forsyningssikkerhed og reparations- og vedligeholdelsesomkostningerne af Nukissiorfiits meget store og kostbare produktionsanlæg.\nPrisen for el skal naturligvis dække disse omkostninger, således at forsyningssikkerheden kan opretholdes i overensstemmelse med forbrugernes forventninger.\nProduktionsanlæggets nypris er i følge finansloven for 1997 på ikke mindre end 4,4 milliarder kroner.\nVedligeholdelsesudgifterne er på beskedne 50 millioner kroner, men i 1996 blev der kun afskrevet cirka 74 millioner kroner.\nDet forudsætter en levetid for produktionsanlægget på 60 år - det realistiske er formentligt under den halve tid!\nNukissiorfiit leverer også uanet og fjernvarme. Begge områder giver betydelige underskud på i alt 86 millioner kroner mod et overskud hidrørende fra elproduktionen på 23 millioner kroner i 1996.\nSåledes er der tale om krydssubsidiering - ikke blot geografisk og mellem de almindelige forbrugere på den ene side og fiskeindustrien på den anden - men også fra elforbruget til vand- og varmeforbruget.\nLigesom for elpriserne er der tale om en solidarisk prispolitik for vand, men fiskeindustrien har som storforbruger og vigtigste eksporterhverv en særordning og betaler kun 1/5 af det, andre forbrugere må betale.\nPrisen på vand er steget med over 75 procent de seneste 10 år.\nSom tidligere nævnt betyder prisstrukturen, at forbruget i byer, hvor det er meget dyrt at producere vand, bliver fremmet, mens det bliver hæmmet de steder, hvor der faktisk ikke er grund til det.\nI øvrigt er forholdende vedrørende vandforsyningen identiske med de tidligere beskrevne forhold for elforsyningen.\nDe meget billige takster til fiskeindustrien tilskynder ikke de enkelte fiskefabrikker til at indføre energi og vandbesparende produktionsmetoder.\nFragt af gods til og fra Grønland foregår af gode grunde primært med skib.\nOpgaven er pr. 1. januar 1993 overdraget til Royal Arctic Line A/S som en lovbestemt monopolopgave. Der er dog p.t. overvejelser om at udlicitere fragtbefordringen mellem byer og bygder til andre virksomheder end Royal Arctic Line.\nLuftfragt anvendes først og fremmest til post, men også til nødvendig forsyning af byer og bygder i islægsperioder.\nDet er en del af den trafikpolitiske målsætning, at befolkningen og erhvervslivet bliver sikret tilfredsstillende transportmuligheder så kosteffektivt som muligt.\nMålsætningen er herudover at skabe gode og stabile vilkår for erhvervslivet, idet udviklingen og etableringen af den nødvendige infrastruktur skal gennemføres i takt med udviklingen af de erhvervspolitiske indsatsområder.\nI forbindelse med Royal Arctic Line’s overtagelse af godstrafikken, blev det samtidig besluttet at containerisere godstrafikken i videst muligt omfang, da dette ville give betydelige driftsbesparelser for befragteren.\nFor mange virksomheder er de totale omkostninger for transport af gods til og fra samt internt i Grønland imidlertid steget.\nFragtraterne - især til Grønland, men også fra og i Grønland er meget høje sammenlignet med verdensmarkedspriserne.\nForuden de geografiske og bosætningsmæssige forhold skyldes det, at der som for el- og vandtakster er tale om solidarisk prisfastsættelse.\nDet koster altså det samme at få fragtet en container fra Danmark til en afsides bygd som til Nuuk.\nAl gods er pålagt en såkaldt ensfragtafgift. Denne er i 1997 på 18,13 procent af fragtprisen. Den samlede ensfragtafgift forventes i 1997 at blive på 67,2 millioner kroner.\nEnsfragtafgiften går via landskassen til KNI Pilersuisoq A/S til at opretholde transport og vareforsyning til bygder med videre.\nFragtraterne til Grønland er cirka dobbelt så høje, som fragtraterne fra Grønland.\nDe høje udgifter til fragt af import virker som en generel importtold.\nFragtraterne mellem byer i Grønland er cirka 12 procent højere end fragtraterne fra Grønland til Danmark.\nDe første to år efter dannelsen af Royal Arctic Line A/S, dvs. frem til midten af 1995, blev fragtraterne nedsat med cirka 20 procent, men efter meget dårlige regnskabsresultater blev raterne i sidste halvdel af 1995 sat op med 10 procent.\nFra begyndelsen af 1996 blev der indført en hel ny prisstruktur - den er vanskelig af sammenligne med den hidtidige, men tendensen er ifølge Royal Arctic Line svagt faldende fragtrater.\nUd fra et ønske om, at forbedre de vilkår som afgør virksomhedernes konkurrenceevne og udviklingsmuligheder samt en målsætning om, at erhvervsudviklingen skal foregå alle steder i Grønland, så landet som helhed sikres del i en eventuel indkomst og beskæftigelseseffekt fra etableringen af nye erhvervstiltag, har hjemmestyret bevilget godt 7 millioner kroner i selektiv fragtstøtte.\nVarer, der er fremstillet af Grønlandske produktionsvirksomheder kan opnå selektiv fragtstøtte med op til 70 procent af tariffragten for intern fragt i Grønland.\nDe høje fragtrater er naturligvis med til at forhøje omkostningsniveauet i Grønland.\nPå den anden side kan de også ses som en slags beskyttelsestold eller såkaldt "opdragelsestold" for Grønlandske virksomheder.\nProduktion af varer, hvor råvarer eller halvfabrikata fylder betydeligt mindre end færdigvaren, bør være interessante at analysere nærmere med henblik på produktion i Grønland.\nDer findes allerede eksempler på sådanne produktioner: Betonvarer, hvor råvarerne stort set findes i Grønland. Sæbemidler, der indeholder store mængder vand.\nMen selv om der kan nævnes andre eksempler, så er Grønland langt efter Færøerne og Island, når det drejer sig om at udvikle importkonkurrerende industri.\nDet private initiativ og risikovilligheden har ikke været tilstrækkeligt hidtil og må hjælpes på vej fremover, hvis udviklingen skal vendes.\nDe høje fragtafgifter over Atlanten er naturligvis en samfundsøkonomisk belastning, men de udgør ikke i sig selv en væsentlig forhindring for udvikling af det 1andhaserede erhvervsliv.\nDerimod er de meget høje fragtrater langs kysten et problem for indenlandsk produktion,\nPå teleområdet - eller IT-området, det informationsteknologiske område - er der sket meget store ændringer de seneste år.\nDels bliver der udbudt et stigende antal tjenester (mobiltelefoni, internet, datakommunikation samt billed- og lydtransmission), dels er disse tjenester blevet meget billigere som følge af den teknologiske udvikling med for eksempel digitalisering af radiokæden.\nPrisudviklingen kan illustreres ved mellembys telefontakster her i Grønland og takster til Danmark.\nSiden begyndelse af 1990erne, hvor taksterne toppede, er de i dag faldet til godt en tredjedel - 5,40 kr./min.\nFra Danmark koster det 7,50 kr. - altså næsten 40 procent mere - at ringe til Grønland.\nLokalsamtaler i Grønland er faldet med 20 procent i forhold til 1990, så alt i alt er der kommet rimelige forhold på telefontakstområdet.\nHertil kommer forholdsvis beskedne takster for brug af det stadigt mere udbredte og anvendte internet og udbud af øvrige IT-muligheder.\nOgså på persontransportområdet er der tale om en overordnet solidarisk politik fra hjemmestyrets side.\nMålsætningen er at landets udvikling skal styres af et geografisk og solidarisk helhedssyn, som på grundlag af forsvarlige samfundsøkonomiske kriterier skal muliggøre et frit bosætningsvalg.\nVidere hedder det, at befolkningen uanset geografisk lokalisering sikres lige transportmuligheder og transportfrekvenser. Befolkningen og erhvervslivet skal sikres tilfredsstillende transportmuligheder så kosteffektivt sone muligt.\nDer er altså tale om meget ambitiøse målsætninger og man må spørge, hvilke forsvarlige samfundsøkonomiske kriterier, målsætningen kan eller skal opfyldes under. Og om det er muligt at opfylde delmålsætningen om, at persontrafikken internt i Grønland på lang sigt skal hvile i sig selv.\nErhvervslivet må også spørge, om den netop vedtagne. plan for fordeling af landingsbaner opfylder den overordnede målsætning, når landets femte-største og Sydgrønlands største by fremover må klare sig med helikopterbetjening, mens andre får landingsbaner til fastvingede fly.\nDet rimer dårligt med den del af rnålsætningen, der siger, at befolkningen og erhvervslivet skal sikres tilfredsstillende transportmuligheder så kosteffektivt som muligt.\nLandskassen giver om året cirka 115 millioner kroner i tilskud til skibs -og flypassagertrafikken, fordelt med 54 millioner kroner til skibene og 61 millioner kroner til Grønlandsfly.\nEn del af tilskuddene er øremærkede til distrikts- og bygdetrafik.\nHvis man ser på de tre persontransportformer - skibe, fly og helikoptere - tegner de sig hver for omkring en tredjedel af det samlede passagerantal på 270.000 i l995.\nSkibenes andel af passagerantallet har været voksende de seneste år.\nPå grundlag af det samlede. passagerantal og de ydede landskassetilskud binder hjemmestyret gennemsnitligt 5600 kroner i hver skibsbillet og cirka 300 kroner i hver intern flybillet.\nPrisfastsættelsen på den interne flytrafik er i øvrigt sådan, at helikoptertrafikken bliver subsidieret kraftigt af DASH7-ruterne i Vestgrønland.\nFlybilletpriserne er trods landskassetilskuddet på et niveau, der hæmmer erhvervsudviklingen i landet.\nFlybilletpriserne er en barriere. for opsøgende salgsarbejde på kysten, for arbejdskraftens mobilitet - og for mange personer er priserne også en reel hindring for at tage en 1ængerevarende uddannelse i en anden by.\nIndførselsafgifterne, eller importafgifter, er først og fremmest lagt på daglige forbrugsvarer. De såkaldte "giftskatter" på tobaksvarer, øl, vin og spiritus udgør 85 procent af provenuet på i alt 432 millioner kroner i 1995.\nIndførselsafgifterne på diesel og benzindrevne automobiler er for dyre køretøjer beskedne sammenlignet med danske forhold, mens de for små og mellemklasse biler er forholdsvis høje.\nAfgifterne udgør 35 procent for dieselbiler (dog mindst 35.000 kr.) og 50 procent for benzindrevne biler (dog mindst 50.000 kr.) Og dertil for begge typer +5 procent for biler, der er produceret uden for EU eller EFTA.\nDer er ikke afgifter på benzin og dieselolie, som bliver solgt til priser, der ligger på mellem halvdelen og en tredjedel af de danske priser.\nTil gengæld er vægtafgifterne en del højere end de danske.\nUdover giftskatterne og indførselsafgifterne på biler er der beskyttelsestold på en række udenlandske kødvarer som okse og kalvekød, fåre- og svinekød m.m. Provenuet udgør dog kun omkring 15 millioner kroner. Andre afgifter udgør i alt godt 100 millioner kroner i 1995 - og heraf er ensfragtafgiften den helt afgørende med cirka 60 millioner kroner.\nLandsstyret overvejer i øjeblikket en reform af ensprissystemet. En arbejdsgruppe med reference til landsstyreformanden har udarbejdet en rapport vedrørende en eventuel reform.\nRapporten anbefaler indførelse af frizone- og normalzonebegreberne.\nEtablering af frizoner - der i begyndelsen skal omfatte byerne Qaqortoq, Nuuk, Sisimiut og Ilulissat - vil indebære en liberalisering af det erhvervsøkonomiske system, baseret på reelle omkostninger uden krydssubsidieringselementer.\nNormalzonebegrebet dækker over en status quo-situation. Kommuner, der indgår i normalzonen, vil fortsat være underlagt ensprissystemet.\nFrizonen skal ifølge rapporten være åben for alle kommuner - deltagelse sker efter frivillighedsprincippet.\nDer hviler derfor et tungt ansvar på kommunalbestyrelsen, når og hvis den skal tage stilling til, om kommunen skal være frizone eller normalzone.\nBostedet i Grønland - i by eller bygd, i Nuuk, Upernavik eller Ammassalik - vil have markant indflydelse på de udgiftsmæssige konsekvenser for den enkelte familie.\nRapporten peger på, at ved en reform af det nuværende ensprissystem vil de strukturelle rammebetingelser for en liberalisering af økonomien være styrket i forhold til det nuværende prissystem.\nVed at tillade, at virksomhedernes omkostningsstrukturer afspejler det reelle niveau og ved en fri prisdannelse i markedet, vil der være et større incitament for den eksisterende private sektor til at ekspandere.\nSamtidig kan potentielle investorer gennemføre investeringer, som i den nuværende situation ikke vil være rentable på grund af ensprissystemet.\nRapporten peger endvidere på, at størrelsen af de positive markedseffekter afhænger af i hvilket omfang, der i øvrigt sker liberaliseringer og privatiseringer i den Grønlandske økonomi.\nHvis ensprissystemet bliver opblødt, men de nuværende monopoler i øvrigt bliver opretholdt, vil det i værste fald føre til, at omkostningsreduktionen bliver anvendt til at udbygge ineffektiviteten i monopolvirksomhederne, og det vil begrænse de positive effekter af en reform.\nDet må forventes, at en reform via pris- og omkostningsfald vil føre til en generelt forbedret konkurrenceevne, økonomisk vækst og øget permanent beskæftigelse.\nFor den del af virksomhederne i frizonen, som ikke er påført udenlandsk konkurrence, vil de reducerede omkostninger kunne føre til prisfald.\nLiberaliseringen af markedet og konkurrencen vil sikre, at dette sker i de større byer, men indførelse af frizoner i byer med et mindre kunde- og befolkningsunderlag vil næppe føre til ophævelse af eksisterende de facto monopoler.\nDet offentlige må i disse situationer medvirke til at sikre - for eksempel gennem konkurrencenævnet - at forbrugerne ikke bliver sorteper med fortsat høje priser og en højere skat som mulige konsekvenser.\nFor virksomheder i frizonen, som konkurrerer med udenlandske virksomheder, vil de reducerede omkostninger medføre en tiltrængt forbedret konkurrenceevne på det grønlandske marked og dermed et øget potentiale for en styrket og udvidet hjemmemarkedsproduktion.\nArbejdsgruppen har gennemført beregninger af de omkostningsmæssige konsekvenser for en produktionsvirksomhed i frizone ved gennemførelse af en reform som skitseret i rapporten.\nBeregningerne viser, at hvis omkostningsreduktionerne fuldt ud afspejles i prisen, kan den sænkes med 6 procent for den pågældende virksomhed. En sådan forbedring vil givet medføre en øget markedsandel og øget beskæftigelse.\nTilbage står de omfordelingsmæssige aspekter og dermed også finansieringen af en eventuel reform - overvejelser som vil komme til at præge den politiske debat.\nGrønland tilsluttede sig WTO, der afløste GATT (General Agreement on Tariffs and Trade) 1. januar 1995. Den nye verdenshandelsorganisation har 128 medlemslande og har som overordnet formål at skabe størst mulig frihandel.\nDet er derfor ikke tilladt at indføre afgifter eller støtteordninger, der forvrider konkurrenceforholdene. Grønland er dog ikke omfattet af reglerne om tjenesteydelser (televæsenet etc.).\nPå et seminar i Grønland i april 1997 blev der givet udtryk for, at de fleste Grønlandske afgifter er i strid med WTO-reglerne.\nDirektoratet for Erhverv, Trafik og Forsyning er ved at kulegrave problemerne og fremlægger i løbet af efteråret 1997 en rapport, der nærmere vurderer de grønlandske afgifter i forhold til WTO’s meget omfattende regelsæt (over 24.000 sider).\nGrønland yder ikke direkte eksporttilskud, men indirekte bliver dele af fangst og fiskeri støttet.\nMen foruden de direkte indførsels- og andre afgifter, så er der som omtalt ovenfor en række indirekte tilskud, som for eksempel el og vand til fiskeindustrien, der kan komme i karambolage med WTO-reglerne.\nGrønland har mulighed for at søge om særstatus.\nVed eventuelle konflikter mellem WTO og et medlemsland eller mellem medlemslande kan sagen indbringes for et tvistbilæggelsesorgan, der kan afsige bindende dom.\nFølger det dømte land ikke dommen, kan de øvrige medlemslande få tilladelse til at indføre sanktioner.\nGrønland kan måske også have glæde af et tættere samarbejde med det amerikanske marked, for eksempel gennem NAFTA (det nordamerikanske handelssamarbejde mellem Canada, USA og Mexico).<TBODY>\n1å mange forskellige områder og på mange forskellige måder gives der direkte og indirekte økonomisk støtte fra Landskassen til erhvervslivet.\nKommunerne yder også støtte på forskellig vis, men her skal kun støtten fra landskassen behandles, sådan som den fremgår af finansloven for 1g)97.\nPolitisk bliver der i disse år talt om de tre søjler, som Grønlands udvikling skal hvile på, nemlig fiskeri, fangst og landbrug som den ene og kraftigste søjle - råstoffer og turisme som de to andre.\nMen der er også den fjerde søjle, nemlig importkonkurrerende, landbaseret produktion og følgeerhverv, som politisk kun bliver nævnt sporadisk.\nDen samlede støtte til erhvervslivet er over 400 millioner kroner om året, men fordelingen er meget skæv med over 70 procent til fiskeri, fangst og landbrug og blot 3 procent til andet landbaseret erhverv.\nDet er ikke afgørende at kende den præcise størrelse og fordeling af støtten til de forskellige dele af erhvervslivet. Men det er interessant at se forskellen mellem størrelsen af tilskuddet til de fire søjler.\nI den forbindelse kan man spørge om størrelsen af tilskuddet er udtryk for en bevidst politisk prioritering.


Vi undersøger mycoplasma Genital infektioner, mycoplasmose\nHjem>genital infektioner>Vi undersøger mycoplasma\nDet er en infektion venter på at ske. Provenu næsten symptomfri. Mennesket har ofte ingen idé om, hvad er bærer af frygtelige sygdom, som kan forårsage prostatitis og infertilitet.\nMycoplasma, Ureaplasma - er mikroorganismerindtager en mellemposition mellem de bakterier, svampe og vira. Uafhængigt, kan de ikke eksistere som parasitter på celler i værtsorganismen til at give grundlæggende af disse næringsstoffer. Typisk mycoplasma, Ureaplasma tillægger epitelceller i tarmen, respiratoriske og urinvejene.\nDisse sygdomme er udbredt blandtbefolkning (ureaplasmosis stedet ureoplazmoz, Ureaplasma, ikke ureoplazma). De sendes under samleje, og mange forskere anser dem for seksuelt overførte sygdomme.\nIfølge nogle forfattere (II Moors, 1987; V. Delektorskaya et al., 1987), diagnostiske vanskeligheder, og forekomsten af utilstrækkelig terapi førte til overvægten af disse infektioner på de "klassiske" seksuelt overførte sygdomme.\nDet bemærkes, at i 83-87% af tilfældene var Ureaplasmaisoleret fra kvinder, der har været i kontakt med mandlige patienter af NGU og Mycoplasma urinstof- natur, men også en bærer Ureaplasma, mycoplasma.\nFor humane patogener er fire typer:\nDe tre sidstnævnte er de kausale agentiaurogenital mycoplasmose, urogenital ureaplasmosis, der i øjeblikket indtager en betydelig plads blandt seksuelt overførte infektioner (SOI), og Mycoplasma pneumoniae påvirker luftvejene (svælg, lunger, bronkier). Mycoplasmose kan forårsage for tidlig fødsel, tidlig udtømning af fostervand, feber under fødslen og postpartum mødre, udvikling af pneumoni, meningitis hos børn, morfologiske ændringer i spermatozoer, føre til udvikling af urethritis, cystitis, adnexitis, salpingo-oophoritis, erosion af livmoderhalsen.\nUdvælgelse af lægemidler til behandling afsygdomme bestemmes af de særlige forhold i biologi af patogener. Mycoplasma, Ureaplasma resistent over for alle stoffer, hvis virkning er forbundet med biosyntesen af cellevægsproteiner, samt at sulfapræparater, penicillin, streptomycin.\nBehandlingen skal udføres medregelmæssig sexpartner, ellers re-infektion (infektion) er uundgåelig. Dette er en temmelig kompliceret proces, fordi mycoplasma, Ureaplasma er meget modstandsdygtig over for sulfonamider og antibiotika penicillin, og findes ofte med andre seksuelt overførte infektioner (SOI), seksuelt overførte sygdomme (syfilis, gonoré, trichomoniasis, klamydia og andre.).\nStyring kur udført ved bakteriologisk undersøgelse af udstrygninger fra genitale område efter behandling af forskellige metoder (mikrobiologi, PCR analyse).\nI øjeblikket fås i mere end to dusinmycoplasmose diagnostiske metoder på forskellige prøver af biologisk materiale. Denne dyrkning på specialmedier næringsstoffer, serologiske metoder til identifikation af kolonier på fast medium. Måske påvisning i kliniske materiale mycoplasma antigener og antistoffer.\nDa mycoplasma infektion i øjeblikketforekommer normalt med andre patogener og sygdomme (syfilis, gonoré, trichomoniasis, klamydia svampesygdomme gerpesai al.). Disse sygdomme og infektioner er også nødvendigt at diagnosticere og behandle.\nFor analyser af mycoplasma, Ureaplasmabrugte mikrobiologiske, laboratorium serologiske metoder, samt PCR. Hvis du har mistanke om, at prostatitis er nødvendigt at undersøge hemmeligheden af prostata (prostata) og for mandlig infertilitet - sperm.\nMennesket er den naturlige vært vedmindst 14 arter af mycoplasma, blandt hvilke skiller sig ud den hyppigst M.pneumoniae, M.genitalium, M.hominis, M.fermentans, Ur.urealyticum. Derfor den vigtigste rolle i forebyggelsen af tidlig diagnose spiller seksuelt overførte sygdomme og infektioner.\nForebyggelse af mycoplasma indeholder ogsåscreening for urogenitale infektioner gifte, nyfødt, overholdelse af hygiejne og sterilisation regime i medicinske institutioner; kloring og desinficering af vand i svømmebassiner og sundhedsuddannelse.\nI Venerologisk nødvendigt at foretage en systematisklægeundersøgelser for at opdage mycoplasma, ureaplasma i "høj risiko" grupper (prostituerede, homoseksuelle). I gynækologi rettet stor betydning gravide kvinder screening for forskellige stadier af graviditeten.\nI urologi gruppen bør afsætte øgetRisiko (personer med behov for nyretransplantationer, etc.). Tidlig påvisning og behandling af mycoplasmose, ureaplasmosis er nødvendig for at forebygge gynækologiske og urologiske stigende og infektion.\nDe former for hypogonadisme, diagnose og behandling\nMedicin til leveren


Indsendt af Unknown kl. 16.18 0 kommentarer\nIndsendt af Unknown kl. 15.09 0 kommentarer\nIndsendt af Unknown kl. 00.53 0 kommentarer\nIndsendt af Unknown kl. 22.49 0 kommentarer\nIndsendt af Unknown kl. 10.04 0 kommentarer


‘dehumanisering’, ‘sygeligt’ og ‘ubegavet’ – dagensfix.dk\n‘dehumanisering’, ‘sygeligt’ og ‘ubegavet’\n2. juni 201429. september 2016Skrevet i MorgenkommentarTagget Det Radikale Venstre, EU, humanisme, nationalstaten, politik, politikerlede, SF, union\tHej homie\nKun politik i dag – jeg synes emnet er vigtigt nok til at det skal stå alene.\nPS. Som ‘featured image’ i dag har jeg valgt Dannebrog. Det danske flag er i særklasse dèn ene ting der kan få venstrefløjsfantasterne op af sofaen. De hader Nationalstaten og DF så meget, at symbolet på vores nationale tilhørsforhold nærmest er en uartighed i ‘det fine selskab’ – men who cares?\nInhuman, ubegavet og sygeligt\nSiden EU-valget forrige weekend har jeg bemærket en række reaktioner fra cafè latte-segmentet – dvs. folk med et politisk ståsted ca. omkring de radikale og SF.\ndehumanisering og en fundamentalt anden holdning til det at være menneskeSåvidt jeg kunne bedømme ud fra FB-kommentarerne, var der mange der syntes det var rigtigt godt skrevet, da forfatteren her gerne ville oplyse DF-vælgerne om 3 bøger om medmenneskelighed og humanisme. Indlægget var en flere gange gentaget beklagelse af, at valget viste en ‘af-humanisering’ af vores samfund. Forfatteren holdt sig ikke for god til at nævne, at den ene af de gode bøger viste hvad dehumanisering havde resulteret i i de tyske koncentrationslejre. Bare så lige det blev klart hvor vi var på vej hen med ‘af-humaniseringen’. Det blev aldrig sagt lige ud – det gør det jo sjældent – men det lå snublende nær, at DF-vælgerne er inhumane, på vej til at gentage WW2-rædslerne og i øvrigt har et forkert syn på det at være Menneske.\n…sygeligtDen her har jeg set adskillige gange. Dèt at DF fik så mange stemmer betegnes rask væk som ‘sygeligt’. Der insinueres rask væk noget der burde diagnosticeres og behandles.\nSig mig, kan de ikke selv se det? …ubegavet…Og den altid populære: DF’erne er jo nogen fjolser, nogen ubegavede, fremmedfjendske fjolser.\nDen første cafè latte-holdning er nok den som mest ticker mig af. En så salvelsesfuld overbevisning om eget bedreværd og villigheden til at dømme andre mennesker som mindre gode og mindre ‘humane’ end en selv. Den anden holdning (‘sygeligt’) demonstrerer en solid foragt for de politisk anderledes tænkende; men er ikke pakket lige så pænt ind. Den logiske forlængelse af den måde at tænke på (de andre er ‘syge’) er ikke et samfund jeg ville bryde mig om at leve i.\nSidste verbale overfald (‘ubegavet’) taler for sig selv. Man er selvfølgelig et skarn hvis man uden videre er klar til at kalde op mod 25% af befolkningen ‘ubegavet’ op i deres ansigter; men det er cafè latte’rne selvfølgelig heller ikke. Det er til og med hinanden de taler om ‘de forkerte’ – det er kun meget sjældent, at en cafe latte sidste-dages-hellig siger til en DF-vælger – op i dennes ansigt – ‘du er ubegavet!’. Nå – betragtet under èt, er der et enkelt spørgsmål der trænger sig på:\nHvis 25% af befolkningen er parat til at stemme på et parti med en politik *så* forskellige fra, hvad cafe latte-segmentet mener er rigtigt, hvem er det så der er noget galt med?\nHvis man er demokrat, hvem er det så man bør rette sin energi mod? Er det dem, der har stemt ‘forkert’ som skal kritiseres, mobbes og helst udstødes af ‘det gode selskab’? Eller er det måske på tide, at man indser, at den politik man godt selv kan lide, ikke rigtigt kan finde demokratisk fodfæste og måske ikke holder?\nDèt, cafè lattesegmentet har det sværest med, er Nationalstaten – altså at grupper af mennesker føler et sammenhold med basis i geografi og landegrænser. Nationalstaten er en realitet som de bedrevidende på venstrefløjen simpelt hen ikke vil (måske kan de ikke?) se. Nationalstaten er den største og mest afgørende forskel på cafè lattesegmentets unions- og ‘humanisme’-utopia og så resten af Europas ønske om et samarbejde mellem suveræne og selvbestemmende nationer.\nFor at parafrasere over en kronik jeg læste sidste uge: Kære cafè lattesegment:Tænk, hvis de inhumane, sygelig fjolser der stemte ‘forkert’ forrige weekend faktisk *har* forstået det meste; men bare er uenige? Men den diskussion behøver cafè lattesegmentet heldigvis ikke tage – de kan bedst li’ at tale til og med sig selv – hvis dog bare ‘folket’ ville lytte!\nOverkommandoen. UKIP er no’en fjolser. Gåsebilleflatulens5 film


Tag: pinterest-forfremmelse | Martech Zone\nMens internetbaseret marketingtaktik måske er meget køligere end en kedelig gammel udskrivningsannonce, fritager denne kølefaktor dig ikke fra at udføre grundlæggende branding-arbejde. Alle berøringspunkter er de vigtigste muligheder for at øge din brandkærlighed hos din målgruppe. Forstå hvordan personen på den anden side af samtalen bruger den digitale teknologi. På hvilket niveau er hun åben for at engagere sig på dette berøringspunkt? Hvis hun har travlt med at tjekke sin e-mail under


Cumlouder: webporno med gratis pornovideoer\nInternettet er til porno . Dette er den principerklæring at www.cumlouder.com, en af de vigtigste porno video websites i vores land, lanceringer på sin hjemmeside.\nAt online porno er en social begivenhed, demonstreres af succesen med websteder som PutaLocura eller den, vi taler om i denne artikel, Cumlouder . Begge modtager tusindvis af besøg dagligt. Borja Mera , en asturian i 40erne, der studerede computerteknik, grundlagde denne porno -hjemmeside samme år, som Torbe grundlagde putalocura.com. I dag samler virksomheden grundlagt af Borja (Techmpump) et team på 20 personer, herunder designere og programmører.\nEn af de store nyheder, som dette websted bragte, var at give sit indhold væk. Målet? Tjen penge på besøg med reklame. Afsnittet porno -webcam hjælper også med at øge denne sides indkomst.\nAt kigge på hovedsiden på coumlouder.com er som at se på et paradis med gratis pornovideoer. Desuden er kvaliteten af billederne normalt meget høj. Som på resten af pornosiderne vises videoerne her grupperet og klassificeret efter kategorier.\nBlandt de kategorier, vi kan finde i dette pornoweb, kan vi fremhæve dem, der er dedikeret til hård sex , MILF , store bryster og små bryster, store æsler og behårede fisse , unge kvinder, tatoverede kvinder, rødhårede, dværgpiger, forskellige nationaliteter (spansk , Europæisk, latin, colombiansk, amerikansk, argentinsk, asiatisk ...) og naturligvis også berømte og berømte pornoskuespillere eller skuespillerinder. Blandt de pornostjerner, der nyder privilegiet at have deres egen kategori på dette websted, finder vi Susy Gala, Rebeca Linares eller Nekane, to skuespillere, der giver deres alt i hver af deres videoer, og som trækker en lang række fans bag sig. Blandt skuespillerne har den altid berømte Nacho Vidal også sit eget anerkendte rum på denne side.\nDer mangler heller ikke i kategorierne på dette websted dem, der refererer til visse seksuelle handlinger. Blowjobs har for eksempel deres egen kategori. Bare klik på billedet, der reklamerer for denne kategori, for at få adgang til et stort katalog med xxx -videoer , hvor skuespillerinder, professionelle eller amatører ses ved at dyrke oralsex .\nAnal sex videos, i mellemtiden, danner en anden af de Cumlouder.com kategorier, som gør dem dedikeret til sprøjter eller dobbelt penetration, trekanter eller sex mellem lesbiske.\nVideoerne er også grupperet i kategorier dedikeret til horer , chonier, skolepiger, unge kvinder, castings ... Casting er en af de mest besøgte kategorier på denne type side, og vi ved, et af rollespilspar, der kan lide at injicere lidt fantasi i deres forhold og tilføje lidt salt til det, der oftest spilles.\nWebcam porno og videochat\nSom vi tidligere har angivet, var pornoen wewbcam en af de store indsatser på holdet ledet af Borja Mera. Når du går ind i dette afsnit, kan du kontrollere, hvilke Cumlouder Girls der er tilsluttet på det tidspunkt og derfor er tilgængelige for at starte en videochat -session.\nFor at få adgang til det skal du registrere dig (du skal oprette en konto med e -mail og adgangskode) og foretage en betaling for at købe de kreditter, som du skal gå ind i videochatten med. Vi må ikke glemme, at cybersex har fået tilhængere lidt efter lidt, og at flere og flere bliver fortalt om at dyrke sex online\nFor at få en idé om, hvordan pigerne er, der er tilgængelige i øjeblikket på webkameraet, kan den spanske Cumlouder -bruger (og selvfølgelig også den engelske version eller den tyske version) se på billederne af piger eller i nogle tilfælde deres videoer. I dem vises pigerne, der foretager sensuelle og provokerende bevægelser foran kameraet, hvilket til enhver tid tyder på, hvad brugeren kan finde, hvis han beslutter sig for at interagere med dem et lille stykke tid.\nEn anden måde at få adgang til en pornovideo på dette websted er gennem Girls -sektionen. Dette viser os det komplette katalog over de piger, der har offentliggjort en video på nettet. Sammen med billedet og navnet på vagthavende pige fortæller hun os, hvor mange pornovideoer hun har lagt ud på webstedet. For eksempel: hvis vi ser på billedet af den førnævnte og sygelige Nekane, vil vi se, at vi på nettet i øjeblikket kan se 77 videoer af hende.\nFor at det komplette katalog over hendes videoer kan blive vist for os, skal vi klikke på billedet af den vagthavende pornoskuespillerinde. I dette tilfælde gør vi det på det, Nekane gør, og vi bekræfter, at vi undrer os over mere end bare hans videokatalog. Vi får også adgang til en fil, hvor pornostjernens personlige data indsamles (højde, vægt, nationalitet, fødselsdato og øjen- og hårfarve) samt en lille præsentationstekst. Takket være ham ved vi for eksempel, at Nekane er fra Granada, at hun er meget glad for hunde, motionsrummet og at gå og læse, og at de vidunderlige bryster, der tiltrækker os fra billedet, er fantastiske naturlige bryster .\nVed siden af forsidefotoet, der giver adgang til hver af videoerne og ved siden af dens titel (titel, der i mange tilfælde kan være en mini -film for voksne) kan vi finde følgende data: det samlede antal visninger, tid, hvor videoen har været på nettet, og videoens samlede varighed.\nPornokanaler på den spanske Cumlouder\nKanalsektionen giver på sin side adgang til et katalog over pornokanaler og deres nyeste produktioner.\nNår vi taler om kanaler, taler vi f.eks. Om websteder som Brazzers, Evil Angel, Nubile Films, Massage Rooms eller Full Fisting, blandt mange andre.\nHver af disse kanaler er som hovedregel specialiseret i en type indhold. Således er for eksempel Evil Angel siden i et berømt pornostudie , hvor der produceres førsteklasses hardcore-indhold. At kigge ind på denne kanal kigger ind i et univers fuld af meget beskidte og perverterede scener med pornoaktører i størrelsen Bobbi Starr, Manuel Ferrara eller den førnævnte Nacho Vidal. Gonzo -elskere vil finde dette sted et ideelt sted at hygge sig.\nPå sin side er massagerumskanalen, som navnet antyder, det typiske sted for visning af erotiske massagevideoer . Massager med en happy ending stjerne i de fleste videoer, hvor i de fleste tilfælde, hvad der begynder med en delikat massage, ender med et helvede til alle love.\nNår du åbner kanalsektionen, får es Cumlouder -brugeren direkte adgang til en skærm, der viser de seneste kanaluploads.\nUtvivlsomt, for elskere af voksenbiograf online, er dette websted et kvalitets-, attraktivt og velpræsenteret produkt. Kvaliteten og variationen af hans videoer har gjort, at siden oprettet af Borja Mera er blevet en referenceside i en verden af sider med indhold til voksne.\nCumlouder, en side, der tilbyder gratis pornovideoer med berømte og amatørpornostjerner og webporno -sessioner til cybersex og erotisk videochat.


Har du problemer med skadedyr? - Billigtprodukt.dk\nAt få skadedyr i hjemmet er desværre noget som mange oplever på et tidspunkt i deres liv, og det kan være svært at undgå. Der kan være mange grunde til at få skadedyr og man skal nogle gange være forsigtig. Især hvis du bor ude på landet kan der nemt komme mus, rotter og andre former for skadedyr ind fra nærliggende naturområder. Det kan være vigtigt at være forsigtig med at lukke alle døre og vinduer, samt sørge for at der ikke er så meget fugt over det hele. Men endnu vigtigere er det at sørge for at fundamentet for dit hus eller lejlighed samt vægge og andet er i ordentlig stand og bliver vedligeholdt. Mange af de ting er dog noget det kan være svært at kontrollere selv, og derfor kan man blive nødt til at tage andre midler i brug. Læs med her for at få nogle tips til hvad du skal gøre, hvis skadedyrene pludselig er ude.\nTips til hvis du har skadedyr\n– Find ud af hvor de kommer fra. Det kan være vigtigt at lokere hvor skadedyrene kommer fra, og det kan også gøre det meget nemmere for dig at slippe af med dem igen.\n– Søg på nettet. Mange før dig har haft præcis de samme problemer, og det kan derfor tit hjælpe at tjekke hvad andre har gjort ved problemet, så man kan få noget inspiration til hvad man selv kan gøre. Der kan du helt sikkert finde noget hhælp.\n– Hvis det er et lille problem du selv kan håndtere, kan du godt prøve at løse det selv. Det kan for eksempel være hvis du har fundet myrere og kan se hvor de kommer fra, så kan du tit finde myrespray der kan hjælpe dig af med problemet på en nem og sikker måde.\n– Ring til en professionel. Nogle gange kan et problem være for stort til at vi selv kan håndtere det, og det kan derfor godt være relevant at ringe til en professionel der ved hvad de laver og som har erfaring indenfor emnet. Så står du ikke så alene selv.\n– Læs mere på Hjælp i tilfælde af skadedyr. Hvis du ikke er helt sikker på hvor du skal starte med alt det her, kan du på siden læse flere gode tips og tricks til hvad du kan gøre, hvis du finder skadedyr i dit hjem, så du hurtigt kan slippe af med dem igen.


03.11. Ny port\n10.10. Klub81 blever til FGO\n23.07. En venlig påmindelse\nDriverklubben Faaborg Golfklub\nDriverturen til Brande 2019\nÅrsplan og aktiviteter 2019\nDriverklubben er for alle aktive seniorgolfspillere i Faaborg Golfklub, fortrinsvis mennesker med en god portion livsvisdom. Der er ingen handicapbegrænsning, og man spiller fra valgfri tee-sted, så alle med DGU-kort kan deltage. Der er heller ingen antalsbegrænsning.\nVi mødes hver mandag og aflevere sit scorekort sammen med match fee på kr. 10 hos dagens personale i klublokalet inden kl. 0900. Dette personale sammensætter herefter hold på 3-4 personer til gunstart 0915. I lige uger spiller vi på forni (1-9), og i ulige uger på bagni (10-18). Hvis der er ekstraordinært mange deltagere kan man blive sendt ud på modsatte banehalvdel efter aftale med greenkeeper og eller sekretær. Vi spiller hele året på nær 4 uger i sommerferien og i påske-, pinse-og juledagene.\nMatcher: Driverklubben har for tiden aftale med Midtfyn og Sønderborg om en match om året, og med Svendborg, hvor vi spiller en gang på udebane og en gang på hjemmebane. Bindende tilmelding sker på lister i klubhuset, senest en uge forinden.\nI april, august og december arrangeres der præmieuddeling med spisning bagefter. Der er ugepræmier til vindere af dame og herrerækken. (Dog kan man kun få præmie een gang pr. periode) (Er man ikke til stede, går præmien tabt). Der er periodepræmier til 1. plads, i begge rækker. ( Er man ikke til stede bliver de dog udleveret på et senere tidspunkt). I december findes der en årsvinder og en toer, i dame- og herreklassen. (Er man ikke til stede bliver den overrakt på et senere tidspunkt.) (Man kan kun modtage års præmien hvert 3.år) Er der flere med samme point , vinder den med lavest hcp. Er der stadig lighed findes vindere ved lodtrækning. Ligeledes uddeles der præmier for birdies og det der er bedre. ( hvis det lykkedes er man selv ansvarlig for at det tydeligt er markeret på scorekortet inden aflevering.)\nDer arrangeres normalt en sommertur , af en 2-3 dages varighed med spil på fremmede baner. Desuden spiller vi midt på sommeren på en anden , fortrinsvis fynsk bane.\nDa der sidste gang ikke var frivillige nok til at danne en styregruppe, har undertegnede personer overtaget magten og tilranet sig beslutningsprocessen.\nHans Aage Rasmussen 4011 1758\nSten Nordtorp 2484 5385 (kontaktperson)\nEgon Petersen 6261 2903\nGrethe Petersen 6261 2903\nMona Iversen 6175 8400\nFrede Iversen 4044 4743 (kassemester)\nAase Nordtorp 23629488\nKaj Lindegård 2960 1543\nÅrsplan 2019 Klik her