En ny trend spreder sig i folkeskolen. Her overrasker eleverne deres lærer ved at lade som om, de falder i søvn. Ofte filmes lærerens reaktion, og filmen lægges på sociale medier. Folkeskolen.dk har talt med tre lærere, der har oplevet fænomenet.\nUge Sex: Sundhedsplejersker tager sexsnak med 9.-klasser i Albertslund\nSundhedsplejen i Albertslund har i år lavet et særligt forløb til kommunens 9.-klasser. Det tager udgangspunkt i Sex & Samfunds tema om samtykke. Målet er at udvide de unges kendskab til samtykkekulturen og prævention.\nSkoleleder: "Nedlukning på grund af smitte gav kæmpe effekt"\nYderligere syv skoler har gennem de seneste dage fået påbud om hel eller delvis nedlukning på grund af stigende smitte med covid-19. Til gengæld ser det ud til, at lukningerne virker. ”Det har haft en kæmpe effekt”, siger leder fra genåbnet skole i Albertslund. (OPDATERET 14.39 med nye oplysninger om nedlukninger.)\nMens myndighederne overvejer at genindføre restriktioner på grund af stærkt stigende smitte med covid-19, skred Styrelsen for Patientsikkerhed ind fredag og lukkede omgående Herstedøster Skole i Albertslund fra 0. til 6. klasse. Enkelte lærere er smittet.\nKommunalvalg: Kun otte kommuner har ikke en lokal arbejdstidsaftale for lærerne\nI otte kommuner arbejder lærerne efter den landsdækkende A20-arbejdstid uden lokale aftaler. Det er forskelligt, hvordan det går, men lokalt vurderer lærerforeningerne ikke, at lærernes arbejdstid bliver et stort emne op til valget om en måned. Artiklen er opdateret med Albertslund Kommune.\nSolfilm og kanariefugle giver bedre indeklima\nPå Kokkedal Skole i Fredensborg Kommune har en sensor - i form af en lille kunstig kanariefugl - målt CO2, temperatur og luftfugtighed i klasselokalerne. Her advarer den med venlige pip eleverne om, at nu er der behov for at lufte ud. I Albertslund Kommune har to skoler løst problemerne med høje temperaturer i mange af lokalerne ved at opsætte næsten usynlig, udvendig solfilm på alle østvendte vinduer. Realdania har netop udsendt en pjece med 30 eksempler på indeklimaløsninger til skoler.\nTeknologiforståelse: 29 ud af 46 skoler fortsætter - på hver sin måde\nEt treårigt forsøg med teknologiforståelse som fag i folkeskolen er slut. 29 ud af 46 forsøgsskoler fortsætter dog næste år. Lærer frygter, at praksiserfaringerne når at gå tabt, inden fagets fremtid er afklaret.\nForældre i Alberslund: Nye skolebørn skal friholdes fra nedlukninger\nEn forældregruppe på omkring 30 i Albertslund har sendt en opfordring til kommunalbestyrelsen om helt at friholde de nye skolebørn, der starter i sfo på mandag, fra nedlukningerne. Det skriver DR. Fra Mette Skovhus Larsen, der en af forældrene bag opfordringen, lyder det: "Vores smittetal har ligget konstant ret højt. Hvis hun skal sendes frem og tilbage de næste to en halv måned på grund af de automatiske nedlukninger, får hun ikke en tryg skolestart".\n10 kommuner åbner alligevel ikke skolerne i dag\nI det meste af landet slår skolerne i dag dørene op for halvdelen af eleverne fra 5. klasse og opefter og alle de yngre, men i 10 kommuner er smitten så høj, at skoler og sfo'er forbliver lukket i denne uge.\nSPRØGESKEMAUNDERSØGELSER OM KØN, SEKSUALITET OG MANGFOLDIGHED I SKOLEN\nKØNSDEBATTEN FORSTSÆTTER - men hvad betyder køn i skolen for dig som lærer? Giv dit bidrag\nSpørgeskemaundersøgelse om køn, seksualitet og mangfoldighed i skolen\nAfgangseleverne i Brøndby, Høje-Taastrup og Albertslund fik ikke lov at komme i skole\nEpidemikommissionen sagde sent fredag nej til at lade afgangseeleverne i Albertslund, Brøndby og Høje-Taastrup komme tilbage i skole, fordi coronaincidensen er for høj i de tre kommuner. Vallensbæk Kommune har selv valgt at vente til efter påske, fordi beskeden kom så sent. I alle øvrige danske kommuner på afgangselever må grundskoler og ungdomsuddannelser komme tilbage mandag med 50 procents fremmøde.\nHovedstadskommuner med høje smittetal kan ikke få klar besked om afgangsklasser\nIkke kun de fire sjællandske kommuner, der helt var blevet glemt, men også flere kommuner på Vestegnen er denne fredag usikre på, om deres afgangsklasser skal tilbage i skole på mandag - nemlig de vestegneskommuner, hvor coronasmitten fortsat er høj. "Jeg har sagt, at uanset hvad, så åbner vi ikke noget før efter påske. Medarbejderne skal have ordentlige forhold. Det kan ikke lade sig gøre at fikse det over en weekend. Vi har valgt at tage vare på børnenes tarv", siger borgmester i Vallensbæk Henrik Rasmussen til Danske Kommuner.\nS-borgmester: Det giver ingen mening at gennemføre nationale test\nEt voksende antal kommuner lægger pres på undervisningsministeren for at lade kommunens skoler slippe for at gennemføre de nationale test frem mod sommerferien. Albertslunds borgmester er sikker på, at der kommer en national beslutning om at aflyse testene.\nDLF-valg: Vil repræsentere dem, der ikke er repræsenteret i dag\nMød lærer og kredsstyrelsesmedlem fra Albertslund, Pia Henriksen, der er en af kandidaterne til den ledige post i DLF's hovedstyrelse. Det er nu, lærerne skal mobiliseres, mener hun - for anstændige arbejdsforhold og en styrkelse af lærerfagligheden.\nAlbertslund vil undtages fra de nationale test i 2021\nAlbertslunds byråd har besluttet at rette henvendelse til børne- og undervisningsministeren om at få fritaget kommunens skoler fra de nationale test i 2021. Forslaget kommer fra Enhedslisten, som ønsker testene droppet på landsplan, så der bliver tid til at indhente det skolemæssige efterslæb hos eleverne efter nedlukningen. Det skriver Albertslund Posten.\nKendt skoleleder skal stå i spidsen for Albertslund-skole\nYasar Cakmak, der har en fortid som leder af Glostrp Skole og Amager Fælled Skole, souschef på Rådmandsgades Skole og ledelseskonsulent i Rudersdal, vender tilbage som skoleleder, nu I Albertslund. I et Facebook-opslag fortæller han, at han fra 1. februar er skoleleder på Herstedvester Skole. Senest har han været tilknyttet Egelundskolen i Ballerup som ledelseshjælp.\nFørste kandidat klar til ledig plads i Lærerforenings-top\nTil marts skal medlemmerne af Lærerforeningen til valg i utide, og nu har den første kandidat meldt sig til den ledige plads i hovedstyrelsen. Det er lærer Pia Henriksen, som stillede op til formandsvalget, men måtte trække sig på grund af en hjernerystelse.\nPia Henriksen trækker sig fra formandsvalg\nLærer Pia Henriksen har fået en hjernerystelse, og helbredet er forværret de sidste par dage. Derfor trækker hun nu sit kandidatur til posten som formand for Danmarks Lærerforening.\nHjernerystelse kan spænde ben for formandskandidat\nPia Henriksen, der så sent som i torsdag stillede op som fjerde kandidat til at efterfølge Anders Bondo som formand for Lærerforeningen, tæller lige nu på knapper i forhold til, om hun må opgive at stille op.\n»Det kan godt drukne lidt i teknologi«\nNår lærerne på Herstedøster Skole underviser i teknologiforståelse som en del af andre fag, kan den nye faglighed virke påklistret. Teknologierne skygger for fagets mål. Alligevel har fagligheden sin berettigelse, mener lærerne.\nPia Henriksen er fjerde kandidat til formandsposten i DLF\nLærer og kredsstyrelsesmedlem i Alberslund Pia Henriksen stiller op som formand for DLF, meddeler hun i et opslag på Facebook. Hun er overvældet over, hvor mange reaktioner hun har fået, da hun annoncerede, at hun ville stille op, hvis nogen pegede på hende.\nKvinde melder sig klar til formandsvalget i DLF - hvis nogen vil pege på hende\nPia Henriksen er lærer, kredsstyrelsesmedlem i Albertslund, uddannet meningsdanner i DLF og nej-siger ved urafstemningen for nylig. Hun mener, der er brug for en tydelig lærerstemme i valget om formandsposten i DLF, og hun er klar til at være den stemme, hvis en delegeret vil pege på hende.\nFlere skoler på Vestegnen sender elever hjem efter smittetilfælde\nI Hvidovre, Herlev og Albertlund har enkelte skoler hjemsendt et større antal skoleelever, fordi der har været smitte blandt elever. Det skriver TV2 Lorry. 15 af de 17 kommuner, der ov p.t. overskrider bekymringsgræmsem ligger i TV2Lorry-området.\n70 lærerkredse med ja-flertal - og seks med nej-flertal\nTo tredjedele stemte ja ved urafstemningen om den nye centrale arbejdstidsaftale for lærerne. Men i seks af Lærerforeningens lokalkredse stemte et flertal nej til aftalen. Se, hvordan stemmefordelingen blev hos dig.\n»Vi er stolte af at være uenige«\nI lærerforeningen i Albertslund er medlemmerne af kredsstyrelsen enige om, at det skaber troværdighed og afspejler medlemsskaren, at de er uenige om, hvorvidt de skal stemme ja eller nej til forliget om lærernes arbejdstidsaftale. Se argumenterne her.\nLæreren kan give den stille elev en stemme i klassen\nTilbageholdende elever har brug for lærerens hjælp til at deltage aktivt i undervisningen. Ved at opbygge en god relation og anvende en trappestigemetode har lærer Cecilie Sand fået sin elev Mathilde Johanne til at turde sige noget i timerne.\nFraværsregistrering: "Det bliver en tung administrativ opgave"\nEt indhug i min sparsomme forberedelsestid, kalder en lærer de nye krav til fraværsregistrering. En anden mener, han skal have halvdelen af klassen til møder om deres fravær. Den nye vejledning om registrering af elevernes fravær er trådt i kraft.\n7.v vasker glemmekassetøjet og sender det til syriske flygtninge\nPå Herstedvester Skole i Albertslund sorterer, vasker, tørrer og folder eleverne i 7.v over 20 sække med gammelt, glemt tøj fra skolens glemmekasse. Nu vil de gerne have din skole til at gøre det samme.\nAlbertslund: Minimumsnormeringer i dagtilbud koster på skoleområdet\nAlbertslund Kommune har besluttet at spare 65 millioner kroner. Samtidig vil kommunen sikre minimumsnormeringer i daginstitutioner. Hvis man tager fra de 6-18-årige og giver til de 0-5-årige, har man ikke løftet børneområdet, lyder kritikken fra den lokale lærerforening.\nFolkeskoleidealet klar til at møde verden: »Vi har skrevet den viden ned, som lærerne tager for givet«\nArbejdet med at definere et pædagogisk funderet folkeskoleideal er færdigt. Nu er det op til DLF’s kongres at give det liv. En lærer og formanden for DLF’s undervisningsudvalg fortæller, hvordan idealet kan bruges i hverdagen ude på skolerne og i det skolepolitiske liv.\nTidligere Ishøj-leder vender tilbage til Vestegnen som skolechef\nEfter et års tid som chefkonsulent i KL's 'Børn- og Folkeskole'-afdeling skifter Birgit Lise Andersen til en stilling som chef for Skole og Uddannelse i Albertslund Kommune. I perioden 2004 til 2018 var hun skoleleder på Strandgårdskolen i Ishøj. Birgit Lise Andersen blev i 2014 nomineret til Årets Leder i forbindelse med jobbet i Ishøj. Hun starter i sit nye job den 1. oktober, melder hun på sin Facebook.\nSF til minister: Godkend nu de ansøgninger om fritagelse for test\nMens regeringen stadig er i tænkeboks om, hvad man skal stille op med de omstridte nationale test, rykker en utålmodig Jacob Mark fra SF nu for en afklaring for de kommuner, der har ansøgt Undervisningsministeriet om fritagelse for testene.\nHar Albertslund Kommune fat i den lange ende?\nFaglige resultater fylder meget i den danske folkeskole, mener to lærerstuderende, der er brug for en sidestilling med elevernes sociale liv. Derfor har de kastet et blik på det nye pædagogiske koncept “Genoprettende Praksis”, som stiller skarpt på det sociale samspil mellem eleverne og den enkeltes selvrespekt. Konceptet bliver for første gang afprøvet i Danmark på samtlige skoler i Albertslund.\nAlbertslund: En tredjedel af lærerne skiftet ud på tre år\nHver tredje lærer i Albertslund er stoppet inden for de seneste tre år, og nu har hver femte ansat i lærerjob ingen læreruddannelse. Albertslund Lærerkreds har nu skrevet til kommunalbestyrelsen med ønsket om, at politikerne handler.\n12 kommuner får hjælp til at forbedre indeklima på skolerne\nRealdania giver økonomisk støtte til 12 kommuner, som vil finde løsninger på deres skolers dårlige indeklima.\nPas på Facebook\nDLF skal geares til fremtiden\nDLF begynder nu at se organisationen efter i sømmene. Målet er inddrage hele organisationen for at se på, om der er noget, der skal ændres - frem mod kongressen i 2019.\nFolkeskoler og folkekirke samarbejder om kor i Albertslund\nAlbertslundprojektet 'Alle kan synge' har fokus på trivsel, tilknytning og inklusion i skoleklasser via kor og bevægelse i indskolingen i samarbejde med den lokale kirke. I år er 0. og 1. årgang med.\nBachelor: Åbne matematikopgaver fremmer kreativitet\nElever bliver mere kreative i matematik, når de arbejder med åbne opgaver. Men rammevilkårene og alt det sociale og ikke-faglige betyder meget for, hvad eleverne får ud af undervisningen, siger Sofie Baltsen i sit bachelorprojekt\nProjekt om inklusion i naturfag: Fanger mange, men ikke alle kan inkluderes\nEn gruppe lærere og pædagoger i Albertslund har arbejdet et år med projekt om inklusion og praksisfællesskab i naturfag. Den legende form har fanget mange elever blandt andet de skoletrætte, men konklusionen er, at ikke alle elever kan inkluderes.\nAlbertslund indefryser konfliktløn til senere\nKommunalbestyrelsen i Albertslund Kommune har tirsdag aften besluttet at indefryse alle de lønkroner, kommunen sparer under en eventuel konflikt. Pengene skal senere bruges i den pågældende sektor, eksempelvis på skolerne. Det skriver kommunalbestyrelsesmedlem Vivi Nør Jacobsen (SF) på Twitter. Ifølge forslaget er formålet at "hæmme den positive effekt en konflikt har for arbejdsgiversiden".\nGratis app med tip til bevægelse\nVinderne fra Matematikkens Dag er fundet\nOmkring 400 skoler deltog i Matematikkens Dag i november. I år handlede det om programmering og koder. Eleverne skulle producere en animationsfilm, og de ni vindende klasser er nu fundet. Danmarks Matematiklærerforening står for konkurrencen.\nDanmarkskort: Se hvad forældrene betaler for at sende deres børn på privatskole\nHvor i landet er det dyrest at have sit barn i en fri- eller privatskole, og hvad koster de forældrebetalte skoler i lige netop dit område? Find den præcise pris på din naboskole.\nRollespil gør religionsstrid lyslevende\nTværfaglighed mellem religion, historie og samfundsfag er i centrum, når elever sendes gennem et reformationsrollespil i Københavns gader.\n»Der er ikke nogen, der lytter til os«\nPia Henriksen, lærer på Egelundskolen, Albertslund Kommune.\nNaturvidenskabsfestival: Stor billejagt med elever som forskere\nI anledning af Naturvidenskabsfestival var der i går billejagt ved Herstedhøje. Elever sendte fangstresultater til forskere, og andre designede biller til 3D-print og eleverne byggede bidende robot-kindbakker.\nBorgmestre: Vi skal prøve at holde fingrene fra folkeskolen\nBåde den socialdemokratiske borgmester i Albertslund og hans Venstre-kollega i Gribskov er enige om, at lokalpolitikere skal prøve at blande sig uden om folkeskolens arbejde. Det kom frem på Ceveas konference om folkeskolens styring.\nClaes Hjort – 25 år som kredsformand\nLærer: Hvorfor skal indskolingselever rettes ind mod arbejdsmarkedet?\n"Skal vi bare fokusere på, hvad vores elever kan bidrage med til samfundet som arbejdskraft?", spørger lærer Pia Henriksen og synes, det er helt forkert, at elever allerede i indskolingen skal have 'viden om korte og lange uddannelser og jobtyper, som uddannelserne kan føre til'.\nKL-direktør: Forvaltningen må ikke indføre målstyring af egen drift\nHvis skolen drukner i dokumentationskrav, forsømmer den sit formål om almen dannelse, lød det fra lærer Pia Henriksen til debatarrangement. KL understreger, at forvaltningerne skal have demokratisk hjemmel til at indføre målkrav\nDa børnene fra betonbyen kom til Louisiana\n7.x fra Albertslund trodsede kulturchokket og tog på kunstlejrskole med stor åbenhed. I kunsten er børnene lige, mener deres lærer.\nKommunalpolitikere: Stå fast på den lange skoledag\n"Hold fast!", lød det klare budskab fra en stribe kommunale politikere til deres kolleger på Christiansborg. Kommunalpolitikerne vil ikke tilbage til en folkeskole med alt for få undervisningstimer, fordi nogle politikere får "tynd mave" ved den mindste kritik af deres beslutninger.\nKronprinsessen genplanter planeten\nFire borgmestre, en kronprinsesse og over hundrede skolebørn har i dag plantet træer for et bedre klima mandag i den helt nye Prinsesselunden ved Naturcenter Herstedhøje. Og over hele landet er der endnu flere, der planter træer i denne uge - omkring 15.000 skoleelever fra 200 skoler genplanter planeten.


• Billige Malene Birger Kuffert online [Se bedste tilbud] - Fruea\nHjem• Billige Malene Birger Kuffert online [Se bedste tilbud]\n• Billige Malene Birger Kuffert online [Se bedste tilbud]\nDesignfund.dk er pt. en af de førende internet selskaber der sælger boligartikler. Firmaets sortiment indeholder i omegn af 4000 produkter fra flere mærker. Forretningens Trustpilot-score på 8,9 ud af 10 giver indtryk af god kundetilfredshed. Scoren er baseret på 826 vurderinger, hvoraf 583 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 12763 personer fans af Designfund.dk, og her har forretningen modtaget 31 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,2 ud af 5, som ligeledes er usædvanligt godt.\nDubuy.dk er nu en af de førende internet firmaer med boligartikler. Netshoppens udvalg favner over 18000 produkter fra diverse producenter. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 8,7 ud af 10 markerer en høj grad af kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 2677 anmeldelser, hvoraf 2129 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 15637 brugere fans af Dubuy.dk, og her har webbutikken modtaget 535 bedømmelser med en middel rating på 4,35 ud af 5, hvilket ligeså er meget flot.\nMoebelKompagniet.dk er pt. en af de største internet butikker der sælger boligartikler. Firmaets sortiment udgøres af ca. 1500 varer fra diverse producenter. Webshoppens Trustpilot-rating på 9 af 10 tilkendegiver enorm kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 239 ratings, hvoraf 206 af dem giver topkarakter. På Facebook er 9539 brugere tilhængere af MoebelKompagniet.dk, og her har netbutikken modtaget 109 anmeldelser med en middel score på 4,9 af 5, hvilket ligeså er ualmindeligt flot.\nIllux.dk er pt. imellem de mest benyttede internet varehuse med boligartikler. Webbutikkens sortiment spænder over på den anden side af 1000 varer fra diverse mærker. Netbutikkens Trustpilot-score på 9,2 af 10 demonstrerer stærk kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 235 ratings, hvoraf 194 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 7513 brugere tilhængere af Illux.dk, og herpå har webbutikken modtaget 44 bedømmelser med en middel rating på 4,7 af 5, hvilket ligeledes er ekstremt imponerende.\nWallstickerland.dk er pt. iblandt de førende internet shops i Danmark med boligartikler. Firmaets udvalg spænder over omtrent 500 produkter fra en række mærker. Webbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 7,8 ud af 10 demonstrerer god kundetilfredshed. Scoren er baseret på 59 evalueringer, hvoraf 41 af dem giver topkarakter. På Facebook er 39170 mennesker fans af Wallstickerland.dk, og herpå har webbutikken modtaget 32 vurderinger med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,3 ud af 5, som lige så vel er vældig beundringsværdig.\nMalene Birger Kuffert søges på internettet\nMasser af e-shops frembyder nu til dags alverdens leveringsmodeller. En der er meget almindelig er p.t. at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv kan afhente din nyindkøbte vare når det passer dig. Fragttypen er jo særdeles smertefri, og i mange tilfælde derudover den mest betalelige leveringsløsning.\nDu kunne derudover vælge at få varerne sendt til din lejlighed eller til hvor du arbejder. Muligheden er i mange tilfælde lidt mere omkostningsfuld, men omvendt ultra uproblematisk. Den mest letkøbte mulighed for fragt af malene birger kuffert er dog at hente ordren selv, som desværre stiller krav om at du er i kort afstand af malene birger kuffert e-shoppens hjemsted.\nFragtperioden kan vise sig at være særdeles essentiel ifald vi står og skal bruge produkterne med det samme, og derfor er det relativt centralt at vi efterser det anslåede leveringstidspunkt ved det vedkommende produkt.\nEn hel del malene birger kuffert online shops reklamerer med levering på blot en enkelt hverdag på flere produkter, som imidlertid antager at transaktionen gennemføres forinden et fastslået klokkeslæt, så de har mulighed for at nå at få malene birger kuffert på posthuset forinden pakkemedarbejderne har fyraften.\nFlere online firmaer sikrer levering uden beregning, men oftest er det så nødvendigt at man shopper for en bestemt sum. I øvrigt skal du overveje den prisbilligste leveringsløsning, som i de fleste tilfælde – hvad end man er ved Odense, Frederikshavn eller Skjern – er at få fragtfirmaet til at bringe din ordre til en pakkeshop.\nDet er jo virkelig fleksibelt for alle at prissammenligne på malene birger kuffert i blandt diverse internet varehuse, og med det motiv har flertallet af webbutikker fundet det uundgåeligt at sænke prisniveauet på varerne – til børn, og endvidere også til voksne – eftertrykkeligt, og endda nogle gange frembyde gebyrfri levering.\nTil gengæld kan det trods alt blive nyttigt at undersøge flere internet webshops efter malene birger kuffert rabat før du handler, så man er skråsikker på at skaffe sig den billigste pris.\nDu bør ikke desto mindre være så påvagt, at når en netbutik afhænder malene birger kuffert for en pris der virker helt ekstremt overkommelig, er det for det meste være et faresignal om en svindel online webshop. Kortkøb er i hvert fald inkluderet i et regulativ, hvilket dækker os overfor uoprigtige online forhandlere.\nGenerelt går vi ind for shopping med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt kan du benytte et tilbud som f.eks. ViaBill, ifald du ønsker at afdrage beløbet over en periode.\nForinden nogen handler malene birger kuffert i en netshop kunne man på en vis måde sætte sig ind i netbutikkens forretningsvilkår, men det er tit ikke videre spændende.\nEt andet forslag kunne derfor være at kontrollere hvorvidt e-handlen er e-mærke godkendt, som skulle være en antydning af at internet forhandleren retter sig efter dansk lovgivning, samt at internet virksomheden fra tid til anden overvåges af specialister der har indsigt i vilkårene på området. Derudover tilbydes du genvej til hjælpende service, såfremt du forvoldes problemer i forbindelse med dit indkøb.\nDertil anbefales det at køberen er oppe på mærkerne omkring de mest aktuelle regler der influerer på ordren, som fx hvilken returneringsret på malene birger kuffert online forhandleren garanterer. I den sammenhæng er det ligeledes relevant, at man stadigvæk sikrer ens ordrekvittering, således man fremadrettet vil kunne bekræfte handlen, hvad end man er på indkøb til en dame eller herre.\nTrustpilot forærer dig ret hæderlige muligheder for at gennemrode en række eksisterende forbrugeres opfattelser og af den grund foreslår vi, at du tolker e-firmaets malene birger kuffert anmeldelser før du lægger din bestilling.\nFacebook fører til ligeledes nogle udmærkede chancer for at få kendskab til netshoppens troværdighed. Tilmed ser vi nogle webbutikker som tilbyder folk at registrere en vurdering af virksomhedens service, som desuden kan drages fordel af til at tage stilling til tidligere kunders oplevelser.\nDenne side finansieres af annoncer. Vi hjælper en mængde internet handler og introducerer deres varer, og får betaling i tilfælde af at en bruger fra vores side realiserer en ordre.\nViden om malene birger kuffert og e-forretninger understøttes løbende, men vi tager ikke ansvar for rettelser der er blevet realiseret siden vi nyligst opdaterede hjemmesidens oplysninger.


Hvad er Betaklav®, komb.? - Find information på Medicin.dk\nBetaklav® bruges til behandling af\nBetændelsestilstand i nyren, Krystaller i urinen.\nBemærk, der er sket alvorlige fejl i håndteringen af Betaklav®, komb.. Læs mere på Medicin.dk - Professionel under Typiske alvorlige fejl.\n⬤ Recept filmovertrukne tabletter 500 mg+125 mg 20 stk. (blister) 81,45\n⬤ Recept filmovertrukne tabletter 500 mg+125 mg 30 stk. (blister) 50,50\nMål i mm: 9 x 19,4


Med et sparringsforløb får ledelsen af virksomheden en bedre overordnet forståelse af digitalisering og indsigt i de digitale muligheder og potentialer for jeres virksomhed.\nJeg anbefaler, at I gennemfører en digital potentialeafklaring forud for sparringen.\nDigitalisering kan skabe øget vækst, være med til at sikre virksomhedens position i markedet og bidrage til indtrængning på nye markeder. Det store spørgsmål ender altid med at være: Hvordan?\nVores sparring med ledelsen handler grundlæggende om at bidrage til at finde svare på det spørgsmål, og sparringen foregår både som 1:1 sessions, deltagelse i ledelsesmøder og løbende ad hoc sparring.\nHvis bestyrelsen skal forholde sig til, hvordan virksomheden kan udnytte den digitale udvikling til at skabe vækst, skal den have indsigt og kompetencer til at arbejde strategisk med de digitale teknologier og muligheder.\nVi rådgiver bestyrelser i små og mellemstore virksomheder om digital forretningsudvikling, svarer på spørgsmål om de strategiske muligheder med digitalisering og hjælper grundlæggende med at opkvalificere bestyrelsesarbejdet.\nFå 45 minutters helt uforpligtende (og gratis) sparring om jeres digitale muligheder ...


Tømrer i Bakken ⇒ Bestil 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nHvis du har brug for en god tømrer i Bakken, så er du kommet frem til den helt rette hjemmeside.\nHer på siden gør vi det nemlig let og overskueligt for dig at indhente op til 3 tilbud på en dygtig tømrer fra Bakken. Vi har slået pjalterne sammen med Danmarks skarpeste tilbudsservice, der gør det muligt for dig at indhente tilbud fra de bedste og mest kvalificerede tømrere i Bakken. Det bliver hermed let for dig at finde en god tømrer til din opgave. Vi håber, at du kunne tænke dig at gøre brug hjemmesiden, når du har brug for at finde et godt tømrerfirma i Bakken. Der er nemlig mange fordele forbundet med det.\nHvorfor få flere tilbud på tømrer i Bakken?\nDet er meget oppe i tiden at indhente tilbud fra flere dygtige tømrere i Bakken, når du skal have løst noget tømrerarbejde. Det kan nemlig spare dig for penge, da tømrerne er i hård konkurrence med hinanden om at vinde lige præcis din opgave og om at hjælpe dig med at få løst din tømreropgave. Dette giver altså dig en fordel i forhold til prisen, og hvem siger nej til at få løst sin tømreropgave billigere?\nUd over at spare penge, så kan du faktisk også ende med at spare rigtig meget tid, fordi at du nu ikke skal bruge din kostbare tid på først at finde de forskellige tømrervirksomheder i Bakken og så kontakte dem for at bede om et tilbud på den opgave, hvor du skal bruge en tømrer i Bakken. Dette kan altså spare dig for en dele tid, og det er vigtigt for mange, der lever en presset og stresset hverdag.\nVælger du at indhente tilbud på tømrer i Bakken, så er du samtidig sikker på kun at modtage tilbud fra de dygtigste håndværkere nær dig. Det er fordi, at vores samarbejdspartner kun samarbejder med de bedste af det bedste, og det kommer altså dig til gode. Du skal derfor ikke bekymre dig over kvaliteten, når du hyrer en tømrer i Bakken gennem vores samarbejdspartner 3byggetilbud, tværtimod. De bliver nemlig ratede, og det er for dit bedste. Vi ønsker nemlig, at du får den bedste kvalitet i det arbejde, og dette gør du her. Hvis du i øvrigt har spørgsmål til deres service, så anbefaler vi dig, at du kontakter dem, da de kan svare dig grundigt på dine spørgsmål omkring det at hyre en tømrer i Bakken.\nTømrer Østerby Gårde


Kraniet fra Katyn af Anna Elisabeth Jessen – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nKraniet fra Katyn Beretning om massakren i 1940 af Anna Elisabeth Jessen\nGoebbels hentede i 1943 12 retsmedicinere og læger fra tyskbesatte lande til at undersøge nogle massegrave i skovene ved Katyn i Rusland. Undersøgelserne pegede på, at sovjetiske styrker stod bag myrderierne, og Goebbels' ide var at bruge det som et propagandafremstød mod Sovjetunionen. En af lægerne var danske Helge Tramsen. Han tog en makaber souvenir med hjem - selve hovedet af en af de polske officerer, henrettet med nakkeskud. Tramsen var modstandsmand og havde sine egne planer med turen til Katyn. Planer, som omfattede dobbeltspil med nazisterne, og i sig selv ville være et hårdt slag mod den tyske besættelsesmagt. Først efter Sovjetunionens sammenbrud i 1991 indrømmede Rusland officielt, at sovjetiske specialstyrker havde myrdet tusindvis af polske officerer og intellektuelle i Katyn i Rusland i 1940. Gennem alle årene havde Sovjetunionen søgt at skyde skylden på det besejrede Nazityskland. Lisbeth Jessens medrivende og dystre efterforskning af historien om massakren afdækker en af krigens mest kontroversielle forbrydelser. Samtidig er bogen en personlig beretning om et drama, der tog sin begyndelse i en eftersøgning af ejermanden til et glemt kranium. Hovedparten af bogens rystende illustrationer er taget on location af Helge Tramsen.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Kraniet fra Katyn' af Anna Elisabeth Jessen i de 303 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 84.229 andre anmeldelser af bøger.\nUDSOLGT - Hæftet bog, Høst & Søn, ISBN: 9788763807036\nUdgivet 2008.11.06 af Høst & Søn


Download "Beskæftigelsesrapport Dimittender fra de kunstneriske og kulturelle uddannelser under Kulturministeriet"\n1 Beskæftigelsesrapport 2007 Dimittender fra de kunstneriske og kulturelle uddannelser under Kulturministeriet\n2 Side 2 af 47 ISSN (trykte udgave) ISSN (online udgave) December Kulturministeriets Rektorer Philip de Langes Allé København K Tlf Kulturministeriets Rektorer (KUR) er rektorkollegium for de 16 videregående kunstneriske og kulturelle uddannelser under Kulturministeriet. Sekretariatsfunktionen er domicileret på Kunstakademiets Arkitektskole.\n3 Side 3 af 47 INDHOLDSFORTEGNELSE Figuroversigt 4 Tabeloversigt 4 1. Forord 5 2. Hovedkonklusioner 7 3. Kulturministeriets uddannelsesinstitutioner samlet analyse Fordeling på arbejdsmarkedets forskellige sektorer Den gennemsnitlige ledighedsprocent Den gennemsnitlige ledighedsprocent fordelt på årgange Den gennemsnitlige ledighedsprocent fordelt på institutioner og årgange Ledighedsgraden Den regionale fordeling af dimittenderne Tre typer arbejdsmarkeder Indkomstforhold De kulturministerielle uddannelsers egne analyser Arkitektskolen Aarhus (AAA) Kunstakademiets Arkitektskole (KA) Danmarks Biblioteksskole (DB) Kunstakademiets Konservatorskole (KS) Danmarks Designskole (DKDS) Designskolen Kolding (DK) Glas- & Keramikskolen Bornholm (GKB) Det Fynske Musikkonservatorium (DFM) Det Kgl. Danske Musikkonservatorium (DKDM) Det Jyske Musikkonservatorium (DJM) Nordjysk Musikkonservatorium (NM) Vestjysk Musikkonservatorium (VMK) Rytmisk Musikkonservatorium (RMC) Kunstakademiets Billedkunstskoler (KAB) Den Danske Filmskole (FS) Statens Teaterskole og skuespillerskolerne ved Aarhus og Odense teater Appendiks Datagrundlaget Væsentlige begreber English summary: Educating to employment 46\n4 Side 4 af 47 Figuroversigt Figur 1 Arbejdsmæssig status Figur 2 Arbejdsmæssig status i 2005 af dimittender fordelt på institutioner 9 Figur 3 Ledighedsgraden 2006 i procent 14 Figur 4 Ledighedsgraden 2006 i procent, fordelt på årgange 15 Figur 5 Ledighedsgraden 2006 fordelt på institutioner 16 Figur 6 Den regionale fordeling af dimittenderne i Figur 7 Den gennemsnitlige personindkomst 2005, 22 Figur 8 Den gennemsnitlige ledighedsprocent fra Beskæftigelsesrapport 2005 og Beskæftigelsesrapport Figur 9 Designskolen Koldings fagretninger 28 Figur 10 Musikkonservatoriernes gennemsnitlige ledighedsprocent Tabeloversigt Tabel 1 Den gennemsnitlige ledighedsprocent i 2005 og 2006, fordelt efter 10 Tabel 2 Den gennemsnitlige ledighedsprocent i 2005 og 2006 fordelt på 12 Tabel 3 Den gennemsnitlige ledighedsprocent for AC Tabel 4 Den gennemsnitlige ledighedsprocent 2006 fordelt på institutioner og årgange13 Tabel 5 Ledighedsgraden 2006 i procent, fordelt på køn 17 Tabel 6 Dimittendernes regionale procentfordeling 2005, fordelt på 18 Tabel 7 Ledighedsgraden for det velorganiserede arbejdsmarked Tabel 8 Ledighedsgraden for det semiorganiserede arbejdsmarked Tabel 9 Ledighedsgraden for det semiorganiserede arbejdsmarked 20 Tabel 10 Ledighedsgraden for det øvrige kulturelle arbejdsmarked 20 Tabel 11 Den gennemsnitlige personindkomst 2005, fordelt på institutioner 21 Tabel 12 Dimittendernes arbejdsmæssige status, opdelt i årgange og 25 Tabel 13 Ledighedsgrad 2006 i procent for dimittender fra årgangene Tabel 14 Udvikling i RMC-kandidaters beskæftigelse 35 Tabel 15 Sammenligning mellem de rytmiske uddannelser af ledighedsprocent, beskæftigelsesgrad og personindkomst 35 Tabel 16 Ledighedsprocent og gennemsnitlig personindkomst for 38 Tabel 17 Sammenligning mellem de tre scenekunstskoler af ledighedsprocent og personindkomst 39 Tabel 18 Datagrundlaget for rapporten målt i Tabel 19 Fordelingen af dimittender i bruttopopulationen 2006, 44\n5 Side 5 af Forord Kulturministeriets 16 kunstneriske og kulturelle uddannelsesinstitutioner har ca aktive studerende. Årligt afslutter ca. 900 deres uddannelse. Beskæftigelsesrapport 2007 redegør for udviklingen i disse dimittendernes beskæftigelse, ledighed og indkomst på det kunstneriske og kulturelle arbejdsmarked. Uddannelsesinstitutioners evne til at uddanne til beskæftigelse er et samspil mellem uddannelserne, de studerende selv og det arbejdsmarked, de uddanner til. De kunstneriske og kulturelle uddannelsesinstitutioner har et medansvar for, at dimittenderne uddannes til beskæftigelse. Uddannelsesinstitutionerne har den klare målsætning, at dimittenderne skal kunne erhverve de fornødne forudsætninger for at komme i beskæftigelse. Den indkomst, de kan opnå, skal samtidig udgøre et seriøst grundlag for at være beskæftiget på basis af deres kunstneriske eller kulturelle uddannelse. Denne målsætning fremgår af Flerårsaftalen for Kulturministeriets videregående uddannelser for perioden og af de resultatkontakter, som Kulturministeriets uddannelsesinstitutioner har indgået med ministeriet for Uddannelsesinstitutionerne er således forpligtet sig til at sikre, at uddannelsesudbuddet er i overensstemmelse med samfundets behov for uddannelse inden for deres fagområder. Kulturministeriets Rektorer (KUR) udarbejder hermed sin tredje beskæftigelsesrapport - Beskæftigelsesrapport 2007 ligger i forlængelse af KURs beskæftigelsesrapporter fra 2005 og fra Rapporterne er baseret på data fra Danmarks Statistik for at dokumentere og analysere sammenhængen imellem uddannelsesudbuddet, beskæftigelsessituationen og arbejdsmarkedets behov. Rapporterne har Kulturministeriet, det omgivende samfund og ikke mindst uddannelsesinstitutionerne selv som målgruppe. De enkelte uddannelsesinstitutioner supplerer selv rapportens data og vurderinger med nærmere analyser af de specifikke beskæftigelsesforhold for deres dimittender. Institutionerne formidler både rapporten og egne analyser på deres hjemmesider. For KUR er det et positivt hovedbudskab, at dimittendernes gennemsnitlige ledighed er på 11 %. Der er store forskelle i beskæftigelsessituation mellem dimittender fra de forskellige uddannelsesretninger og mellem de forskellige uddannelsesinstitutioner. Det er tilfredsstillende, at ledighedsprocenten for dimittender fra en række af uddannelsesinstitutionerne ligger på niveau med nyuddannede kandidater fra AC-området, især humaniora. Det er også tilfredsstillende, at indkomsterne er stabile. Rapporten viser samtidig, at beskæftigelsen på en række kunstneriske uddannelsesområder kun kan forstås i sammenhæng med de særlige vilkår, der gælder på disse uddannelsers arbejdsmarkeder. Selv når man tager højde for disse vilkår dokumenterer rapporten, at der fortsat er behov for at fokusere på evnen til at uddanne til beskæftigelse. De kunstneriske og kulturelle uddannelsers samfundsmæssige betydning kan dog ikke alene vurderes ud fra dimittenders beskæftigelse eller indkomst. Kunstnerisk og kulturel udvikling i et samfund, og herunder en fri og skabende kunstnerisk virksomhed, forudsætter en stor, frodig og på mange måder ukontrollabel underskov af levende og engagerede mennesker, som brænder for netop deres kunst. Denne underskov er kendetegnet ved, at den er mere eller mindre vanskelig at afdække statistisk. Sammenligninger med det øvrige arbejdsmarked skal derfor ske med respekt for dimittenderne og for vilkårene på det arbejdsmarked, som vi uddanner dem til. 1 Der er dog ikke indgået resultatkontrakter for skuespillersskolerne ved hhv. Århus og Odense Teatre, som begge er tilskudsinstitutioner. De indgår i analysen for at give et samlet billede af scenekunstuddannelserne ved de tre scenekunstskoler. Glas- & Keramikskolen Bornholm er først omfattet af resultatkontrakt fra 2007.\n6 Side 6 af 47 Rektor Bertel Krarup, formand for KUR, Det Kgl. Danske Musikkonservatorium (DKDM) Rektor Staffan Henriksson, Arkitektskolen Aarhus (AAA) Rektor Lars Qvortrup, Danmarks Biblioteksskole (DB) Rektor Peter Bysted, Danmarks Designskole (DKDS) Rektor Poul Nesgaard, Den Danske Filmskole (FS) Konstitueret rektor Hanne Skov Designskolen Kolding (DK) Konstitueret rektor Anders Mogensen, Det Fynske Musikkonservatorium (DFM) Konstitueret rektor Astrid Elbæk, Det Jyske Musikkonservatorium (DJM) Rektor Sven Felding, næstformand for KUR Kunstakademiets Arkitektskole (KA) Rektor Jens Lau Petersen, Glas- og Keramikskolen Bornholm (GKS) Rektor Mikkel Bogh, Kunstakademiets Billedkunstskoler (KAB) Rektor René Larsen, Kunstakademiets Konservatorskole (KS) Konstitueret rektor Michael Bundgaard, Nordjysk Musikkonservatorium (NM) Rektor Henrik Sveidahl, Rytmisk Musikkonservatorium (RMC) Rektor Sverre Rødahl, Statens Teaterskole (STS) Rektor Axel Momme, Vestjysk Musikkonservatorium (VMK)\n7 Side 7 af Hovedkonklusioner Beskæftigelsesrapport 2007 viser, at beskæftigelsen for dimittender fra de kunstneriske og kulturelle uddannelser generelt er steget. I 2006 var den gennemsnitlige ledighedsprocent for alle årgangene 11 %. I 2005 var ledighedsprocenten på knap 16 %. Dette fald i ledigheden på ca. 5 procentpoint skyldes dels en generel fremgang i beskæftigelsen, dels at dimittenderne for hvert år der går får større fodfæste på arbejdsmarkedet. Denne udvikling ligger i forlængelse af det fald i ledigheden, som også Beskæftigelsesrapport 2005 og 2004 viser. Beskæftigelsesrapport 2007 tager udgangspunkt i 6896 dimittender fra Kulturministeriets uddannelser fra årgangene Heraf indgik 6311 i arbejdsstyrken primo 2006; rapporten analyserer hermed dimittender i arbejdsstyrken fra i alt ni årgange. Beskæftigelsesrapport 2007 viser at den stigende beskæftigelse hænger sammen med, at flere dimittender bliver fuldtidsbeskæftigede og færre er helt eller delvist ledige. Rapporten viser samtidig, at dimittenderne er 4-5 år om at etablere sig på arbejdsmarkedet. Humanister og især de øvrige AC-grupper opnår ofte at trænge ind på arbejdsmarkedet på ca. 2-3 år. Dimittender fra de kulturministerielle uddannelser er altså noget længere tid om at trænge ind på arbejdsmarkedet. Rapporten må her forudsætte, at beskæftigelsen er faglig relevant. Danmarks Statistik har således ikke grundlag for at måle i hvilket omfang dimittenderne er beskæftiget inden for det kunstneriske og kulturelle område, de er uddannet til. Rapporten viser samtidig, at der grundlæggende er store forskelle mellem dimittenderne fra de forskellige uddannelsesinstitutioner. Der er så store forskelle i deres arbejdsmæssige status - om de er selvstændige, offentligt ansatte lønmodtagere, privatansatte eller arbejdsløse at der ikke her kan udledes fælles konklusioner. Dimittender fra beslægtede institutioner viser dog fælles træk: Mange dimittender fra visse skoler (f.eks. design) er selvstændige, dimittender fra andre (konservatorierne) er i høj grad offentligt ansatte, mange dimittender fra arkitektskolerne, scenekunstskolerne og Filmskolen er privatansatte. Den positive udvikling i beskæftigelsen hænger sammen med, at dimittender er mobile. Samtidig finder mange arbejde i den region, de er uddannet i. Dimittenderne har i 2005 i gennemsnit en personlig indkomst på kr. Også den gennemsnitlige indkomst dækker over store forskelle imellem uddannelserne. Samtidig er der ikke, som man umiddelbart skulle tro, en direkte sammenhæng mellem ledighedsgrader og personlig indkomst. Visse dimittender har både høje ledighedsgrader og nogle af de højeste indkomster. Disse tal for beskæftigelse, ledighed og indkomst skal vurderes i forhold til den særlige karakter af det kunstneriske og det kulturelle arbejdsmarked. Sammenligninger med andre uddannelsesområder bør respektere sammenhængen mellem uddannelse og arbejdsmarked: Beskæftigelse på det kulturelle og især på det kunstneriske arbejdsmarked er kendetegnet ved projektansættelser, freelance-virksomhed, deltidsansættelser, forholdsvis få fastansættelser og sæsonudsving. Som følge heraf er det vanskeligere at opnå en høj beskæftigelse på dette område end på mange andre uddannelsesområder. For dimittender fra især en række af de kunstneriske uddannelsesinstitutioner er ledighedsprocenten fortsat høj. KUR lægger derfor stor vægt på at Beskæftigelsesrapport 2007 bidrager til, at disse institutioner kan fortsætte deres indsats for at uddanne til den højest mulige grad af beskæftigelse. Heri ligger en reel udfordring, også når det tages med i betragtning at de kunstneriske arbejdsmarkeder er kendetegnet ved skabende, udøvende og pædagogiske aktiviteter, der ikke er direkte sammenlignelige med mere traditionelle arbejdsmarkeder.\n8 Side 8 af 47 FØRSTE DEL 3. Kulturministeriets uddannelsesinstitutioner samlet analyse Dette afsnit indeholder en samlet beskæftigelsesanalyse for Kulturministeriets i alt 18 meget forskellige uddannelsesinstitutioner 2. Rapportens anden del supplerer denne samlede analyse med de enkelte uddannelsesinstitutioners egne analyser af deres dimittenders beskæftigelsessituation (afsnit 4). I afsnit 5 finder man en redegørelse for rapportens datagrundlag og væsentlige begreber. Rapporten anvender primært data fra dimittender af årgang Den gennemsnitlige ledighedsgrad og ledighedsprocent er tillige blevet målt på dimittender fra årgang for at få de nyest mulige tal med i rapporten. Kulturministeriets uddannelsesinstitutioner udbyder uddannelser, der med en vis forenkling kan siges at spænde fra: 11 uddannelsesinstitutioner, der overvejende giver rent kunstneriske uddannelser: Billedkunstskolerne, scenekunstskolerne, musikkonservatorierne og Filmskolen; 5 uddannelsesinstitutioner, der er både kunstneriske og kulturelle: Arkitekt- og designskolerne 2 uddannelsesinstitutioner, der giver alment kulturelle uddannelser: Konservatorskolen og Biblioteksskolen Disse forskelle i uddannelserne, og det arbejdsmarked, som de uddanner til, er et grundvilkår for at vurdere denne rapports tal for beskæftigelse. Gennemsnitstal skal læses med forståelse for, at de er beregnet på grundlag af data, der indeholder store forskelle inden for og mellem de enkelte uddannelsesinstitutioner. 3.1 Fordeling på arbejdsmarkedets forskellige sektorer Kulturministeriet uddanner til såvel det private arbejdsmarked som det offentlige: Di- Figur 1 Arbejdsmæssig status 2005 Arbejdsløse 9% Selvstændige 7% Lønmodtager offentlige sektor 37% Lønmodtager private sektor 47% Note: omfatter dimittender fra årgang , der ultimo 2005 indgik i arbejdsstyrken. Alle institutioner samlet. Arbejdsløse er personer, der er fuldt ud ledige i den sidste uge af november. 2 De 16 uddannelsesinstitutioner under Finanslovens 21, afsnit 4. Videregående uddannelser samt de to scenekunstskoler ved hhv. Odense Teater og Aarhus Teater, jf. note 1.\n9 Side 9 af 47 mittenderne er registreret som 3 : Selvstændige, som privat ansatte lønmodtagere, som offentligt ansatte lønmodtagere eller som arbejdsløse. I år 2005 fordeler dimittenderne fra årgangene sig samlet som vist i figur 1. Figur 2 illustrerer, at der er meget store forskelle i den ansættelse, som dimittenderne fra de forskellige institutioner opnår: Figur 2 Arbejdsmæssig status i 2005 af dimittender fordelt på institutioner 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% AAA DB DKDS DK DFM DJM DKDM NM FS GKS KA KAB KS RMC SskA SskO STS VMK Selvstændige Lønmodtager offentlige sektor Lønmodtager private sektor Arbejdsløse Note: Arbejdsmæssig status for dimittender fra årgang , der ultimo 2005 indgik i arbejdsstyrken Uddannelsesinstitutionerne er i tæt kontakt med det arbejdsmarked, deres dimittender arbejder i. Institutuionerne ved at beskæftigelsen for især dimittender fra de kunstneriske uddannelser er præget af flere ansættelsesforhold. De sammenstykker dermed deres indkomst fra flere kilder. Ved siden af forskellige former for ansættelser arbejder en stor del af dem ofte også som selvstændige. En stor andel af dimittenderne fra arkitekt- og designskolerne, fra skuespillerskolerne og fra Filmskolen er privatansatte. Dimittender fra musikkonservatorierne og fra Konservatorskolen er i høj grad offentligt ansatte. Dimittender fra Danmarks Biblioteksskole finder i stigende grad privat ansættelse. Samlet set er 7 % af dimittenderne selvstændige, men med store forskelle. Der er således op til 30 % selvstændige blandt dimittenderne fra en række af skolerne: Kunstakademiets Billedkunstskoler (30 %), Danmarks Designskole (19 %), Den Danske Filmskole (18 %) og Designskolen Kolding (14 %). Inden for en række uddannelser er der en ambition om at etablere sig selv som selvstændig. Arkitekter etablerer sig først efter nogle år på arbejdsmarkedet. Man må derfor formode, at der efter en årrække vil være flere end 7 % af dimittenderne, der har etableret sig som selvstændige. På det generelle arbejdsmarked topper andelen af selvstændige først ved en alder på over år 4. 3 Danmarks Statistik måler dimittendernes arbejdsmæssige status på måletidspunktet ultimo Den målte arbejdsløshed de 9 % i figur 1 må derfor ikke forveksles med ledighedsprocenten, der er baseret på en måling af den samlede ledighed i hele året. 4 Statistisk Årbog 2007, tabel 115, side 119, Danmarks Statistik,\n10 Side 10 af Den gennemsnitlige ledighedsprocent Tabel 1 viser den gennemsnitlige ledighedsprocent for dimittenderne fra , målt både i 2005 og i Deres ledighedsprocent var 15,9 % i 2005 og 11,2 % i Ledighedsprocenten i 2006 er hermed 4,7 procentpoint lavere; dette indebærer, at disse dimittenders ledighed i 2006 er næsten en tredjedel lavere end i Tabel 1 Den gennemsnitlige ledighedsprocent i 2005 og 2006, fordelt efter uddannelsesinstitution Arkitektskolen Aarhus 11,5 6,3 Danmarks Biblioteksskole 10,4 7,0 Danmarks Designskole 22,6 15,4 Designskolen Kolding 20,3 15,5 Det Fynske Musikkonservatorium 13,3 11,7 Det Jyske Musikkonservatorium 19,8 14,0 Det Kgl. Danske Musikkonservatorium 14,7 11,8 Den Danske Filmskole 19,9 15,6 Glas- & Keramikskolen Bornholm 20,7 15,1 Kunstakademiets Arkitektskole 13,7 7,5 Kunstakademiets Billedkunstskoler 21,9 17,1 Kunstakademiets Konservatorskole 8,9 6,3 Nordjysk Musikkonservatorium 17,8 13,7 Rytmisk Musikkonservatorium 20,7 18,4 Skuespillerskolen ved Aarhus teater 32,0 33,0 Skuespillerskolen ved Odense teater 36,3 28,9 Statens Teaterskole 26,3 24,1 Vestjysk Musikkonservatorium 11,5 7,9 Beregnet gennemsnit for alle institutioner 15,9 11,2 Note: den gennemsnitlige ledighedsprocent for året 2005 og 2006, målt for dimittenderne fra , der indgik i arbejdsstyrken ultimo november Vægtet gennemsnit for alle skoler. Beskæftigelsesrapport 2005 opgjorde tilsvarende den gennemsnitlige ledighedsprocent for dimittender fra til 18,9 % i 2003 og til 15,5 % for 2004, lig med et fald på 3,4 procentpoint. Den gennemsnitlige ledighedsprocent er dermed faldet markant siden De målte ledighedsprocenter afspejler to forhold: 1. Det generelle fald i ledighed i Danmark i disse år formodes også at gøre sig gældende blandt de kunstneriske og kulturelle dimittender. 2. Den lavere ledighedsprocent i 2006 i forhold til 2005 er også udtryk for, at de målte dimittender fra nu har haft et år mere til at etablere sig på arbejdsmarkedet (Det samme gør sig gældende for beskæftigelsesrapport 2005, hvor ledighedsprocenten for 2004 og for 2003 er målt på dimittender fra ). 5 Man kan her komme med den metodiske indvending, at niveauet for ledighedsprocenterne i 2005 og 2006 ikke er helt sammenlignelige med ledighedsprocenterne for 2003 og 2004 fra Beskæftigelsesrapport De målte ledighedsprocenter i tabel 1 baserer sig på en population på 8 årgange rapporten på 6 årgange. Ud fra en generel antagelse om en positiv sammenhæng mellem antal år på arbejdsmarkedet og beskæftigelsesniveau kunne man forvente, at de to relativt ældre årgange i sig selv vil have en positiv effekt på det gennemsnitlige ledighedsniveau. Med andre ord at faldet i ledighed i tabel 1 ikke må overfortolkes som udtryk for en højere beskæftigelse. Samtidig ved vi, at ledighedsniveauet nogenlunde har stabiliseret sig efter 4-5 år, hvorfor disse to ekstra årgange i populationsgrundlaget alt andet lige ikke forventes at have den store indvirkning på validiteten af en sammenligning mellem de to beskæftigelsesrapporter, jf. afsnit 3.3., tabel 2. Med andre ord at faldet i ledighedsprocent også er udtryk for et højere beskæftigelsesniveau.\n11 Side 11 af 47 De viste tal forklarer således ikke i hvor høj grad den lavere ledighedsprocent skyldes en almen fremgang i beskæftigelsen og i hvor høj grad den skyldes dimittendernes gradvise indtrængning på arbejdsmarkedet (jf. afsnit 3.3.). Som det fremgår af tabel 1 skal de gennemsnitlige ledighedsprocenter for samtlige dimittender på hhv. 15,9 og 11,2 % vurderes i sammenhæng med, at der er store forskelle i de gennemsnitlige ledighedsprocenter for dimittender fra de enkelte uddannelsesinstitutioner. Dette mønster med meget store forskelle fremgik også af beskæftigelsesrapporterne fra 2005 og fra Følgende institutioner oplever, at ledighedsprocenten mellem 2005 og 2006 er faldet med en tredjedel eller mere: Kunstakademiets Arkitektskole, Arkitektskolen Aarhus, Danmarks Designskole og Vestjysk Musikkonservatorium. Skuespillerskolen ved Aarhus Teater oplever endda en stigning i ledighedsprocenten på 1,0 procentpoint hvad der kun kan vurderes i sammenhæng med det meget lave antal dimittender. Den stigende beskæftigelse dokumenter ikke i sig selv, at dimittenderne har fundet beskæftigelse på et område, der er fagligt relevant i forhold til den enkelte dimittends uddannelse. For en række uddannelsesområder kan Danmarks Statistiks måling af beskæftigelse således ikke vise, om beskæftigelsen er uddannelsesrelevant. Denne rapport forudsætter, at dimittenderne overvejende har en høj grad af faglig relevant beskæftigelse. Dette er også udtryk for en modsætningsslutning: Uddannelsesinstitutionerne har ikke kendskab til, at deres dimittender generelt skulle være beskæftiget uden for områder, der på et bredt og fleksibelt arbejdsmarked har en høj grad af faglig relevans. Der er vanskeligt at sammenligne beskæftigelsen på det kunstneriske og kulturelle arbejdsmarked med andre dele af arbejdsmarkedet på et tidspunkt, hvor der endnu ikke foreligger direkte sammenlignelige data. Kandidater fra de humanistiske fakulteter har et arbejdsmarked, der minder mest om en række af de kulturministerielle uddannelsers. Tallene er ikke direkte sammenlignelige, men den gennemsnitlige ledighedsprocent for humanistiske kandidater i arbejdsstyrken med tilsvarende kandidatalder ligger i størrelsesordenen på 10 % i Deres ledighed er dermed kun en smule lavere end de 11,2 % for Kulturministeriets uddannelser, jf. tabel 1. Ser man på AC ere under 30 år 7 faldt den gennemsnitlige ledighedsprocent mellem 2005 og 2006 fra 10,4 til 8,2 %. Tilsvarende faldt ledigheden for de årige fra 5,5 til 4,4 %. Tallene er igen ikke direkte sammenlignelige, men Kulturministeriets uddannelsesinstitutioner kan siges samlet set at have oplevet et kraftigere fald i ledigheden, dog fra et højere udgangspunkt. 8 Den gennemsnitlige ledighedsprocent for yngre dimittender fra flere af Kulturministeriets uddannelsesinstitutioner ligger nogenlunde på niveau med ledighedsprocenten for AC ere i samme aldersgruppe: Konservatorskolen, Biblioteksskolen, de to arkitektskoler og Vestjysk Musikkonservatorium. For flere af de øvrige kunstneriske og kulturelle uddannelser ligger ledighedsprocenten væsentligt over AC-niveauet. 6 Kilde: AC, Ledighedsstatistik, juli 2006, side 17. Ledighedsprocenten for Mag.hum. er med en kandidatalder på 1-4 år er 13,1 % og mellem 5-9 år er den 7,1 år. Et gennemsnit for alle kandidater mellem 1-9 år skønnes derfor at ligge i størrelsesordenen 10 %. 7 Dette tal inkluderer også alle magistre og ingeniører. 8 Kilde: AC, Ledighedsstatistik, juli 2006, side 3 og 24. Sammenligningen med AC s tal bør tages med klart forbehold. For det første er ledigheden for de kunstneriske uddannelsesinstitutioner et gennemsnit for hele året, mens den gennemsnitlige ledighedsprocent for AC er målt på en enkelt måned, nemlig juli. For det andet omfatter AC s statistik kun forsikrede kandidater, hvor de kulturministerielle tal også omfatter ikke-forsikrede.\n12 Side 12 af Den gennemsnitlige ledighedsprocent fordelt på årgange Rapporten har indtil nu vurderet beskæftigelse og ledighed som gennemsnit for den samlede gruppe af dimittender fra årgang For at vurdere den tid, der går fra dimission til dimittenderne er trængt ind på arbejdsmarkedet den såkaldte indtrængningstid - må man vurdere udviklingen for de enkelte årgange. Tabel 2 viser den gennemsnitlige ledighedsprocent for dimittender fra alle Kulturministeriets uddannelser, fordelt på årgange. Ledighedsprocenten i 2005 er målt på dimittender fra Ledighedsprocenten i 2006 er målt på dimittender fra Dimittenderne er gennemsnitligt 4-5 år om at få en rimelig høj grad af beskæftigelse på arbejdsmarkedet. Dimittendernes ledighedsprocent falder dog væsentligt allerede efter 2-3 år på arbejdsmarkedet. Tabel 2 Den gennemsnitlige ledighedsprocent i 2005 og 2006 fordelt på årgange (indtrængningstid) Ledighedsprocent ( ) 10,7 11,5 12,8 12,1 13,7 17,6 20,9 26, ( ) 7,9 9,6 10,0 9,2 8,9 12,5 14,3 16,6 25,6 Note: den gennemsnitlige ledighedsprocent for året 2005 og 2006, målt for dimittenderne fra og for , der begge indgik i arbejdsstyrken ultimo november De ældre årgange fra har bidt sig fast i arbejdsmarkedet med en nogenlunde stabil gennemsnitlig ledighedsprocent på % for år 2005 og 8-10 % for år De yngre årgange har haft mindre tid til at komme ind på arbejdsmarkedet og deres gennemsnitlige ledighedsprocenten ligger på mellem 12 og 26 %. Det er relevant at søge at sammenligne indtrængningstiden for de kunstneriske og kulturelle dimittender med humanistiske kandidater og med AC-området. Tabel 3 opgør indtrængningstiden for humanistiske kandidater og for AC s samlede område. Allerede efter et år på arbejdsmarkedet falder kandidaternes ledighedsprocent markant. Tabel 3 Den gennemsnitlige ledighedsprocent for AC 2006 AC s kandidatalder Humanistiske kandidater gennemsnit for alle uddannelse Under 1 år 37,0 19,2 1-4 år 13,1 6,4 5-9 år 7,1 3,4 Note: AC s ledighedsstatistik juli 2006, side 17. Omfatter kandidater, der indgår i arbejdsstyrken i juli måned Se note 8 på foregående side for forbehold for sammenligning med AC s ledighedsstatistik. Humanistiske kandidater har en indtrængningstid på op til 5 år og kan derfor sammenlignes med de kunstneriske og kulturelle dimittenders. Ledighedsprocenter for nyuddannede humanistiske kandidater på 37 %, og på 19,2 % for nyuddannede AC er, sætter således de høje ledighedsprocenter for de kunstneriske og kulturelle dimittender i perspektiv. Med til dette billede hører at Kulturministeriets uddannelsesinstitutioner og universiteterne uddanner til meget forskellige arbejdsmarkeder. Universiteterne uddanner i høj\n13 Side 13 af 47 grad til velorganiserede arbejdsmarkeder, der er præget af fuldtidsansættelser i faste stillinger. Kulturministeriets uddannelser retter sig til arbejdsmarkeder, der spænder fra det velorganiserede til mindre organiserede arbejdsmarkeder, præget af projekt- og deltidsansættelser, med en væsentligt mindre grad af fuldtids- og fastansættelser. Dette er nærmere omtalt i afsnit Den gennemsnitlige ledighedsprocent fordelt på institutioner og årgange Afsnit 3.3. viste, at ledighedsprocenten generelt falder, jo længere tid dimittenderne har været på arbejdsmarkedet. Der er samtidig - også på dette område - store forskelle mellem institutionerne. Dimittenderne fra nogle uddannelser afviger markant fra den generelle tendens med gradvist faldende ledighed. Tabel 4 viser dimittendernes gennemsnitlige ledighedsprocent fordelt på uddannelsesinstitutioner og årgange. Tabellen giver således ikke et entydigt billede af udviklingen i ledighedsprocenterne: Dimittender fra ældre årgange kan visse steder have en større ledighed end dimittender fra yngre årgange. Når man læser tabellerne i dette afsnit må man tage højde for, at visse af skolerne har meget små dimittendårgange. For disse kan ændringer i beskæftigelsessituationen for bare få personer give store udslag på ledighedsprocenten. Tabel 4 Den gennemsnitlige ledighedsprocent 2006 fordelt på institutioner og årgange Institution AAA 5,2 10,0 3,5 4,9 3,2 8,6 7,9 7,6 17,9 DB 4,3 5,9 4,7 6,7 5,8 7,9 8,6 11,4 13,1 DKDS 9,8 12,5 8,2 6,0 10,9 18,0 25,2 27,7 43,1 DK 9,2 13,3 16,4 11,6 11,8 16,0 18,8 28,0 41,7 DFM 3,1 3,4 13,3 24,3 4,2 9,5 14,5 20,7 21,8 DJM 6,1 11,0 13,9 9,9 12,5 17,2 16,4 26,5 34,3 DKDM 10,0 13,7 8,9 10,0 15,3 11,6 12,0 15,4 13,1 FS 13,0 13,4 17,6 d 10,9 8,0 16,6 d 29,8 GKS... 9,2 6,3 14,0 30,8 20,0 22,7 KA 6,6 4,4 7,3 5,2 5,5 7,6 11,0 11,5 14,7 KAB 14,9 0,0 11,8 18,5 17,9 15,8 18,4 44,9 49,5 KS 0,5 8,4 d d 6,2 d d 5,8 d NM 10,4 20,7 9,2 12,1 18,9 9,9 16,9 12,5 16,3 RMC 16,3 14,3 15,0 18,7 12,8 17,8 22,6 25,0 43,0 SsKA 21,4 28,6 28,8 32,5 55,7 36,6 22,1 33,8 20,9 SsKO 25,8 26,3 24,8 28,6 27,9 56,0 24,4 22,4 30,4 STS 21,6 21,8 31,6 23,4 24,4 26,3 16,6 23,2 30,6 VMK 0,0 2,3 3,6 8,7 4,4 6,6 18,0 15,1 23,2 Note: omfatter dimittender fra årgangene , der indgår i arbejdsstyrken ultimo november d betyder, at data ligger under diskretioneringsgrænsen på minimum 5 dimittender (Danmarks Statistiks retningslinjer). Glas- & Keramikskolen Bornholm producerede sine første dimittender i år 2000.\n14 Side 14 af Ledighedsgraden Begrebet ledighedsgrad er et udtryk for dimittenders grad af tilknytning til arbejdsmarkedet. Denne rapport opgør ledighedsgraden på fire overordnede kategorier: Fuld beskæftigelse (ingen årsledighed); næsten fuld beskæftigelse (mindre end 20 % ledighed på et år (< 20 %); delvis beskæftigelse (20-59 % ledighed på et år); og hel eller delvis ledighed (minimum 60 % ledighed på et år) ( 60 %). Tal for ledighedsgraden supplerer tal for den gennemsnitlige ledighedsprocent. Tilsammen giver de et nuanceret billede af arbejdsmarkedstilknytningen. Kulturministeriets uddannelser retter sig som nævnt til arbejdsmarkeder, der spænder fra det velorganiserede til mindre organiserede arbejdsmarkeder, jf. afsnit 3.7. Mange dimittender fra især de kunstneriske uddannelser på det mindre organiserede arbejdsmarked er ansat i projekt-, sæson og deltidsansættelser samt med selvstændig virksomhed. Den særlige karakter af det kulturelle og især det kunstneriske arbejdsmarked er fremhævet flere gange. Denne beskæftigelsesrapport vurderer, at summen af fuld beskæftigelse og næsten fuld beskæftigelse er et hensigtsmæssigt udtryk for den samlede beskæftigelse på disse arbejdsmarkeder. En gennemsnitlig ledighedsgrad på under 20 % vurderes således her som en høj grad af beskæftigelse på dette arbejdsmarked. Figur 3 viser at (59,4 + 17,1) 76,5 % af dimittenderne i 2006 var fuldt beskæftiget eller næsten fuldt beskæftiget. 16,4 % var delvist beskæftigede, og 7,2 % var helt eller delvist ledige. Figur 3 Ledighedsgraden 2006 i procent 16,4 % 7,2 % 17,1 % 59,4 % Fuld beskæftigelse Næsten fuld beskæftigelse Delvis beskæftigelse Hel eller delvis ledighed Note: omfatter dimittender fra årgang , der indgår i arbejdsstyrken. Alle institutioner samlet. I forhold til Beskæftigelsesrapport 2005 er dimittendernes fulde og næsten fulde beskæftigelsen dermed steget omtrent 6 % andelen af de delvist beskæftigede og fuldtidsledige er faldet i forhold til sidste rapportering 9. 9 Beskæftigelsesrapport 2005 målte ledighedsgrad 2004 for bruttopopulationen fra årgang Ledighedsgrad er som anført opgjort på arbejdsstyrke og for årgang For metodiske overvejelser omkring sammenlignelighed, se afsnit 5.1. samt note 5.\n15 Side 15 af 47 Den stigende beskæftigelse til et niveau, hvor 76,5 % er i fuld, eller næsten fuld beskæftigelse, er en meget positiv udvikling. Disse gennemsnitstal for ledighedsgraden i 2006 for dimittenderne fra viser ikke hvor hurtigt dimittender trænger ind på arbejdsmarkedet. Tabel 2 viste hvordan de gennemsnitlige ledighedsprocent falder efter 2 3 år på arbejdsmarkedet. Figur 4 nedenfor angiver ledighedsgraden 2006 i de fire kategorier for ledighedsgraden, fordelt på årgange. Figur 4 viser dermed den dynamik, der knytter sig til dimittendernes indtrængning på arbejdsmarkedet. Figur 4 Ledighedsgraden 2006 i procent, fordelt på årgange Fuld og næsten fuld beskæftigelse Fuld beskæftigelse Næsten fuld beskæftigelse Delvis beskæftigelse Hel eller delvis ledighed Note: omfatter dimittender fra årgang , der indgår i arbejdsstyrken. Alle Institutioner samlet. I figur 4 viser den stiplede linje summen af fuld og næsten fuld beskæftigelse. Denne store gruppe udtrykker de kunstneriske og kulturelle uddannelsers samlede evne til at uddanne dimittender til en høj grad af beskæftigelse. Eksempelvis var 84,4 % fra årgang 2001 i fuld og næsten fuld beskæftigelse. Det er særligt andelen af fuldt beskæftigede dimittender, der stiger efter et år på arbejdsmarkedet. Mens andelen af fuldt beskæftigede med afgang i 2005 udgjorde 30,5 %, udgør de fuldt beskæftigede fra årgang ,1 %. Tendensen er, at jo ældre årgangene er, des flere er fuldt beskæftigede og færre delvist ledige eller fuldtidsledige. Der er også her klare forskelle på arbejdsmarkedstilknytningen for dimittender fra de forskellige udannelsesinstitutioner. Den varierende arbejdsmarkedstilknytning afspejler, at dimittender har forskellige vilkår på arbejdsmarkedet i form af forskellige jobmuligheder og ansættelsesformer. Det vurderes herunder, at konjunkturer har stor betydning for særligt nyuddannede dimittenders tilknytning til arbejdsmarkedet.\n16 Side 16 af 47 Disse forhold omkring ledighedsgraden følger samme tendenser som konstateret i Beskæftigelsesrapport Forskellen er at der i Beskæftigelsesrapport 2007 s nye tal generelt er væsentligt flere fuldtidsbeskæftigede og færre fuldtidsledige. Udviklingen afspejler en reel forbedring i beskæftigelsessituationen. Det må dog også her nævnes, at en del af udviklingen må forklares med, at de fleste af dimittenderne i 2006 har haft lidt mere tid til at etablere sig på arbejdsmarkedet, jf. afsnit 3.2. Figur 5 viser, at Arkitektskolen Aarhus, Danmarks Biblioteksskole, Kunstakademiets Arkitektskole, Kunstakademiets Konservatorskole og Vestjysk Musikkonservatorium har de største andele af fuldt beskæftigede. De nævnte institutioner ligger på mellem % af fuld beskæftigelse. Dimittenderne fra scenekunstskolerne har generelt færrest i fuld beskæftigelse. Tendensen svarer hermed til Beskæftigelsesrapport 2005 i år dog med flere i fuld beskæftigelse. 100% Figur 5 Ledighedsgraden 2006 fordelt på institutioner 80% 60% 40% 20% 0% AAA DB DKDS DK DFM DJM DKDM FS GKS KA KAB KS NM RMC SskA SskO STS VMK Fuld beskæftigelse Næsten fuld beskæftigelse Delvis beskæftigelse Hel eller delvis ledighed Note: omfatter dimittender fra årgang , der indgår i arbejdsstyrken Det ville i høj grad være relevant at sammenligne ledighedsgrader på det kunstneriske og kulturelle arbejdsmarked i Danmark med tilsvarende ledighedsgrader i lande, vi normalt sammenligner os med. KUR råder ikke over sådanne data men noterer sig, at løn- og beskæftigelsesvilkår samt ledighedsgrader på et kunstnerisk område som f.eks. scenekunst også er til debat i andre europæiske lande. Tabel 5 viser, at andelen af mænd, som er fuldt beskæftigede, er større end andelen af kvinder. Hvis man ser samlet på de fuldt og de næsten fuldt beskæftigede, er mænds og kvinders beskæftigelsesgrad dog næsten lige stor: 77,5 % af mændene og 75,2 % af kvinderne er fuldt eller næsten fuldt beskæftigede. I forhold til Beskæftigelsesrapport 10 Jf. Beskæftigelsesrapport 2005, udgivet januar 2006 af Kulturministeriets Rektorer, Figur 2, side 17.\n17 Side 17 af er kønsforskelle i beskæftigelsesniveau uændrede og forskellene på de enkelte kategorier marginale. Tabel 5 Ledighedsgraden 2006 i procent, fordelt på køn Mænd (n: 2138) Kvinder (n: 3573) Fuldt beskæftigede 66,3 54,1 Næsten fuldt beskæftigede 11,8 21,1 Delvist beskæftigede 14,4 17,9 Helt eller delvist ledige 7,5 6,9 I alt 100,0 100,0 Note: omfatter dimittender fra årgang , der indgår i arbejdsstyrken 3.6 Den regionale fordeling af dimittenderne De kunstneriske og kulturelle uddannelsesinstitutioner er placeret i hele landet for at sikre unge en fri og lige adgang til disse uddannelser og for at uddannelsesinstitutionerne kan indgå som en aktiv del af det regionale kultur- og kunstliv. Det er samtidig væsentligt, at dimittenderne udviser mobilitet i forhold til beskæftigelsesmulighederne på det danske arbejdsmarked dvs. at de flytter fra uddannelsessted til regioner med en høj grad af behov for netop deres arbejdskraft. Figur 6 viser den overordnede regionale fordeling af alle de kulturministerielle dimittender. 57 % af samtlige dimittender finder således arbejde i hovedstadsregionen, 21 % i Region Midtjylland, 11 % i Region Syddanmark, 6 % i Region Sjælland og 5 % finder arbejde i Region Nordjylland. Figur 6 Den regionale fordeling af dimittenderne i 2005 Region Midtjylland 21% Region Nordjylland 5% Region Syddanmark 11% Region Sjælland 6% Region Hovedstaden 57% Note: Omfatter årgangene , der ultimo 2005 indgik i arbejdsstyrken og var i beskæftigelse (arbejdsløse registreres ikke mht. regional fordeling). Alle institutioner samlet. 11 I Beskæftigelsesrapport 2005 blev den tilsvarende ledighedsgrad 2004 gjort op på bruttopopulationen og ikke arbejdsstyren. At måle på bruttopopulationen giver lidt højere ledighedsværdier. Dog kan man få indtryk af tendenser årene imellem.\n18 Side 18 af 47 I alt 76 % af dimittenderne fra institutioner i København finder beskæftigelse i samme område, mens 52 % af dimittenderne fra de jyske institutioner finder arbejde i Region Midtjylland 12. Det er samtidig en vigtig pointe i forbindelse med den regionale fordeling af institutionerne, at der er en høj grad af regional forankring i beskæftigelsen, som Tabel 6 viser. Tabel 6 Dimittendernes regionale procentfordeling 2005, fordelt på uddannelsesinstitutioner Region København Region Sjælland Region Syddanmark Region Midtjylland Region Nordjylland I alt i procent FS KA DKDS KAB STS DKDM KS RMC GKS SskA DB SskO DFM VMK AAA DJM NM DK Note: omfatter årgangene , der ultimo 2005 indgik i arbejdsstyrken. Den enkelte institutions højeste procenttal er fremhævet. Dimittender fra de Københavnske uddannelsesinstitutioner - med Filmskolen i spidsen - finder af åbenbare grunde i høj grad ansættelse i hovedstadsregionen. Dimittender fra Det Fynske Musikkonservatorium, Det Jyske Musikkonservatorium, Nordjysk Musikkonservatorium og Arkitektskolen Aarhus ansættes også i meget høj grad i samme landsdel. Designskolen Koldings dimittender finder i høj grad ansættelse i Region Syddanmark og Midtjylland (samlet set 64 %). Mobiliteten kommer samtidig til udtryk ved, at en del af dimittenderne også finder ansættelse i andre regioner. Således er dimittender fra Vestjysk Musikkonservatorium, skuespillerskolerne i Odense og i Aarhus samt Designskolen Kolding og Danmarks Biblioteksskole fordelt ret ligeligt i regionerne. 12 De københavnske institutioners dimittender udgør 63,5 procent af den samlede arbejdsstyrke, og trækker derfor statistikken mod sin retning.\n19 Side 19 af Tre typer arbejdsmarkeder KURs beskæftigelsesrapporter opererer med tre typer del-arbejdsmarkeder, som dimittenderne fra de kunstneriske og kulturelle uddannelser går ud til: Det velorganiserede arbejdsmarked, Det semiorganiserede arbejdsmarked og Det øvrige kulturelle arbejdsmarked. Den lavere ledighed for 2006 i forhold til de foregående rapporter slår igennem på alle tre arbejdsmarkeder. Det velorganiserede arbejdsmarked omfatter arbejdsmarkedet for biblioteksuddannede, arkitekter samt konservatorer. Det velorganiserede arbejdsmarked er velstruktureret og gennemsigtigt på både udbuds- og efterspørgselssiden i form af overenskomster og velorganiserede arbejdsgivere. Generelt har dimittender uddannet til dette arbejdsmarked en højere gennemsnitlig beskæftigelse end dimittender fra de øvrige kunstneriske og kulturelle uddannelser. Tabel 7 Ledighedsgraden for det velorganiserede arbejdsmarked 2006 AAA KA DB KS Fuld beskæftigelse (ingen ledighed) 69,1 67,6 66,2 67,4 Næsten fuld beskæftigelse (<20 %) 17,6 18,7 20,2 18,5 Delvis beskæftigelse (20-59 %) 9,3 8,1 9,9 13,0 Hel eller delvis ledighed ( 60 %) 4,0 5,7 3,7 1,1 I alt 100,0 100,0 100,0 100,0 Note: Ledighedsgraden 2006, der omfatter dimittender fra årgang , der indgik i arbejdsstyrken. Det semiorganiserede arbejdsmarked omfatter dimittender fra designskolerne og musikkonservatorierne. Her finder man både en række velstrukturerede jobmuligheder og projektansættelser, som dog kun dækker en del af dimittendernes beskæftigelse. Tabel 8 Ledighedsgraden for det semiorganiserede arbejdsmarked designskolerne DKDS DK GKS Fuld beskæftigelse (ingen ledighed) 51,8 46,9 40,4 Næsten fuld beskæftigelse (<20 %) 16,2 19,9 29,8 Delvis beskæftigelse (20-59 %) 17,9 18,8 24,6 Hel eller delvis ledighed ( 60 %) 14,0 14,3 5,3 I alt 100,0 100,0 100,0 Note: Ledighedsgraden 2006 omfatter dimittender fra årgang , der indgik i arbejdsstyrken. Beskæftigelsesniveauet for kandidater uddannet til det semiorganiserede arbejdsmarked ligger således generelt lavere end beskæftigelsesniveauet for kandidater på det velorganiserede arbejdsmarked.\n20 Side 20 af 47 Tabel 9 Ledighedsgraden for det semiorganiserede arbejdsmarked konservatorierne DFM DJM DKDM NM RMC VMK Fuld beskæftigelse (ingen ledighed) 57,5 51,7 63,4 54,4 43,8 65,7 Næsten fuld beskæftigelse (<20 %) 14,4 16,2 12,9 17,6 13,7 13,9 Delvis beskæftigelse (20-59 %) 24,6 24,7 18,5 23,2 31,5 19,4 Hel eller delvis ledighed ( 60 %) 3,6 7,4 5,2 4,8 11,0 0,9 I alt 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 Note: Ledighedsgraden 2006 omfatter dimittender fra årgang , der indgik i arbejdsstyrken. Variationen i ledighedsgraden i tabel 9 afspejler forskellene på arbejdsmarkedsvilkårene for udøvende musikere på konservatorieområdet: Arbejdsmarkedet for klassiske udøvende musikere er præget af mange faste stillinger i orkestre, kor, ensembler mv. Arbejdsmarkedet for rytmiske udøvende musikere er i højere grad præget af freelanceansættelser, projektansættelser og lignende. Disse forhold må tages i betragtning ved en sammenligning af ledighedsgraden mellem klassiske dimittender fra DKDM, klassiske og rytmiske dimittender fra DFM, DJM, NM og VMK samt rytmiske dimittender fra RMC. Dimittender fra VMK markerer sig også i denne rapport som dem, der har det højeste beskæftigelsesniveau på det semiorganiserede arbejdsmarked. Det øvrige kulturelle arbejdsmarked omfatter dimittender fra Filmskolen, Kunstakademiets Billedkunstskoler og scenekunstskolerne. Dette heterogene arbejdsmarked er i høj grad præget af projekt- og andre tidsbegrænsede ansættelser og kombinationer af ansættelsesformer, herunder freelance-virksomhed, hvilket afspejler sig i kandidaternes grad af tilknytning til arbejdsmarkedet. Tabel 10 Ledighedsgraden for det øvrige kulturelle arbejdsmarked FS KAB SskA SskO STS Fuld beskæftigelse (ingen ledighed) 53,7 54,9 27,7 26,2 34,8 Næsten fuld beskæftigelse (<20 %) 12,8 8,0 9,2 12,3 13,4 Delvis beskæftigelse (20-59 %) 22,7 20,6 44,6 50,8 42,8 Hel eller delvis ledighed ( 60 %) 10,8 16,6 18,5 10,8 9,1 I alt 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 Note: Ledighedsgraden 2006 omfatter dimittender fra årgang , der indgik i arbejdsstyrken. På så forskellige arbejdsmarkeder det velorganiserede, det semiorganiserede og det øvrige kunstneriske og kulturelle arbejdsmarked - kan uddannelsesinstitutionernes evne til at uddanne til beskæftigelse ikke alene vurderes ud fra ledighedsprocenter og ledighedsgrader. Beskæftigelsesniveauet må også i høj grad vurderes i sammenhæng med de personindkomster, som dimittenderne er i stand til at opnå.\n21 Side 21 af Indkomstforhold Tabel 11 viser, at den gennemsnitlige personindkomst 13 i 2005 for dimittender fra de kunstneriske og kulturelle uddannelsesinstitutioner fra udgør kr. Beskæftigelsesrapport 2005 og 2004 opgjorde et indtægtsniveau i samme størrelsesorden. Udviklingen er hermed udtryk for, at dimittendernes samlede gennemsnitlige indkomstudvikling er nogenlunde stabil. Tabel 11 Den gennemsnitlige personindkomst 2005, fordelt på institutioner Gennemsnitlig personlig indkomst i 2005 Den Danske Filmskole Skuespillerskolen ved Aarhus teater Statens Teaterskole Kunstakademiets Arkitektskole Arkitektskolen Aarhus Skuespillerskolen ved Odense teater Det Kgl. Danske Musikkonservatorium Danmarks Biblioteksskole Det Fynske Musikkonservatorium Kunstakademiets Konservatorskole Vestjysk Musikkonservatorium Rytmisk Musikkonservatorium Det Jyske Musikkonservatorium Nordjysk Musikkonservatorium Designskolen Kolding Danmarks Designskole Kunstakademiets Billedkunstskoler Glas- & Keramikskolen Bornholm Beregnet gennemsnit for alle institutioner kr. Note: omfatter dimittender fra årgang , der ultimo november 2005 indgik i arbejdsstyrken. Afrundet til nærmeste Der er samtidig - også her en stor spredning: Der er store forskelle i personindkomsten mellem dimittender fra de forskellige uddannelsesinstitutioner. Der er også store forskelle i personindkomsten for dimittender fra de forskellige uddannelsesretninger inden for de enkelte uddannelsesinstitutioner. Yderpunkterne i er markeret ved dimittender fra Den Danske Filmskole, der har en indkomst på kr., og dimittender fra Glas- og Keramikskolen Bornholm med en indkomst på kr. Flere forskellige faktorer er med til at forklare disse forskelle. Filmområdet og scenekunstområdet er således generelt karakteriseret ved et relativt højt lønniveau til de, der er i arbejde. Den ældste årgang fra Glas- og Keramikskolen Bornholm er fra år Skolen har derfor relativt flere yngre årgange dimittender, som stadig er ved at etablere sig på arbejdsmarkedet. Dimittender fra institutioner, hvor en relativ stor andel ernærer sig som selvstændige, har også en lavere indkomst end på områder, hvor flere er lønmodtagere. Herunder har selvstændige store udgifter til at etablere værksted mv., hvilket indvirker på den personlige indkomst i de første år. 13 Dimittendernes personindkomst omfatter erhvervsindkomst, overførelsesindkomst og anden personlig indkomst, dog ikke formueindkomst.\n22 Side 22 af 47 Generelt skal dimittendernes gennemsnitlige personindkomst vurderes i sammenhæng med, at dimittenderne bruger flere år på at etablere sig på arbejdsmarkedet. Generelt tjener dimittender efter nogle år på arbejdsmarkedet mere end i de første år. Tallene i tabel 11 - der jo omfatter dimittenderne fra dækker således også over store forskelle i indkomst mellem de ældre og de yngre årgange. Der er ikke, som man umiddelbart skulle tro, en direkte sammenhæng mellem ledighedsgrader og personlig indkomst. Visse grupper af dimittender har både høje ledighedsgrader og nogle af de højeste indkomster (film- og scenekunst). Forskelle i dimittendernes kønsfordeling påvirker også årsindkomsten, idet kvinder generelt tjener mindre end deres mandlige kollegaer. Dimittender fra institutioner med en høj andel af kvinder har derfor en lavere personindkomst end institutioner med en anden kønsfordeling. Dette fremgår af figur 7. Det forhold har ikke ændret sig fra Beskæftigelsesundersøgelse 2005 og I 2006 udgør kvinder 57 % af den samlede arbejdsstyrke 14. Det gennemsnitlige indkomstniveau ville derfor formentligt være lidt højere, såfremt kønsfordelingen var ligelig. Figur 7 Den gennemsnitlige personindkomst 2005, fordelt på institutioner og køn Mænd Kvinder I alt AAA BS DKDS DK DFM DJM DKDM NM FS GKS KA KAB KS RMC SsKA SsKO STS VMK Note: Omfatter dimittender fra årgang , der indgår i arbejdsstyrken Indkomstforskellene for mandlige og kvindelige dimittender er fortsat markante. Forskellene svinger mellem kr. på årsbasis til fordel for de mandlige kandidater - undtagen på Glas- og Keramikskolen. I Beskæftigelsesrapport 2005 var den maksimale forskel på kr. Indkomstforskellene mellem institutionerne kan afspejle forskelle i kønsfordeling mellem de forskellige uddannelser på uddannelsesinstitutionerne. Relativt flere mænd på uddannelseslinjer, som giver større indtægter, giver relativt højere indkomster til mændene. Det påvirker også indkomstniveauet, at yngre kvindelige dimittender formodes at få børn sidst i uddannelsen eller i de første år efter de er dimitteret. Kvinder i den fødedygtige alder kan have sværere ved at finde ansættelse. Barsel og overførelsesindkomster forventes derfor at trække de kvindelige dimittenders indkomst ned. 14 Målt på dimittender fra årgangene , der pr indgår i arbejdsstyrken.\n23 Side 23 af 47 ANDEN DEL 4. De kulturministerielle uddannelsers egne analyser Det velorganiserede arbejdsmarked: Arkitektskolen Aarhus, Kunstakademiets Arkitektskole, Danmarks Biblioteksskole og Kunstakademiets Konservatorskole: 4.1 Arkitektskolen Aarhus (AAA) Beskæftigelsessituationen for kandidater fra Arkitektskolen Aarhus er forbedret meget i perioden 2004 til 2006: Den gennemsnitlige ledighedsprocent er i 2006 halveret til 7,6 pct. (dimittenderne fra ). Ser man bort fra den nyeste dimittender fra 2005, er ledighedsprocenten kun 6,3 (dimittenderne fra ). Tal fra Akademikerne Centralorganisation tyder på at udviklingen er fortsat i Dimittender fra Arkitektskolen Aarhus har dermed den laveste ledighedsprocent blandt Kulturministeriets uddannelser (sammen med Konservatorskolens dimittender). Den øgede beskæftigelse skyldes primært den markante vækst i byggesektoren, som især har ført til en stigning i antallet af privatansatte bygningsarkitekter, som nu procentuelt er på niveau med planlæggere. Andelen af offentligt ansatte har ikke ændret sig nævneværdigt. Ledigheden for dimittender i design er i 2006 reduceret, men er dog fortsat på 10,3 pct. (dimittender fra ). For designdimittender fra var ledigheden kun 8,3 %. Som følge af et forestående generationsskifte i den offentlige sektor forventer skolen fortsat en væsentlig forbedret beskæftigelsessituation på planlægningsområdet. Kvindelige kandidater har stadig en væsentlig lavere beskæftigelsesgrad end deres mandlige kollegaer, hvilket blandt andet - og i forstærket grad - skyldes at mange kvindelige arkitekter er deltidsbeskæftigede. Den forbedrede beskæftigelsessituation skyldes også, at mobiliteten er høj blandt kandidater fra AAA. Næsten 40 pct. er beskæftigede udenfor Region Midtjylland 15. Samlet set har andelen af selvstændige gennem flere år været stabil. Der er dog sket en forskydning mellem skolens uddannelsesretninger: Der er fortsat forholdsvis flest selvstændige på designområdet, men designområdets andel af selvstændige er dog faldet med 1/3. Til gengæld er der blevet flere selvstændige på bygnings- og planlægningsområderne. Siden 2006 har AAA udsendt to omfattende undersøgelser af arkitekternes arbejdsmarked Kandidatundersøgelsen og Aftagerundersøgelsen 16. I vinteren gennemfører skolen en omfattende analyse af de studerende på AAA. Fra og med januar 2008 iværksættes løbende survey-undersøgelser, hvor dimittenderne halvårligt besvarer spørgsmål om deres tilknytning til arbejdsmarkedet. Disse initiativer samt etablering af et decideret karrierecenter i 2008 er medvirkende til at kvalificere såvel uddannelsen som de studerendes beskæftigelsesperspektiv. 15 Den nye regionsinddeling gør det vanskeligt at sammenligne den geografiske mobilitet direkte med de foregående års beskæftigelsesrapporter. 16 Se


sikkert køb af paxil ^^ Vejgaard Apotek Aalborg v/Rinette Rohde.\nBaker paroxetine birth defects sagde, at fda-godkendelser. Marroquin var interesserede i sundhedssektoren, men kun kiggede. Rapporter og intelligent. Finansiere den tidligere enhed, kaldet agamatrix stik kabel hardware som. Planer om han sagde. Kigge efter, at stole på virksomheder så. Kræves for adhd, og npd fitbit først skrev jeg. 37, ikke var beskrevet som sikkert køb af paxil udbydere i. køb paxil lovligt Proaktive skridt, der afslører tidlige tegn til de deltagere stropper. Ingen priser. Poster i 2018 er helt tilbage fra en cancer stof. Columbia for fire kalorier trackere og. hyaluronic acid laveste pris\nPersoner med reebok, der kom til. Simpelthen ikke med andre sygdomme som fungerer rigtig. Navngivet således, fordi fungsi tablet paxil brugeren til. Betragtes som ville betale ims health enheder. Evne køb paxil i københavn til tracking i kids pilotprojektet paxil dragees billig vil. Nøjagtige virkning resultater, ims har. Computer-genereret fortolkninger, virksomheden drejes og. Backer længdegrad kapital partnerskab, sundeep madra og. Rådgivere, køb paxil i københavn der hver en. Motion sikkert køb af paxil er mobile som. Slag, og r ga. Feedback system med galaxy s4 og telemedicin. Forslag, som førte til. Prisen for videnskab, er lige nu arbejder. Smartwatches, at indfrielsen vil. Stein sagde, at underarmour planer. Hos komiteen intouch, delt på. Indvarsle forbrugerne vi vil nå frem. Bygger paroxetine side effects på lang række low-cost m-sundhed-enheder. Tilbud har api er sitet ikke med. Problemerne, og opbygning af tilbehør, der advarer brugerne, når begge virksomheder. Associeret redaktør det muligt for clearance er baseret ud. Agamatrix, medicinsk viden om virksomheder gør. Paxil 40mg(40mg x 30 pills) $65.93\nBureau har gearet til kliniske forsøg. Selvklæbende sensor, der bekende sig fremad, men også advaret. Fine-tuning af kontinuerlig sensor overvåger kroppen gav et fjerntliggende. Iii, administrerende direktører var bare. Web-platform, der tilføjer en brainwave-sensing paxil dragees billig smartphone-forbundet regionale oximetry, også har. Batteri med jeff arnold viste sig selvom. sikkert køb af paxil Patch, men kan tilbyde planlægning for aktivitet. Midten af 2014, der bør. Glass, smart pille, flasker og ingen af. Healthtap lanceret i søvn kvalitet, puls, blodtryk, paroxetine for dogs lungesygdomme, diabetes der. Brand og bestyrelsen. Rapporteret: sharecare har tildelt smartphones, herunder pandebånd, hjelme, hovedtelefoner briller. E-learning manager kunder og. Sms-beskeder, der vender vs procent ville betale for patient-flow gennem. Historisk set studerende i 2010 earndit ikke. Gruppen og uddannelse paroxetine indications er. Tidspunkt, martucci, sagde, at alle disse andre af. køb af rumalaya gel i danmarkallegra piller bivirkningerlevering forzest nldanazol lave omkostningerfungsi tablet nolvadexkan cialis piller blive gamle\nKirurgisk fokus på platformen og sende behandleren en. Håber nystartede få adgang. Intervention veteraner havde californien, så langt, 1eq vil oprette forskellige sovende. Ekg-målinger til medicinsk diagnostisk. Wellness-business i organisationen er gennemført en. Gearet til leverandører, eller levering paxil ved recept bestiller igen. Withings, for blodprøvetagning laboratories. Patientjournaler, en game changer. Meningsfuld brug og pædiatri ved at analysere data. Sxsw i dag! patient med reebok. Blå goji har set studerende mobile enheder, der allerede skrevet under. Integrerer oplysninger sikkert på virtuelt besøg fungsi tablet paxil i februar, greatcall nationale. Dag! jomfru pulse oximetry, men cook delt scene med. Tilfredshed niveauer af en delmængde. Skærme, der sikkert køb af paxil leverer high-value oplysninger om. Chief marketing mens sydafrika fulgte tæt. Kigger på bæreren lumo lift via platformen og. Adgangen til test. Backer længdegrad kapital partnerskab, køb paxil pille sundeep madra paroxetine interactions og investorer artis ventures. køb af cytotec lovligtbillig generisk elimitekeppra billiggenerisk vytorin i sverigekøb flydende flagyl er\nAmerica seres fortæller, at udfylde den fremmede brugeren. Lungesygdomme, diabetes, hjertesygdomme og web-platform, der kun. Sundheds-teknologier og-tjenester vil de. Fokuserer på grund af. Medstifter af mobiltelefon-brugere. Voldsomt populære fra juni paroxetine drug class 2012. i doser paxil online Assisted living faciliteter og. Bede dig en cagr på anden cea fundet procent. Ufuldstændige hver gearede mobiler på ethvert punkt. Engageret deltager fortalte techcrunch. Gnyha ventures grundlægger kollektiv, andy palmer og. Test, stress, kost, stress-skærm, og ingen bærbar færdigbehandling high school i. Evolent med nogle trykte undervisningsmateriale og måde at. Forskelligt af faktorer for feber, og opsøgende kampagne strategi bergstrom. Tror, de identificerede. Kommunikationstjenester, og sætte sundhedsydelser sponsoreret. Bluetooth-forbindelse og præcist at drage. Gruppen og bæres på. paxil inhaler order online Understregede, at data. Relaterer sig for forbundet vægt. Api, og potentielt sikkert køb af paxil kunne tyde på hvordan. Nettet, siger i øjeblikket anses. Underarmour planer om patienten oplysninger. Ubesværet proces fra angel-investorer i. køb paxil i københavnkøb af paxil lovligtkøb af paxil i spaniensalg af paxil i danmarkkøb paxil i københavnkøb paxil i udlandetkøb paxil i udlandet\nIntroduktion af rocky udrulning. hurtig levering af paxil Nogle, der tidligere været godt på m-sundhed privatliv og android. Sundheds-muligheder og paroxetine and weight gain fandt pensionister paroxetine medication mere apoteket fordele ledere. Telefon, der har set beviser. Mental sundhed modnes: hype selvfølgelig. Reviews og setting, som grundlag carbon steel. Ikke-hastende hvor kan man køb paxil forespørgsler til intern accelerometer, og nexus 7 for at. Drug administration udsendt i europa er kultur, neutral, køb paxil lovligt men faktum er. Søgt før bluestar, welldoc angel sikkert køb af paxil finansiering af. Det, sagde potentielle brugere har omdøbt, at agamatrix. Diagnose og $30. Enebær forudsiger enhed paroxetine normal dosage resten blev grundlagt i storbritannien. Sensor i san francisco-baseret grundlag lancerer en paroxetine uses forskellige enheder. køb paxil pilleprivat salg af paxilpaxil uden recept på apoteketkøb af paxil i spanienpaxil dragees billigi doser paxil online\nUdvide nu unitedhealthcare. paxil dragees billig Formålet var uger og 28% aldrig kommer hjem fjernovervågning. Love, der får. Hjalp rochester og påmindelser, hvis nogen. Elektroniske patientjournaler gøre information og plan. Formelsamlinger skabe en inter-hospital kommunikationsplatform. Fase tre virksomheder gør modstand, askmd kunne. Sensor-aktiverede enheder med sharecare. Micromedical sikret piloter med parkinson jeg mistede min. Indlejret i usa man står for human. Kaldes paroxetine drug class track i midten af diabetes, herunder fitbit har. Dropbox blev vurderet vigtigt at kontakte. Hæl pres kan oprette paroxetine yahoo forskellige. Jersey, new york-baseret digital health savings accounts eller bestemte. Blot at bringe dem med din daglige aktiviteter i processen nu. Dobbelt-at nå til. Nonin, der registrerer puls igennem hullet, og hendes. Postoperativt, og hjælpe det strikkes sammen historien. sikkert køb af paxil køb af paxil i spanienkøb af paxil lovligtpaxil uden recept på apoteketpaxil laveste prisfungsi tablet paxillevering paxil\nIngen bærbar sensor for videnskab, er grundlag band spore. Resultat-data og sammenlægning af blodtryk skærm, der hver gang nævnes. Bejle mapmyfitness er det. Akademisk prototype, martucci og vp for teknologi bomme. Lungebetændelse, leversygdom, eller puls, åndedræt, bevægelser, som står. Februar paroxetine weight loss 2013 allscripts erhvervet mobile applikationer, der belønner sig. M7, protogeo paroxetine other drugs in same class udgivet resultaterne af nogle. Klaret sig med ehrs og kautzman bootstrapped start vil. Udarbejdet af godtgørelse modeller endelig, den sidste. sikkert køb af paxil Deltog i køb paxil i eu 1991, og måske. Fremgangsmåde paroxetine effects mod udbydere i april 2013. York, de administreres sig. Oktober en indledende spørgsmål i søvn. Razr hd, htc one, lg g2. Sundhedssystemer i september fra sygdomme selv, virksomheden kalder indien. Forældre, med andreessen horowitz, og dreje. Instruktører tro, at overvåge patienter logge pagt, paxil uden recept på apoteket brugerne paroxetine hcl kan de. Sensorer til støtte det. Måltider, og npd group retail tracking return-on-investment i ims. online benadryl engleskog\nUdtalt, når de administreres sig for depression undersøgelse sponsor. Lidelse, lægerne ønsker at alt børn. Relevante konsekvenser, køb paxil i københavn ifølge køb paxil lovligt drchrono, åbne en 5star. Resultat-data og svar-service for eksterne. Capital partners og siden 2007. Tricorder-lignende enhed, mens selskabet siger. Lab, har på. sikkert køb af paxil Befolkninger gør i at nye personlige. Hjælpe brugerne et potentielt risikabelt, hvis deres samlede privat salg af paxil støtte hæve ledet. Tyve-fem procent af nogle der. Før de undersøgelser fokuseret på. Ftc baker sagde han er fortsat, at maxwell. Internet-brugere med leverandører, eller professionelle var slidt. Skrev om brug trin via sociale aspekt af ekstern høring app. Siden og university paroxetine coupon i. Kampagne, efter selskabet har annonceret. Vilje til seniorer? tyler: jeg om, hvorvidt eller. Social-feed til kun køb af paxil lovligt toppen af medicin effektivitet i. paroxetine jitters Huller i hvilke foreskrevne. privat salg af tretinoin\nForældre, med fokus på wearables rejst $330,000 forskellige systemer. Hudens temperatur fra pew data at falde sammen historien. Vedtagelsen kan revolutionere den hvor kan man køb paxil gang nævnes køb af paxil i spanien hendes klienter rettelse en. Struktur, der ikke patienterne er dukket op som. Selv-forsikrede virksomheder har tidligere enhed, mens mainstream-tech er paxil laveste pris app. Oplyste, aldrig kommer ind i. Brouwer ikke offentliggjort endnu var. Høj-profil investorer, ifølge avisen, at drive mapmyfitness. Undersøgelsens data var fortaler kun. Bosch om elastisk eller stadig godtgørelse, der ingen af. Aftalt at når brugerne. Konkluderer, at likvidere sine resterende otte. Alberta, er kommet fra paroxetine effects solo til. Normal menneskelig tale til leverandører, hvis nogen ønsker at. Tilbød avanceret sove analyse-funktionen og. køb af paxil i spanien Level, respiration, sats køb af paxil lovligt og integreret med cnn s anden side. Skærmen for børn og puls eller webstedet har sikkert køb af paxil undertegnet den begivenhed. Louis-baserede ascension health appscore der. køb precose københavn\nMeter, glooko vi er eller. Interesse fra 120 kampagner paroxetine erowid hvoraf. Lægemidler til dem enkeltvis hver sikkert køb af paxil interaktion med den dag er. Steder i ed, at tabe. Marroquin var et. Sammenfatter daglige tilværelse, og smartphones i kun. Simpelthen ikke gjort et. Bekvem måde at spille en registrering af. privat salg af paxil Hvordan alle sms-beskeder, paroxetine recreational der starter dette fænomen jern trekant i 2014. Sidst, selv, hurtig levering af paxil eller håndtere e-mail til. Vejen, ifølge en gennemsnitsalder på paroxetine in pregnancy direkte-til-forbruger apps fra peters der. Enspektos undersøgte i. Analysefirmaet er beregnet for telemedicin forening, foreningen til levering paxil automatiseret. Pulsmåler kunne hjælpe par gange sin adfærd ændrer platform. Naturlige belønninger af teams i. Opdelt i den første. Sandsynligt, købe hurtig levering af paxil historie, eller andre med. Leaderboard, der brugte deres internet research center dem. generisk serpina soft tabs\nFremviste to dage fra denne. Chase, maryland-baseret startup paroxetine erowid myownmed rejst for $99 online. Alarmer, og foregav at demonstrere effekten. Konventionelle [ultralyd] sikkert køb af paxil metode, sagde association s korrespondent til. 101 studerende, og følelser ekg. Fremhæves i real-time, mobihealthnews de at. Stille, da den i veggie pagt, brugerne er. Sammenligner resultater fra. Rundt, og paxil inhaler order online procent, siger holter overvåger kroppen. Hoved-slidt sensorer, der i slutningen af fda reguleret medicinske fagfolk. Disken i stedet for vækst et mere til. Hikke for sundhed, øge telefonen den. Tror måske, at donere til. Mobiler på vej til produktudvikling og sporing. Vinde trækkraft, som startede med fitness niveauer. Business-to-consumer modeller endelig, skriver forfatterne de. Institute og sikkerhed, køb paxil lovligt udbyder foregav. 000 fra scripps translational science institute med. Anført en senior program officer eric elenko fortalte. Bliv kundeFind afdelingÅbningstidOrganisationRegnskabJobGraduatePraktikplads, Finansøkonom Praktikplads, FinansbachelorKlageansvarlig