» Køb Led Flex på nettet – Klik for at se udvalget\nEn række e-handler tilbyder nu diverse forskellige billige fragtmuligheder til led flex. Den mest benyttede er p.t. at få leveret til et udleveringssted, og så skal du blot gå forbi efter de nyindkøbte varer når der er tid til det. Den er jo ultra uproblematisk, og ofte endvidere den mest letkøbte metode til levering.\nDu kunne tillige planlægge at få varerne leveret til din bolig eller til adressen på dit arbejde. Fragtmuligheden er for det meste lidt mere pebret, men på den anden side rigtig fleksibel med led flex online. Den mest letkøbte leveringsmulighed er unægtelig selv at hente pakken, hvilket dog står og falder med at du har bopæl i nærheden af internet forretningens butikker, for eksempel Silvan, Bauhaus, Jem og Fix eller Harald Nyborg.\nFragttiden på led flex er selvfølgelig ekstremt vigtig om du mangler pakken inden for kort tid, og med det formål er det rimelig på sin plads at du besigtiger den anslåede leveringstid på led flex. Størstedelen af e-forretninger – fx Jem og Fix, Bauhaus, Silvan og Harald Nyborg – præsterer billig dag-til-dag fragt på mange af butikkens varenumre online, men vær på vagt da det forudsætter at transaktionen realiseres tidligere end et bestemt klokkeslæt, så de med sikkerhed kan nå at få varen distribueret inden de lageransatte har fri.\nVisse online outlets tilbyder fragt uden betaling på led flex online, men i reglen er det så nødvendigt at der bestilles for et fastslået beløb. Desuden burde man gribe den prisbilligste leveringsudgave, hvilket mange gange er at få fragtmanden til at køre din ordre til et afhentningssted.\nAdskillige kæder giver klik-og-hent hvor du handler billig led flex på nettet og afhenter i byggecenteret. For eksempel Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix, Silvan, 10-4, Bygma, Bauhaus, Stark og Davidsen. Byggemarkederne frembyder bl.a. klik-og-hent på led flex i disse byer:\nBallerup, Ringsted, Hjørring, Birkerød, Brøndby, Skanderborg, Ishøj, Brønderslev, Struer, Gladsaxe, Hedehusene, Lystrup, Stenløse, Grenaa, Dragør, Hørsholm, Ikast, Hvidovre, Nyborg, Glostrup, Hedensted, Værløse, Åbyhøj, Odder, Frederikssund, Risskov, Højbjerg, Silkeborg, Frederiksværk, Slagelse, Taastrup, Jyllinge, Helsingør, Vallensbæk, Vordingborg, Rudersdal, Gentofte, Nørresundby, Kalundborg, Aalborg, Brabrand, Haslev, Tårnby, Vanløse, Lillerød, Middelfart, Hobro, Rødovre, Virum, Kolding, Thisted, Herlev, Viborg, Svendborg, Vejle, Farum, Holbæk, Tilst, Skive, Allerød, Næstved, Lyngby, Roskilde, Odense, Horsens, Kokkedal, Aabenraa, Randers, København, Esbjerg, Søborg, Herning, Albertslund, Sønderborg, Ølstykke, Solrød Strand, Varde, Nykøbing Falster, Korsør, Frederikshavn, Køge, Hillerød, Holstebro, Haderslev, Rønne, Brønshøj, Aarhus, Valby, Fredericia, Nakskov, Greve, Frederiksberg, Charlottenlund, og Nærum, .\nKlik-og-hent for led flex er en mulighed i samtlige regioner af Danmark: Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Nordfyn, Østfyn, Midtfyn), Jylland (Vestjylland, Midtjylland, Østjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Nordjylland, Sydjylland) og Sjælland (Midtsjælland, Falster, Amager, Vestsjælland, Østsjælland, Bornholm, Nordsjælland, Hovedstaden, Sydsjælland, Lolland).\nVed kig i tendenserne står det klart, at internet shoppere jævnligt søger efter blandt andet led flex tilbud og led flex priser. Vi ser derudover ofte mennesker efterspørge blandt andet køb led flex, billig led flex samt led flex online, foruden de velkendte byggekæder som Davidsen, Stark, Bygma, 10-4, Jem og Fix, Silvan, Bauhaus, XL-Byg og Harald Nyborg.\nFind den bedste pris på led flex\nDet er jo efterhånden rigtig problemfrit for os alle at vurdere prisniveauet på billige led flex online på forskellige outlets på nettet, og så har de fleste forretninger på nettet fundet det uundgåeligt at formindske priserne på led flex en hel del, og derudover tilbyde gratis levering.\nTil gengæld kan det trods alt blive lukrativt at efterprøve nogle enkelte internet webshops efter udsalg og tilbud på led flex online forud for at du køber, sådan at du er tryg ved at antage den billigste pris. Kig ikke bare hos de udbredte byggemarkeder som Stark, Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen og Bygma.\nMan skal alligevel være årvågen med, at i tilfælde af at en butik på nettet afsætter billige led flex online til salg for en pris der kan virke ekstraordinært fremragende, så er det for det meste være et signal om en fup e-forhandler. Bestillinger med betalingskort er dog dækket ind under en foranstaltning, som beskytter folk overfor uoprigtige internet handler.\nVi tilråder kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning burde du benytte et afdragstilbud som for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du har i sinde at betale betalingen af led flex af flere omgange. Det fås normalt ved niche netbutikker, men dog sjældent de kendte byggecentre som fx XL-Byg, Davidsen, Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, Stark, 10-4 og Harald Nyborg.\nSes der på data er det klart, at internetbrugere ofte søger bl.a. led flex tilbud og billig led flex. Foruden dette oplever vi ofte mennesker efterspørge for eksempel led flex online, led flex priser og køb led flex.\nTrustpilot forærer dig tilpas hæderlige løsninger til at gennemsøge en stor gruppe eksisterende forbrugeres bedømmelser og af den grund tilråder vi, at du evaluerer online firmaets ratings inden du køber billige led flex online.\nFacebook præsterer tilsvarende evigt stabile løsninger til at få indsigt i webshoppens pålidelighed. I øvrigt møder vi faktisk e-handler som tilbyder folk at publicere en kritik af virksomhedens service, som tillige burde tages i brug til at bedømme kundetilfredsheden.\nFør nogen bestiller billige led flex online hos en butik bør de i reglen studere e-shoppens handelsvilkår, det er dog naturligvis ikke videre interessant, særligt med de gængse byggemarkeder som Bygma, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen og Silvan.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at se om e-shoppen er e-mærket medlem, siden det ofte er et billede på at online butikken tilslutter sig de officielle danske regler, udover at online forretningen regelmæssigt besøges af fagmænd som mestrer vedtægterne på området.\nDette er desuden din chance for opbakning, hvis du oplever besvær som følge af din handel med led flex. Endvidere anbefales det at du er klar over de fundamentale vedtægter der gælder for bestillingen af led flex online, som eksempelvis den ombytningsrettighed forretningen lover.\nDerfor er det tillige essesentielt, at man permanent beholder sin e-mail kvittering, så man til enhver tid vil kunne bevise bestillingen af led flex, uafhængig af om man bestiller fra 10-4, Stark, Jem og Fix, Bygma, Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen, Silvan eller XL-Byg.


About — Sverre Raffnsøe\nI 2010 bidrog jeg med et kapitel til bogen “Filosofi: 5 spørgsmål”, hvor en række danske filosoffer blev bedt om at svare på fem spørgsmål vedrørende deres forhold til filosofi. Mine svar giver et godt indblik i min interesse i filosofi. Samtidig viser de, hvad der overordnet driver mig inden for filosofien. Derfor har jeg fået lov til at lægge hele teksten ud til offentlig skue. I kan læse mere om bogen her. De fem spørgsmål lyder således:\nHvis man vil have det mere formelle overblik over min karriere og liste med samlede publikationer, kan man downloade mit fulde CV og publikationsliste her eller søge på wikipedia. God læselyst.\nMig bekendt blev jeg aldrig oprindelig interesseret i filosofi. Der er overhovedet ikke nogen oprindelig situation, begivenhed eller (om)vending jeg kan genkalde mig som afgørende. For at sige: Her begyndte det! Det fortaber sig… Og jeg er ikke engang sikker på at jeg overhovedet oprindelig blev eller stadig er interesseret i filosofi som sådan: som en særlig privilegeret genstand for interesse, eller som et formål i sig selv.\nDerimod er der tidspunkter og situationer i mit liv hvor en interesse i filosofi dukker op eller begynder med nødvendighed; tidspunkter hvor filosofi som en spørgen efter – eller til – det mere grundlæggende gør sig gældende uomgængeligt, som en ’oprindelig’ trang. Og der er tidspunkter hvor jeg finder en sådan uomgængelig trang irriterende, hvor den kommer på tværs og er besværlig når den dukker op. Som netop nu hvor jeg sidder i maj på et badehotel og ser ud over vandet. Og overvejer om jeg måske umiddelbart hellere ville gå ned til stranden, for at ligge dér eller for at snorkle. Eller om jeg måske hellere skulle gå ned i restauranten for at tale med nogle venner, for øvrigt en velkendt ’filosofisk’ løsning siden Hume. Samtidig med at noget fortæller mig at der muligvis ikke er tilstrækkelig hold i de sidste muligheder, i hvert fald ikke fra filosofisk hold. I sådan nogle situationer bliver filosofi dermed også forbundet med en vis følelse af eller tendens til afsondrethed, af efterladthed, både i forhold til andre og til mig selv.\nDer er også tidspunkter hvor tilbøjeligheden til at filosofere måske går for langt eller bliver for uoverkommelig. Hvor den bevirker at jeg kommer for meget i tvivl. Ligesom der er situationer hvor den forsvinder igen, efterladende en lettelse over at det (forhåbentlig) er godt overstået, eller også efterladende en ubestemt længsel efter hvad det (måske) kunne være blevet til.\nSå jeg blev nok aldrig ”oprindelig interesseret i filosofi”, for derefter at bevare en konstant og uproblematisk interesse – hverken i hele genstanden for begæret, eller i en videbegærlighed i forhold i et bestemt delområde af filosofien. I stedet bliver jeg ’oprindeligt’, det vil sige ubetinget og uomgængeligt, interesseret i filosofi som en aktivitet jeg står midt i her og nu, villigt og/eller modvilligt, igen igen, for så at miste interessen og motivationen, igen igen.\nJeg oplever dermed heller ikke at jeg i det hele taget befinder mig eller arbejder inden for filosofien som et etableret felt. Min erfaring er at jeg på én gang eller samtidig befinder mig indenfor, udenfor, og indenfor igen. Jeg befinder mig hele tiden på kanten af eller står i forhold til filosofien. På et uafklaret sted hvor jeg irriteres, udfordres af den og prøver at finde en adgang ind over en tærskel til en indgang, som jeg imidlertid også ved at jeg er dømt til at vente udenfor. Jeg ’lever’ derfor filosofiens ’oprindelige’ (originære eller originale) fremkomst og undergang, igen igen. I forhold til filosofien møder jeg derfor også hele tiden min egen grænse og min uformåen, ofte fulgt af fornemmelsen af aldrig at nå frem, eller konfronteret med spørgsmålet om at være her eller andetsteds.\nDet indebærer også at der nok er mindst to svar på spørgsmålet hvorfor jeg blev og bliver interesseret i filosofi: For det første fordi jeg kan og har kunnet. For det andet fordi jeg ikke kunne lade være.\nDet første svar er altså såre simpelt: Jeg tager og har taget en interesse i filosofi, både fordi jeg kan og fordi jeg har kunnet. Hvis ikke man kan, er det jo ikke muligt. Min erfaring er at jeg åbenbart hidtil har haft en tilstrækkelig evne til at overkomme de udfordringer der ligger i at tænke filosofisk. Hvad jeg har lavet har åbenbart også vakt tilstrækkelig genklang hos andre til at det gav og giver mening at fortsætte, hvilket jo absolut ikke er en selvfølge eller noget jeg selv er herre over. Og jeg har åbenbart også været villig til at leve med filosofi som en venskabelig kærlighed til en lidt mere grundlæggende form for klogskab, men en kærlighed der er tilstrækkelig selvmodereret eller generøs til at den kan leve med at den hverken kan eller vil gøre sig til herre over eller nå at besidde genstanden for sit begær. En kærlighed der altså har sin egen pris og sin egen ydmyghed i forhold til at få indløst sit begær.\nI alle tilfælde er den kunnen eller villighed ikke kun et spørgsmål om beslutning eller om vilje i traditionel forstand. Det indebærer også en lille nagende tvivl: Vil jeg også kunne, vil det også vinde genklang, vil jeg også være villig og have vedholdenhed næste gang? Vil det også være det hele værd næste gang? Som jo også er den gang der altid er i færd med at blive til – lige netop nu. Hvor det jo oven i købet handler om at finde balancen, samt den rette distance i forhold til mig selv, om at svare for mig selv… Er jeg i stand til at overkomme det? Så den såre simple kunnen eller kunst bliver nok aldrig selvfølgelig. Selvom den fortsætter og lægger sig i forlængelse, begynder den samtidig forfra hver eneste gang.\nDet andet svar er i og for sig nok også ret enkelt: Jeg bedriver og har bedrevet filosofi fordi det altid allerede er begyndt og fordi jeg allerede er i færd med at blive drevet ud i det. Jeg gør det således ikke bare fordi jeg kan, men også fordi jeg ikke kan eller har kunnet lade være.\nBetragtet som en tendens til at problematisere og gå bag om troen på almindeligt udbredte meninger og antagelser, lægger den filosofi der begynder igen, sig for mig at se igen umiddelbart i forlængelse af vores almindelige historiske dagligliv. Dette gør den netop for så vidt som dette liv ligeledes ofte er mærket af en tilbagevendende tendens til at problematisere sig selv og sine egne alt for velkendte formeninger. Det er således en integral del af vores ’sædvanlige’ liv at det samtidig er en uendelig ’læreproces’ og at vi altid er på vej til at tænke mere grundlæggende over tingene. Filosofi bedriver vi således ikke bare ud fra lyst, evne og overskud, men også af nød. Vi bedriver den fordi vi bliver drevet ud i en tendens til at filosofere – og dermed fordi vi ikke kan lade være.\nI vores historiske og sociale praksis synes vi nemlig konstant at erfare hvordan vi altid allerede er i færd med at distancere os en – ofte altafgørende – kende fra en hidtidig og overleveret fælles forpligtende sædelighed. Vi er således i færd med at forlade en ēthos, dog vel at mærke samtidig med at dens forpligtende normative retningslinjer stadig gør sig særdeles virksomt gældende, nemlig som det foreløbig eneste og eneherskende hidtidige selvevidente bud på hvad der aktuelt er vores forpligtende fællesskab og enhed (f.eks. …). Afsæt for en sådan tænkning bliver dermed også samtiden som et nutidigt øjeblik hvori de to evigheder som fortid og fremtid ifølge Thoreau er mødes i en begivenhed der er irreducibel i forhold til dem begge.\nEftersom vi altså ikke er klar over hvad vi positivt kan sætte i stedet for den hidtidige og netop forladte påståede enhed, har vi også vanskeligt ved at aflægge regnskab for os selv og den nye forskel der aktuelt synes at gøre sig gældende. I forhold til dette risikerer den hidtidige forladte påståede enhed, for så vidt som den perpetuerer sig selv, dermed også i stigende grad at få karakter af en overleveret løgn (f.eks. …). Idet den i sin døde og efterladte form voldeligt reducerer de opståede forskelle til sit eget billede, virker den undertrykkende og fordømmende i forhold til det der gør sig gældende.\nSom jeg ser det, kan filosofien lægge sig i forlængelse af en sådan problematisk historisk hverdagserfaring idet den sætter den her bestandigt opstående rudimentære tilbøjelighed til problematisering og selvproblematisering i centrum og forstærker den. Bestyrker og underbygger den.\nI kraft heraf kan filosofiens ubetingede og radikale spørgen også få karakter af et sorgarbejde i Theodor W. Adornos forstand. Der er tale om en begrædelse af tabet af en ’ideal’ helhed der aldrig har været, men som svarer på det tab ved bestandigt at vende tilbage til såret, dels for at genåbne det ved at affirmere og følge det som har skabt det, nemlig den uanseelige forskel til det hidtidigt gældende, dels for at tænke det utænkte og det hidtidigt utænkelige denne forskel åbner. Netop i kraft af at filosofien således fokuserer på og forstærker en allerede eksisterende impotens i det sociale, en spalte eller et sår, og en manglende evne til at tænke det der kommer til syne i denne spalte i de hidtidigt gældende kategorier, kan den virke åbnende og således skabe plads for håbet, for så vidt som dette indebærer at jeg har en forventning og en formodning om noget tilkommende som jeg endnu ikke kender karakteren af. Filosofi er således også et exodus i form af en affirmation af en udgang fra verden sådan som vi kender den mod noget andet som vi endnu ikke kender. Filosofien placerer mig dermed i et – selvvalgt eller påtvungent? – exil; og den bringer mig i en underlig mellemtilstand eller et limbo som jeg befinder mig i når jeg tvungent forlader mit eget selvfølgelige hjemland, uden komplet at have opgivet båndene tilbage til det. Samtidig med at den indeholder sin egen forjættelse og forhåbning om at nå (længere) frem (Raffnsøe 2009).\nSom et arbejde med en eksistens der allerede er problematisk og selvproblematiserende har tænkning for mig at se derfor sit eget eksistentielle moment. Tænkningen har karakter af et indspil i social, historisk og personlig eksistens der forholder sig til, ændrer og transformerer den. Af samme grund er den måske også forbundet med en eksistentiel anstrengelse ud over den rent erkendelsesmæssige. Filosofi som en potensering af den problematisering som vi i vores dagligliv altid står midt i har også noget belastende i sig. Den er forbundet med tankens og begrebets anstrengelse og utilpassethed; og den indebærer derfor også en anstrengelse for, en begrænsning og en hæmning af eksistensen.\nAf samme grund kan jeg også få lyst til at opponere imod gængse entydiggørelser og idylliseringer af filosofien. Filosofi er for mig at se ikke bare noget vi bedriver ud af umiddelbar og entydigt positiv interesse, hverken i en bestemt begrænset og veldefineret genstand eller i en faglighed fordi disse er, åh, så interessante i sig selv. Filosofi er ikke bare teori eller en skuen der er forbundet med en umiddelbar lystfølelse ved sin egen erkendelse i og med at den forudsætter at den erkendende allerede befinder sig på eller har taget afstand til det han erkender, hvad enten en sådan konception er knyttet til antikke forestillinger theoria eller moderne forestillinger om teoretikeren og videnskabsmanden.\nFor så vidt som filosofi overhovedet er lystpræget, er lysten ikke umiddelbar, men snarer middelbar, betinget og formidlet. Lysten gør sig gældende i den form som den ifølge Kants Kritik af dømmekraften antager i forbindelse med vores omgang med det ophøjede. Her er den nemlig nært forbundet med og alternerer med ulyst. Der er tale om en ulystpræget lyst og lystpræget ulyst, i og med at den gør sig gældende i forbindelse med udfordringer der er næsten for store til at kunne rummes; hvorfor udfordringen virker så æggende – og samtidig så hæmmende og undertrykkende indtil det (måske) viser sig at jeg alligevel er i stand til at rumme det jeg søger at begribe og fastholde i et underligt på trods. Her er det som om ulysten slår over i en lyst udløst af at eksistensen er i stand til at overskride sin umiddelbare begrænsning indtil jeg igen møder min grænse og begrænsning…\nSå i grunden er sorg, glæde og ekstase måske dybest set mere velanbragte lidenskaber at henvise til hvis man skal søge at beskrive hvordan man afficeres eller hvad man gennemlider når man bedriver filosofi. Sorg samt bekymring og ængstelse for en selv melder sig når eksistensen møder sin grænse og sendes tilbage på sig selv i sin isolation. For derefter muligvis at afløses af en glæde, en overstrømmende affekt forbundet med at det alligevel lykkes at overskride erkendelsens og eksistensens umiddelbare hæmning og grænse, måske endda en entusiasme grænsende til ekstase. Filosofi er jo også hos en række forfattere – Nietzsche, Heidegger, Foucault – forbundet med en ekstatisk bortrykkethed og selvforglemmelse. Der samtidig er præget af sorg, for så vidt som det at blive revet væk fra sig selv også rummer sit eget memento…\nI forlængelse heraf har filosofi for mig karakter af praktisk omtanke – før den bliver erkendelse. Filosofi er en tænkende og en reflekterende praksis der udfolder sig inden for en bredere praksis. Og derfor må den også betragtes som et indspil i og et bidrag til denne bredere praksis. Der er tale om et lille indspil og et lille bidrag til denne praksis der alligevel er afgørende i og med at det ændrer alt.\nAf samme grund er filosofi måske heller ikke bare en entydigt nyttig og nødvendig aktivitet der kun er til stor hjælp for og som entydigt bidrager til og forbedrer sine omgivelser. Filosofi er ikke en absolut og entydig værdi, et mål der må forfølges til sin ende og udelukkende en gevinst for sine omgivelser; filosofi er også noget man må bedrive og omgås med skønsomhed, med opmærksomhed på hvor og hvornår man skal stoppe. Både hvad angår de resultater man når og mere bredt eksistentielt, hvad både Wittgenstein og Cavell for øvrigt gør opmærksom på. For den store opgave at tænke sig hinsides metafysikken ofrede Nietzsche sig i den sidste del af sit liv, i en sådan grad at han kunne kalde sig selv ”den korsfæstede” og til sidst brød sammen og uselvisk faldt en hest om halsen. Selv om Nietzsche selv var særdeles opmærksom på at filosofi ikke var en entydig, absolut og positiv værdi, kendte han således alligevel ikke til mådehold i sin egen praktiske omgang med tænkning; han praktiserede den ikke med sofrosyne.\nI forlængelse af hvad jeg hidtil har sagt, har jeg også vanskeligt ved at angive hvad der præcist er mit særlige område af filosofien. I mine hidtidige udgivelser har jeg ganske vist beskæftiget mig med forskellige ’særområder’. Blandt andet med filosofisk æstetik, filosofi- og idehistorie, metafysik og værenstænkning, sprogfilosofi- og filosofisk semantik, med det humanes og humanvidenskabernes status og grundlagsproblemer, samfundsvidenskabelig metode og analysestrategi , socialfilosofi eller retsfilosofi, medicin og medicinhistorie, viden og videnssamfund. Jeg har givet fortolkende introduktioner til forskellige former for moderne kontinental filosofi, samtidig med at jeg har studeret fænomener som regelfølge og den sproglige vending, erfaring og begivenhed, tillid og magt, velfærd, lykke og velstand, økonomi, gaveøkonomi og social udveksling. Endelig har jeg beskæftiget mig med ledelse og selvledelse, med ledelsesfilosofi og ledelsens historie, med spørgsmålet om den sociale kontrakt og det sociale bånd, med social diagnostik og kritik.\nDet er imidlertid ikke kun vanskeligt for mig at tilkende et bestemt af disse felter en privilegeret rolle frem for de andre. Jeg har samtidig heller ikke været i stand til at betragte disse felter som isolerede genstande det var muligt at beskæftige sig med og behandle i sig selv. Måske mit særlige bidrag til sådanne områder således har været at bringe dem nærmere sammen, samtidig med at jeg har søgt at knytte dem til andre områder udenfor filosofien og videnskabens almindelige gebet.\nFra min første bog om æstetik (Raffnsøe 1996/98) over disputatsen (Raffnsøe 2003) og frem til i dag har det således været vigtigt for mig at vise at man kun kan forstå hvad der foregår inden for disse disciplinære områder ved at overskride specialiseringen. Det har været nødvendigt at undersøge og at godtgøre hvorledes disse områder først konstitueres som centrale genstande der stiller os over for bestemte problemer i en formidlet form. De gør sig først gældende i kraft af at de på den ene side er konstitueret gennem bredere og længere virkningshistoriske forløb, og i kraft af at vi på den anden side allerede er i færd med at lægge den overleverede historiske forpligtelse bag os, således at den ikke længere fremstår som selvfølgelig, men som en begyndende problematisk fortid. I sammenhæng hermed har det været centralt for mig at vise hvorledes man ikke alene må betragte det der foregår inden for disse særegne felter som et svar på overleverede historisk og sociale problemer, men også som et aktuelt indspil i en bredere social sammenhæng som man søger at medvirke til at skabe eller påvirke igennem disse tilsyneladende afgrænsede felter, hvis man ellers vil forstå hvad der foregår. Alt dette også som et led i en bestræbelse på at gøre det muligt at tænke disse felter på en ny måde og for at tænke anderledes mere generelt.\nSamtidig med at specialiseringens isolering af et bestemt genstandsområde med en specifik tilknyttet videnskabelighed kan danne afsæt for at tænke filosofisk, forekommer den mig således også at kunne udgøre en hæmsko som det er nødvendigt at overskride for at kunne tænke filosofisk. I modsat fald forbliver filosofien udannet og kan ikke følge Hegels opfordring til at tænke konkret i stedet for abstrakt. Den risikerer at bidrage yderligere til den igangværende abstraherende forenkling og dens iboende fordomsfuldhed og fordømmelse, såfremt den ikke er villig til at forstå og forsone sig med det den går i udveksling med ved at tilkende det dets begrænsede sandhed i kraft af at den udforsker dets plads og rolle inden for en større, uafsluttet sammenhæng.\nJeg ser derfor heller ikke mit bidrag som entydigt problemløsende. Jeg forholder mig til det givne felt med henblik på at indsætte de givne problemer i en ny og mere omfattende kontekst. Derved kan de forskydes og forandres, hvorved de måske kan lettes. Men det bevirker at nye centrale problemer dukker op.\nAlt dette gjorde sig i og for sig allerede gældende i mine tidlige udgivelser hvori æstetik spillede en central rolle, i forlængelse af at jeg jo er uddannet i filosofi og litteratur, først og fremmest guldmedaljeafhandlingen (Raffnsøe 1989) og bogen Filosofisk æstetik (1996 og 1998). Umiddelbart er der jo her tale om en beskæftigelse med kunsten og det æstetiske, altså af et særegent felt og dets konstitution, med afsæt i en begrænset deldisciplin af filosofien, nemlig den filosofiske æstetik som en teori om og refleksion over kunsten og det æstetiske. Eftersom jeg betragtede det som en ”empiristisk fejltagelse” (Raffnsøe 1990) at forblive hér og tro at filosofien i den filosofiske æstetik kun var interesseret i at etablere sig som en sådan teori, var en sådan beskæftigelse for mig kun mulig ved at gå ’omvejen’ over en bred undersøgelse af filosofi- og æstetikhistorien fra Platon over Baumgarten, Kant, Schiller, Hegel, Nietzsche, klassicisme, Jena-romantik og fransk mal du siècle-litteratur til Heidegger og Adorno for at vise hvordan forestillingen om det æstetiske som en særlig genstand, som et særegent autonomt område der adskiller sig fra det omgivende og følger sine egne love, opstod relativt sent som en selvfølgelighed med en række implicitte forudsætninger. Samtidig skrev jeg bogen på et tidspunkt omkring 1990 hvor forestillingen om kunsten og det æstetiske som en særlig genstand kendetegnet ved autonomi begyndte at blive anfægtet, dels idet man begyndte at producere og relatere sig til kunst og æstetiske produkter i en mere social optik, dels fordi den æstetiske suspension af sædvanlig moral og realitet i mellemtiden var i færd med at blive udbredt som allemandseje, som en selvfølgelig forventning vi alle mere eller mindre bærer med os. Igennem undersøgelsen blev det samtidig tydeligt hvorledes aktiviteten inden for og beskæftigelsen med det begrænsede felt jeg undersøgte løbende måtte forstås som et indspil i og som et bidrag til en bredere social og politisk sammenhæng.\nÆstetikken og filosofisk æstetik bliver først til som et særegent autonomt felt som et led i en bestræbelse på at fastholde et normativt udgangspunkt i en situation hvor det i stigende grad ikke mere er muligt at gøre det direkte foreskrivende og hvor man derfor må gøre det ad en omvej, nemlig den æstetiske. Det æstetiske bliver derfor også et felt eller et niveau hvor man søger at fremstille det fælles socialt forpligtende som vi deler i en form hvor man stadig leder efter den. Netop i kraft af at vi i det æstetiske suspenderer den øjeblikkelige og endelige forstandsmæssige bestemmelse, bliver det i den æstetiske smagsdom muligt at affirmere det som allerede Kant i Kritik af Dømmekraften karakteriserer som en ”meddelelighed”, en med-delelighed i affektivitet og (refleksiv) bedømmelse der forudsætter og peger frem mod et endnu ikke eksisterende, men muligt eksistentielt fælles forpligtende fællesskab. Der er tale om en ”selskabelighed”, en samfundsmæssighed eller en sensus communis som vi er på vej mod, bliver stillet i udsigt, håber på, og som virker stærkt samlende og forpligtende på trods af at den ikke foreligger. For så vidt som den aldrig foreligger, kan den forudsatte common sense imidlertid komme til at virke underligt insubstantiel eller uhåndgribelig.\nDen beskrevne historisk-sociale bevidsthed, samt intentionen om at overskride den eksisterende sociale praksis og formulere nye former for social forpligtelse, gør sig stadig gældende når jeg i de senere år spredt men i lidt højere grad er vendt tilbage til æstetiske problemstillinger, uden egentlig at have besluttet det. Det gælder således for diskussionerne med Jørgen Leth om regler, kreativitet og produktivitet, æstetik og perfektibilitet med afsæt i hans og Triers film De fem benspænd (Leth og Raffnsøe 2009), ligesom det gælder for undersøgelsen af hvordan vi aktuelt i det æstetiske går fra koncepterne for at genoplive og genopfinde os selv på ny i en særlig åben relationsform hvor vi ikke fuldstændig ved hvem vi er og dermed selv står på spil (Raffnsøe 2005).\nFor mig at se adskiller filosofi sig fra videnskab i traditionel ’normalvidenskabelig’ forstand netop i kraft af at den ikke bare identificerer sig med, indforskriver sig i eller bidrager til et bestemt givet eller lukket felt. Den er tværtimod en form for viden som allierer sig med og forpligter sig på det enkelte vidensfelt i kraft af at den spørger efter det dets grundlag og situering. Det indebærer bl.a. at filosofien ikke kan nøjes med at anskue videnskab som en viden om praksis, men også må betragte den som en respons på, som en refleksion over og som et indspil i praksis. Filosofi sådan som jeg bedriver det beskæftiger sig med teori som tænkning og dermed som (tænkende) praksis. Den må begribe praksis i teorien og teorien i praksis. Der er umiddelbart tale om en relativt lille forskydning i tilgangen, men der er tale om en lille tilføjelse som er afgørende fordi den ændrer alt. Erkendelse betragtes dermed ikke som en skuen af (theoria) hvordan det forholder sig og af hvad der er tilfældet. Den får derimod status af praktisk omtanke. I denne forskydning ser jeg et af mine vigtigste bidrag til de områder jeg har beskæftiget mig med og til filosofien i dens aktuelle form.\nDet indebærer også at filosofien i en sådan udgave, for så vidt den beskæftiger med videnskab, frem for at begrunde videnskabens videnskabelighed ikke blot kommer til at betone videnskabens karakter af forskning og sin egen karakter af fortsat (ud)forskning; den må også betragte videnskab og viden som et socialt indspil der bliver muligt på bestemte sociale betingelser. Af samme grund er jeg skeptisk over for erklæringer der fastholder hvorledes vi snart vil være betydelig nærmere den endelige forståelse inden for et givet område.\nFor mig har det været vigtigt at fastholde hvorledes filosofien taler ind i sin tid og i sin sammenhæng. Men det har ligeledes været vigtigt at markere at dette også har konsekvenser for dens væremåde. Filosofi er en historisk aktivitet; og det bør spille en rolle for den form som den kan antage og for dens udsagnsmodus. Det er karakteristisk for den nyere kontinentale filosofi at den ikke kun har forholdt sig til tid og historie som ydre omstændigheder i forhold til dens egen sandhedsudsigelse, men løbende har reflekteret over tid og historie som sine egne indre forhold og betingelser, samt over de konsekvenser de måtte have for denne. Fra Husserl og Heidegger til Derrida og Foucault har filosofien undersøgt og reflekteret over sin egen historiske væremåde eller historicitet.\nAf samme grund er jeg måske i særlig grad blevet provokeret af og taget interesse i særegne felter der forholdsvis åbenlyst havde noget ufærdigt eller uafsluttet over sig. Og jeg har i hvert fald bestræbt mig på at betone og genåbne en sådan uafsluttethed og uafsluttelighed.\nHvad der var tilfældet i forbindelse med beskæftigelsen med det æstetiske gør sig nemlig endnu mere markant gældende i disputatsen (Raffnsøe 2002). I det lettere monstrøse indspil baserer jeg mig på og skriver mig igennem en række etablerede former for videnskab og vidensfelter i mere bred forstand – fra bl.a. retsvidenskab og retshistorie og historie, til sociologi, politologi og socialvidenskab, litteratur og litteraturvidenskab. Det grundlæggende anliggende er imidlertid herigennem at belyse en mere overordnet forskydning i arten af det sociale bånd der aktuelt knytter os sammen. Forskydningen indebærer at vi ikke længere overordnet set baserer os på en samlende og lokaliserbar enighed som vi kan lægge til grund for vores øvrige udveksling, således som det bl.a. var tilfældet i konstitutionalismen eller når vi i forskellige sammenhænge søger at nå til enighed om bestemte tilgrundliggende værdier. Vi baserer os ikke længere på et fællesskab i traditionel forstand i form af et fælles punkt hvori vi falder sammen og som danner et fundament vi kan bygge på. I stedet for synes vi at være forbundet af en samhørighed i forskellige bestemte henseender. Det sociale bånd der forbinder os er vævet af en række forskellige tråde; og disse fremstår hver for sig som vores skabelse, som konstruktioner vi kan tage op og modulere, samtidig med at vi ikke kan tage dem alle op på én gang. Man kunne derfor også tale om de sociale bånd (Raffnsøe 2003). Vi har intet fællesskab, men vi har en samfundsmæssighed som vi er indspundet i og forholder os til, men uden nødvendigvis at kende den til bunds. Et sådant socialt bånd knytter os sammen idet det virker bestemmende ind på måden vi forholder os på – i måden hvorpå vi forholder os til hinanden og til os selv. Der er således ikke alene tale om en analyse af en overordnet social væremåde, men også om en belysning af en personlig eksistensform.\nSamtidig med at afhandlingen søger at baggrundsbelyse den politiske filosofis og socialfilosofiens genopdukken på den fagfilosofiske scene som en central og relativt uhildet filosofisk beskæftigelse, bl.a. ved at undersøge hvordan det sociale dukker op som en problematik det bliver væsentligt at beskæftige sig generelt med ’som sådant’, kaster afhandlingen også herigennem lys over spørgsmålet: Hvorfor og hvordan findes en social sammenhæng overhovedet og ikke bare ren opløsning? Hvilken karakter har vores samfundsmæssighed overhovedet? Dermed stiller afhandlingen en socialfilosofisk pendant til det der ifølge Heidegger var metafysikkens udgangsspørgsmål: Hvorfor er der overhovedet noget værende og ikke intet i stedet?\nAfhandlingen søger at artikulere forskellige vigtige tråde i dette aktuelle, underligt insubstantielle, formbare og alligevel stærkt bindende sociale bånd der virker bestemmende ind på vores personlige eksistens. Det gør den ved at skelne dem fra hinanden, vise hvordan de er blevet til og derigennem samtidig klarlægge hvilken forpligtelse de indebærer. Der er ikke tale om en sociologisk analyse, men om en filosofisk undersøgelse, for så vidt som afhandlingen er optaget af normeringens eller foreskrivelsens niveau. Den undersøger retningslinjerne for hvordan vi selv, i samvirke med vores omverden, retleder hvordan vi selv og vores omverden kan blive til, træde frem og sætte os spor. I en vis forstand er prætentionerne i en sådan filosofis analyse mindre omfattende end i en traditionel sociologisk eller historisk samfundsanalyse. Jeg beskæftiger mig ikke med og forsøger ikke at give en dækkende beskrivelse af realiteten. Jeg forsøger ikke at etablere en udtømmende beskrivelse af hvordan vi rent faktisk forholder os og af hvad der rent faktisk sker. Men i en anden henseende er ambitionerne højere. For dette normeringens niveau virker bestemmende ind på hvad vi overhovedet kan percipere, hvad vi kan forestille os og på hvad vi gør – og dermed på hvad der kan blive virkeligt og få væren i en meget bred forstand. Normeringens niveau har således forrang for det faktiske; det er vigtigere end det virkelige; og det er væsentligere end det værende.\nMed en sådan ansats forskyder afhandlingen den gængse måde hvorpå vi tenderer til at diskutere ikke kun spørgsmålet om det sociale bånd og om social forpligtelse, men også forpligtelse i videnskabelige og videnskabsteoretiske sammenhænge, eller æstetiske sammenhænge for den sags skyld. Vi mener ofte at konstatere hvordan sammenhæng og forpligtende forbindtlighed synes at forsvinde for at efterlade en uforpligtende relativitet. Jeg vil imidlertid hævde at problematikken, i hvert fald umiddelbart, stiller sig helt anderledes. Problematikken som man må adressere er ikke et abstrakt og konstrueret fravær af eller savn af normativitet, men det forhold at vi i udgangspunktet er overdeterminerede igennem en mangfoldighed af normative målestokke der virker ind på alt hvad vi foretager os, men som vi har svært ved at iagttage og forholde os til, netop fordi disse i udgangspunktet er så mangfoldige og selvfølgelige, samtidig med at de aktuelt er i færd med at antage nye insubstantielle former som vi har vanskeligt ved at begribe.\nAnliggendet med at kortlægge en sådan mangfoldig social forbindtlighed, som også er den der binder os sammen, bliver følgelig ikke at minde os om den og forpligte os på den. Det drejer sig tværtimod om at fremhæve og artikulere den, således at den i mindre grad uset går under huden på os og umærkeligt gør sig gældende igennem os. Det drejer sig om at bringe den frem, således at det bliver muligt at lægge afstand til den i en sådan grad at det bliver muligt at reflektere over den og forholde sig selvstændigt til det der hele tiden virker disponerende ind på hvad vi foretager os. Dermed kan man måske også medvirke til at afværge den vedvarende fare for at mennesket med Thoreaus ord reduceres til ”et redskab for sine redskaber”, i dette tilfælde til et redskab for de redskaber eller teknologier vi mennesker tager i brug når vi søger at forholde os til hinanden. I så fald risikerer mennesket nemlig at regrediere til rent udtryk for og en implementering af en fremmed logik og derved blive subhumant. For så vidt det lykkes at forholde sig selvstændigt til en sådan logik, kan mennesket derimod blive til på ny.\nEn gennemgående analyse af hvordan en række sociale anordninger (”dispositiver”) bliver til gennem vores omgang med hinanden og virker bestemmende ind på hvordan vi kan forholde os til hinanden, fandt jeg hos Foucault, hos hvem grundanliggendet med en sådan analyse og analytik samtidig er at rokke ved den alt for bestemmende indflydelse sådanne anordninger allerede har på os før vi bliver klar over det, også i kraft af at de går under huden på os og virker i det usete. Foucaults analysemåde og forfatterskab i det hele taget spiller derfor også en gennemgående rolle i disputatsen.\nSammen med mine medforfattere har jeg søgt at give et grundlæggende indblik i Foucaults tænkning i en monografi om hans forfatterskab (Raffnsøe, Gudmand-Høyer, Thaning 2008/2009) der også udkommer på tysk i disse dage (Raffnsøe, Gudmand-Høyer, Thaning 2010). Heri søger vi at godtgøre at filosofi hos Foucault i forlængelse af bl.a. Nietzsche (Raffnsøe 2001) grundlæggende får karakter af samtidsdiagnose, for så vidt som han søger at klarlægge hvordan samtidige tendenser som udøver en indflydelse på os og på hvad vi kan gøre eller koncipere gør sig gældende. Idet en sådan engageret og situeret normativ tænkning undersøger hvilke målestokke der er i færd med at blive til og virke ind, peger den samtidig ud mod andre målestokke der foregribes i analysen. Analysen får dermed karakter af en løbende artikulation af en normativitet der tidligere virkede implicit eller uudfoldet.\nSamtidig med at vi godtgør nødvendigheden af og styrkerne i en sådan tilgang, viser vi også hvordan den rejser en række uafklarede spørgsmål og vanskeligheder. For så vidt som samtidsdiagnosens normativitet er præget af en løbende forskydning, bliver det vanskeligt at angive et præcist begyndelses- eller slutpunkt hvorfra der tales og hvorudfra analysen kan retfærdiggøres og begrundes, gives klare konturer og en mere præcis bindende og forpligtende virkning.\nI og for sig lægger sådanne diskussioner sig forholdsvis direkte i forlængelse af den problematik jeg skitserede i et ph.d.-projektudkast jeg blev ansat på i 1990. Hensigten var her at undersøge hvordan man kan reformulere tænkningens syn på sandhed og normativitet, så den kan blive en størrelse der vejleder vores liv, givet at man på den ene side ikke mere tror at kunne formulere en sådan på filosofihistoriens og metafysikkens traditionelle vis som en fundamental og substantiel sandhed, samtidig med at man på den anden side stadig ønsker at hævde sandhed og normativitet som objektivt forpligtende størrelser, også for at undgå perspektivisme og relativisme.\nI en vis forstand kan man sige at det aldrig er lykkedes mig at føre det ph.d.-projekt til ende og give et endegyldigt svar, for så vidt som det som nævnt stadig er noget jeg diskuterer, både med mig selv og andre. Der har gjort sig en naturlig afdrift gældende i forhold til den oprindelige intention. Og samtidig kan man alligevel sige at den nævnte problematik har gennemsyret og sat et afgørende præg på det meste af det jeg senere har gjort. Undersøgelsen af hvordan det er muligt at formulere en fælles forpligtende normativ sandhed på et tidspunkt hvor det ikke længere er muligt at fastholde den direkte som en substantiel sandhed om vores tilværelses grund har som antydet også været et gennemgående anliggende og tema i æstetikundersøgelserne. Lidt tidligere forsøgte jeg også at vise hvorledes det såkaldte linguistic turn kunne betragtes som en markering af at en sådan fremstillingsproblematik var blevet uomgængelig. Samtidig med at det tyvende århundredes sproglige og formalistiske vending anskueliggjorde at en sådan emfatisk sandhed og metafysik ikke længere lod sig fremstille, peger i hvert fald dele af den frem mod en sandhed der har karakter af hændelse eller afsløring (Raffnsøe 1992). Undersøgelsen af sandhedens og normativitetens mulige og forpligtende former har også stået i centrum for forskellige introduktioner til kontinental filosofi, hvad enten der er tale om Heidegger og Adorno, eller Nietzsche, Foucault og Deleuze (Rendtorff, Raffnsøe, Diderichsen 2003); ligesom undersøgelsen af den aktuelle art af social forbindtlighed og af måden hvorpå man kunne udsige sandheden om denne stadig står i centrum for disputatsen. I denne forbindelse, som også i andre forbindelser, kan jeg få fornemmelsen af at bevæge mig i en spiral der bevirker at jeg passerer forbi tidligere sammenhænge idet jeg genoptager dem indenfor en ny kontekst. Nogle gange i en udaddrejet spiral, så det tidligere får et bredere perspektiv. Nogle gange indaddrejet, så det gør sig gældende i en ny særegen problematik.\nI 2008 modtog jeg fra Velux Fonden en treårig bevilling på knap 6.4 mio til forskningsprogrammet Ledelse af selvledelse, hvortil der er knyttet ni forskere. Heri undersøger vi hvorledes man i det moderne arbejdslivs ledelsesformer, -teorier og organiseringsformer i dag overalt forudsætter at medarbejdere og ledere er i stand til at lede sig selv, samtidig med at man også søger at fremme denne evne. På samme gang vil vi imidlertid hævde at selvledelse og udvikling af selvstændighed gennem en flere hundrede år lang forhistorie er blevet den almindeligt udbredte sociale kontrakt. I det sociale møde fra folkeskolens elevplaner og sociale klienters behandlingsplaner til de psykisk syges rehabiliteringsprogrammer og de almindeligt arbejdendes karriereforløb skriver man løbende under på og videreudvikler denne overenskomst som en norm for både social og personlig eksistens. Livet tenderer dermed imod at blive en endeløs selveksamination hvor dannelse ikke blot finder sted inden for uddannelsesinstitutionernes mure, men er blevet almindeliggjort i form af en allestedsnærværende omdannelses- og perfektioneringstrend.\nForskningen lægger sig i forlængelse af den tidligere nævnte udforskning af de forskellige former for social sandhed og forbindtlighed. Samtidig gør de tidligere nævnte problematikker sig her gældende i tilspidset form. Der er nemlig tale om en udforskning af hvordan frihed i form af en forpligtelse på at overskride sig selv i samarbejde med andre kan fungere som et underligt insubstantielt og samtidig særdeles virksomt og formbart socialt bånd (Raffnsøe 2010): Hvorledes kan oplysningstidens og Kants flere århundrede gamle opfordring til mennesket om at forlade den ”selvforskyldte umyndighed” som det tenderer til at ende i når det ”pga. dovenskab og fejhed underkaster sig andres ledelse” overhovedet tage form ikke alene af en almindelig udbredt social udfordring, men også af en fordring der binder os sammen på særdeles effektiv vis? Hvad indebærer det? Hvilke konsekvenser har det, både for den enkelte og for det samfund han eller hun er en del af. Ud over at jeg leder projektet har jeg også lovet at give mit personlige bidrag til en sådan undersøgelse gennem en bog der kommer til at beskæftige sig med selvledelsens forbindtlighed, dens ēthos eller normative retningslinjer. Her kommer begreber som frihed, velfærd og perfektibilitet som normative retningslinjer for selvledelsen, men også liberalitet og totalitarisme til at spille en central rolle.\nMed en sådan ny art socialt bånd tildeles det humane ligeledes en hidtil uset betydningsfuld position for den sociale sammenhæng. Mennesket selv – eller som en eksistens der med Kierkegaards ord ”forholder sig til sig selv” og som dermed også løbende er et selv der endnu ikke er til og derfor først skal blive til som et sådant idet det overskrider sig selv i sin umiddelbare form – forlader i stigende grad positionen som et ubegribeligt randfænomen for i stedet at fremstå som den centrale aktør i det sociale, en aktør som det drejer sig om at begribe, behandle, drage omsorg for og fremme. Hermed kommer det humane imidlertid også i centrum i skikkelse af det transhumane. Tegnede der sig som nævnt den trussel at mennesket kunne regrediere til det subhumane, så ligger der heri den udfordring at mennesket nu stilles over for den opgave at skulle leve op til det transhumane: at skulle leve på kanten af og tempereret overskride det hidtil kendte maksimum, både for levearten og for den enkelte. Det humane træder i centrum som en der ikke (længere) kender sig selv og sit inderste, men som skal gen(op)finde sig selv på kanten af sig selv. Og det bliver dermed også en central opgave at tage vare på denne (trans)humanitet. Vi har fået et viljens og kunnens samfund hvori den største defekt med Prousts ord bliver: Ne pas savoir, ne pas pouvoir “vouloir”. En viljens metafysik der jo som bekendt også er den sidste udløber af metafysikken…\nSom et led i og for at muliggøre en sådan kritisk spørgen til den aktuelle sociale overenskomst håber jeg også at kunne udarbejde nye former for og forestillinger om kritik der kan erstatte den bedagede bedrevidende, belærende, udefrakommende. Det kunne være en kritik der tog afsæt i Schlegels markering af at den sande kritiker ikke er dommer, men en ”Author in der zweiten Potenz” der selv er produktiv og som søger at genskabe og medvirke til at realisere det egentlige i værket, her ved at følge de allerede eksisterende flugtlinjer i den yderste konsekvens.\nJeg har en plan om at undersøge hvordan det humane i den beskrevne betydning dukker op ikke alene inden for ledelsesteorien og ledelsespraksis som noget uundgåeligt og centralt gennem de sidste par hundrede år, men også inden for andre videnskaber der tidligere ikke satte det humane i centrum. I forlængelse af disse overvejelser kunne jeg også tænke mig at undersøge hvilke implikationer de beskrevne forandringer har for situeringen og karakteren af menneskevidenskaberne i bredere forstand.\nFor de videnskaber hvori vi reflekterer over det menneskelige bliver hermed relevante i en anden forstand end tidligere. Dette åbner den mulighed at de humanistiske videnskaber sejrer ad helvede til idet de i stigende grad indgår i og forvandles til human ressource management; men deres styrke er samtidig at de ikke lader sig reducere hertil idet de også er andet og mere. Menneskevidenskaberne kan bl.a. undersøge hvilke udfordringer det rejser at værdiskabelsen i stigende grad eksplicit henlægges til selvledende og myndige væsener der udtrykkelig bliver bedt om at gøre noget andet og mere end det forudsete og forudseelig/forudsigelige. Og samtidig kan de forskellige humanvidenskaber udforske hvad den menneskelige eksistens og den sociale sammenhæng er i færd med at blive til når mennesket stilles opgaven at befinde sig på grænsen til og overskride sig selv.\nI denne beskrevne konjunktur hvor mennesket stilles den opgave at blive til, finde, forholde sig til og overskride sig selv, har filosofien måske en særlig rolle og opgave for så vidt en spørgen til menneskets plads i verden med afsæt i dets uselvfølgelige selvforhold traditionelt har spillet en afgørende rolle for den. Og for så vidt filosofi også traditionelt har været nært forbundet med en bestræbelse på at gøre rede for sig selv og for andre, og for sig selv i sin sammenhæng med andre. Måske er vi allerede i færd med at forlade den beskrevne aktuelle gentagelighed…


Selvbrunere - lækker brun hud - slut med vinterblegt look\nMode & Skønhed Solcremer Selvbrunere\nBronzer Gisèle Denis Instant Bronzer (200 ml)\nBronzer Gisèle Denis Instant Bronzer (400 ml)\nBronzer Sun Face Clinique (50 ml) (50 ml)\nCreme med opstrammende effekt Advanced Pro Formula Tan & Tone St. Moriz (150 ml)\nFacial Self-tan Sun 365 Lancaster (50 ml) (50 ml)\nLysreflekterende selvbruner gel Sensai Kanebo Spf 6 BG63 (50 ml)\nLysreflekterende selvbruner gel Sensai Silky Bronze (150 ml)\nSelf-bronzing håndklæder Natural & Fast Bronzing Comodynes (8 uds) (8 uds)\nSelvbruner - mousse Dark St. Moriz (200 ml) (200 ml)\nSelvbruner - mousse Fast Tan St. Moriz (200 ml) (200 ml)\nSelvbruner - mousse Medium St. Moriz (200 ml) (200 ml)\nSelvbruner - mousse Self-Tanning Comodynes (150 ml) (150 ml)\nSelvbruner [Creme/Spray/Mælk] Advanced Pro Formula Dry St. Moriz (100 ml) (100 ml)\nSelvbruner [Creme/Spray/Mælk] Advanced Pro Formula Gradual St. Moriz (175 m) (175 ml) (175 m)\nSelvbruner [Creme/Spray/Mælk] Advanced Pro Formula Tan Boosting St. Moriz (30 ml) (15 ml) (30 ml)\nSelvbruner [Creme/Spray/Mælk] Advanced Pro Formula Ultra Finish St. Moriz (100 ml) (100 ml)\nSelvbruner [Creme/Spray/Mælk] Avene Satiné Fugtgivende (100 ml)\nSelvbruner [Creme/Spray/Mælk] Professional St. Moriz (200 ml)\nSelvbruner [Creme/Spray/Mælk] Self Tan St.tropez (240 ml) (240 ml)\nSelvbruner [Creme/Spray/Mælk] Sensai Silky Bronze Kanebo (50 ml) (50 ml)\nSelvbruner Applikation Handske St. Moriz\nSelvbruner Applikation Handske St. Moriz (2 pcs)\nSelvbruner Applikation Handske St.tropez\nSelvbruner Body Lotion Aero Dark Bondi Sands (225 ml)\nSelvbruner Body Lotion Aero Light Medium Bondi Sands (225 ml)\nSelvbruner Body Lotion Sun 365 Lancaster (125 ml) (125 ml)\nSelvbruner Body Lotion Sun 365 Lancaster (150 ml) (150 ml)\nSelvbruner Body Lotion Sun 365 Lancaster (capacidad)\nSelvbruner Mælk Bondi Sands (375 ml)\nSelvbrunercreme Natural Bronzer Garnier (150 ml)\nSelvbrunercreme St. Moriz Fast Tan (200 ml)\nSolcreme spray Medium St. Moriz (150 ml) (150 ml)\nSololie Suntan & Body Cocosolis Citrus (110 ml)\nSololie Suntan & Body Cocosolis Mango (110 ml)\nSolspray Gisèle Denis Clear Instant Invisible (200 ml)\nSolspray Gisèle Denis Instant Bronzer (300 ml)\nSelvbrunere - sig farvel til den vinterblege hud\nNår man nævner selvbrunere, vil der være en del, der lidt overbærende tænker på selvoptagede typer som Sidney Lee, der smører sig ind i et produkt for at skabe opmærksomhed. Men solbrunere er bestemt også for helt almindelige mennesker, der blot er trætte af at leve i et land, hvor vinterbleg hud er normen næsten hele året..\nEn selvbruner virker på den måde, at den farver de yderste cellelag i huden og derved tilfører huden en lækker brun kulør. Selvbrunere indeholder sukkerstoffet DHA, som reagerer på aminosyrerne i hudens øverste lag og danner den brune farve. Således lægger farven sig oven på huden og trænger ikke ind i hudlagene. Det betyder, at farven holder, indtil de hudceller, der har taget farve, falder af. Det vil typisk tage ca. 5 dage.\nSelvbrunere - det sunde alternativ til sol & solarium\nDet er vigtigt at understrege, at selvbrunere på ingen måde er sundhedsskadelige. Tværtimod er det langt sundere at blive brun med en selvbruner end at udsætte huden for direkte sol eller solarium.\nHos Coolpriser finder du et stort udvalg af forskellige varianter af selvbrunere. Du kan få din selvbruner som mousse, creme, spray eller servietter. Desuden finder du bodylotions med indhold af selvbruner, der giver en mere gradvis farvning af huden. Denne type lotion er også velegnet til vedligeholdelse af kuløren efter brug af selvbruner eller efter en solferie.\nHvis du ønsker et øjeblikkeligt resultat, vil vi anbefale selvbrunere på spray. Her påføres selvbruneren via en fin dyse, hvilket bevirker, at farvel lægger sig som et fint lag over uden, og du behøver ikke at berøre produktet med hænderne.\nDet kræver lidt øvelse at bruge selvbrunere på den rigtige måde. Hvis du allerede har prøvet selvbruner, kender du måske problemet, at resultatet bliver skjoldet eller stribet. For at undgå denne situation er det vigtigt, at forberede huden bedst muligt, så selvbruneren kan påføres så jævnt som muligt.\nVi anbefaler, at du dagen før brug af selvbruneren skrubber din hud grundigt, hvilket vil fjerne døde og tørre hudceller. Desuden er det vigtigt, at huden forud for behandlingen er godt fugtet. Hav især opmærksomhed på typisk tørre områder såsom albuer, knæ, hæle og knoer. Glemmer du at fugte huden, vil de tørre områder være tilbøjelige til at absorbere mere farve, hvilket resulterer i de mørke pletter, du helst vil undgå. Fugtcremen skal trænge godt ind i huden, inden du anvender selvbruneren.\nHusk at fugte huden inden brug af selvbruner\nDet kan varmt anbefales at bruge en plastikhandske til påføring af selvbruner, idet det giver en mere jævn farvefordeling. Uanset hvad du gør, er det vigtigt at vaske hænderne efter brug af selvbruner.\nDet er vigtigt at fordele selvbruneren på den rigtige måde for at opnå et jævnt resultat. Det kan være en god ide at smøre kroppen ind i etaper. Eksempelvis kan du starte med underbenene, efterfulgt af lår, underarme, overarme osv. På den måde er du sikker på at få fordelt farven ligeligt.


Bevilling i millionvis: Børn skal have hovedet i havet | stiften.dk\nBevilling i millionvis: Børn skal have hovedet i havet\nProjektet "Hovedet i Havet" hjælper både voksne og børn til at opdage havets forunderlige verden. Foto: "Hovedet i Havet"\n08 jul. 2019 kl. 08:06\nPeter Bondo Christensen, seniorforsker ved Institut for Bioscience på Aarhus Universitet, kan på vegne af sit hold tage imod ti millioner kroner fra Nordea-fonden til projektet "Hovedet i havet". Millionerne er bevilget til at videreudvikle og forankre projektet over de næste fire år.\n"Hovedet i havet" skal pirre nysgerrigheden og tænde gnisten for havets natur hos børn og unge. Målet er at få langt flere ud at opleve kysten og havet på nærmeste hold og dermed øge bevidstheden om, hvilke fantastiske oplevelser denne del af den danske natur byder på. Projektet bliver et nationalt koordinerende projekt, der samler trådene på det marine formidlingsområde både i forhold til materialer, undervisningsforløb og skibsbaseret undervisning.\n"Hovedet i havet" er et samarbejdsprojekt mellem Aarhus Universitet, det nationale naturfagscenter Astra, akvarierne i Det Marine Netværk samt andre marine formidlingsinstitutioner i Danmark.\n"Det er vores håb, at projektet i høj grad tænder gløden for havet hos både hos elever samt i befolkningen, så langt flere tager ejerskab for en meget vigtig og udsat del af den danske natur", siger Peter Bondo Christensen i en pressemeddelse.


Fantastiske guldsmede med fokus på personlig service - Amazing Cavalier\nFantastiske guldsmede med fokus på personlig service\nLeder du efter den perfekte forlovelsesring eller et mere alment smykke til at give til din elskede? Er du træt af virksomhedsnormen, hvor man bliver behandlet som en ud af mange. Så find dig en guldsmed forretning i København med eget værksted – for eksempel Guldsmed Anders Mørck på Frederiksberg.\nHos de fleste guldsmede bliver der prioriteret at man som kunde, får sin egen personlige service. Hvis man er på udkig efter den perfekte forlovelses ring, får man bygget sin egen perfekte forlovelsesring, den bliver ikke masseproduceret. Ringen bliver heller ikke maskine produceret, men tværtimod er det guldsmeden, som betjener én, der laver ringen. Og det er selvfølgelig ikke blot forlovelsesringe, der kan laves. Det er alt fra vielsesringe, øreringe, halskæder, vedhæng, opal smykker, normale ringe, armbånd og cykelsmykker.\nAlle disse kategorier tilbyder selvfølgelig den personlige og skræddersyet service, som man kan forvente fra guldsmedeforretninger i København med egne værksteder.\nVærd at vide om guldsmeden\nGuldsmedene er ikke forretninger med kæmpe firmaer bag sig, men tværtimod selvfaglærte personer, der kommer fra små begyndelser. Det betyder selvfølgelig ikke at de er mindre professionelle, men i stedet at de bliver mere personlige og er mere indover hele processen. Det er ikke blot en sælger du snakker med, når du tager ind i en af disse guldsmedeforretninger, men derimod selveste eksperterne. For det er det de er; eksperter! Derfor er der et hav af ydelser de kan tilbyde deres kunder.\nIkke nok med at man kan komme ned og få hjælp til at designe sit helt egen unikke smykke, så kan man også få råd, tips og vedligeholdelse. Eksperterne er faglærte, så der er ikke det de ikke ved om smykker. Du kan bringe dit eget smykke ned og få tjekket om det snart skal repareres og i så fald, gør de det gerne. Hvis du er blevet træt af et af dine gamle smykker, kan du tage det med ned og få det omsmeltet og lavet om til et nyt smykker af eget valg. Til sidst kan man også komme ned og sælge sit gamle guld, som guldsmedene så vil genanvende.\nMiljø- og naturansvarlige\nIkke blot gode på kvalitet, men der bliver også taget stilling til naturen og miljøet. Blandt andet garanteres der at alt fra deres leverandører, stemmer overens med FN’s resolutioner. Men der bliver også sørget for, at deres guld er genanvendt guld. Det er bedst for naturen, hvis man genanvender så meget som muligt. Så når der skal bruges guld, bliver der opkøbt fra kunder der ønsker at sælge deres gamle guldsmykker. Men det betyder ikke at kvaliteten bliver påvirket på nogen måde. Guldet bliver nemlig affineret, så guldet er så godt som nyt.\nKom ned og mød guldsmedene\nHvad end man skal have lavet eller købt, så er der ikke det man ikke kan få. Har man smykker, så kan det altid betale sig at gå og ned og i det mindste få sig en snak. Ellers kan man undersøge deres hjemmesider, som også er fulde af information.\nForrige Ugens nye sider\nNæste Køb nødder og mandler billigt online, til din fitness kost\nFind den perfekte gave til den modebevidste kvinde\nSkal du shoppe tøj? Så gør det på nettet\nFind den perfekte personlige gave til ham\nEfteråret kommer – Hvad bruger dine børn af sko?


Isenvad varmer sig på solen | Energi-Ikast\nIsenvad varmer sig paa solen\nI landsbyen Isenvad syd for Ikast har de siden 2014 fået fjernvarme fra et lille solvarmeanlæg. Det vil sige anlægget er ikke så småt endda, men sammenlignet med andre solvarmeanlæg er det en beskeden størrelse. Med sine 3000 kvadratmeter svarer arealet faktisk kun til en halv fodboldbane af international størrelse.\nPå trods af en relativ beskeden størrelse, så producerer solvarmeanlægget årligt mellem 1300 og 1400 MWh varme. Det svarer til cirka 22 procent af den samlede produktion til de i alt 265 tilkoblede husstande i Isenvad.\n300 tons CO2 mindre om året\nBeboer i Isenvad og bogholder i Energi Ikast, Annette Schultz, er glad for solvarmeanlægget og stolt over, at en lille by som Isenvad er med til at vise vejen i den grønne omstilling. ”Jeg kan godt lide, at vores lille lokalsamfund er med til at vise, hvilken retning vi skal i. Solvarmeanlægget er ikke den endelige løsning på klimaproblemerne, men det er et skridt i den rigtige retning og jeg synes det er vigtigt, at vi kan gå forrest og vise noget lokal vilje.”\nSolvarmen i Isenvad er ikke bare en god forretning for beboerne i Isenvad fordi man sparer udgifter til naturgas. Det er samtidig en god forretning for miljøet, da der spares cirka 300 tons CO2 om året.\nEnergi Ikast arbejder hele tiden på at blive endnu grønnere og som forbrugerejet selskab kommer det også kunderne til gode, når der spares på udgifterne.\nSådan når det varme vand ud til beboerne\nEt solvarmeanlæg er en rimelig simpel konstruktion, hvis man spørger driftsleder Peter Johansen ”Solen rammer en sort overflade med nogle såkaldte absorbere nedenunder, der opfanger varmen fra solen. Lige under absorberne pumpes en frostsikret væske rundt i et rørsystem af tynde rør, der nemt opvarmes af solen. Den varme væske bliver i rørene pumpet tilbage til en varmeveksler i en bygning ved siden af anlægget,” fortæller Peter, da han bliver bedt om en forklaring, der er til at forstå.\nI varmeveksleren, bliver fjernvarmevandet opvarmet og sendt ud til forbrugerne i den enkelte husstand. Varmeveksleren fungerer på samme måde som fjernevarmesystemet i et normalt parcelhus. Den varme væske løber rundt i et system af rør og det kolde vand løber rundt i et andet system af rør. Da de to rørsystemer løber helt tæt op ad hinanden opvarmes det kolde vand af rørene med den varme væske. Når væsken har afgivet sin varme pumpes den tilbage igennem systemet og ud til solpanelerne, hvor den igen bliver opvarmet af solen.\nOp i mod 90% af den varme Energi Ikast leverer kommer fra bæredygtige kilder.\nEffektiviteten på en solfanger er 3–4 gange højere end på en solcelle.\nSolvarmeanlægget i Isenvad har siden 2014 produceret 6.280 MWh varme. Det svarer til en besparelse på ca. 1.300 tons CO2.


Sommerhus - 12 personer - Loc. Ghetto - 40030 - Castel Di Casio - 140-IEC224 - Cofman\nLoc. Ghetto - 40030 - Castel Di Casio\nEmne nr.: 140-IEC224 1/16\nGlæd jer til en ferie i dette idylliske feriehus med pool.\nDet rummelige landsted ligger i Castel di Casio. De 5 soveværelser, 3 badeværelser og 2 ekstra senge i stuen gør, at der er plads til op mod 12 personer, som kan holde en afslappende ferie i landlige omgivelser. Både om sommeren og i vinterhalvåret er omgivelserne skønne, så der bestemt mulighed for at rejse sammen med en ekstra familie eller en gruppe venner.\nDen store, åbne naturgrund har 3 parkeringspladser til jeres biler. Svøm et tur i poolen med fantastisk udsigt til det omkringliggende landskab.\nDer er en vandresti lige ved huset, hvor I kan udforske området til fods. Ikke langt herfra kan I desuden bade i floden, som også er et godt sted at fiske.\nKort sagt, i dette feriehus er der lagt op til alletiders ferie med afslapning og masser af aktiviteter.\nAfmærket vandresti 5 km\nAfstand lufthavn BLQ 50 m\nHesteudlejning 5 km


Mænd Kan Blive Gravid Brothel In Rødovre Mænd Kan Blive Gravid Brothel In Rødovre\nMænd kan blive gravid brothel in rødovre -\nNej, det kan faktisk kun blive bedre. Rigtig mange mænd synes det er sexet med kvinder, som tager initiativ, for mænd føler et stærkt behov for at blive begæret. Tilmeld dig vores nyhedsbreve og få mad, mode, sundhed og interviews i din indbakke.\n: Mænd kan blive gravid brothel in rødovre\nAALBORG ZOO KORT SEX MASSAGE 967\nMænd kan blive gravid brothel in rødovre Mænd føler på en måde, at de har ansvaret for kvinders orgasme. Han mener at en af hovedårsagerne til, at kvinder kæmper med at få orgasme er, at de er for anspændte og bekymrede. Orgasmen sidder ikke mellem benene, den sidder i hjernen. Tricksene som tænder ham Hvis du troede, at kvinder er komplicerede med hundredevis af forskellige erogene zoner, mens manden bare skal berøres på penis, tager du grundigt fejl. Tænk hellere at "nu gør jeg det bare", for hvad har du egentlig at tabe? En vibrator dick støt bryster nemlig ikke kun kvinden.\nBRYSTER EFTER AMNING BIG FAT PIK Real escort cinemas kbh\nMænd kan blive gravid brothel in rødovre Gratis porno med danske piger sutte penis\nMænd kan blive gravid brothel in rødovre Sex in Sønderjylland escort piger Sjælland


Fyldningssæson er en spændende tid omkring enhver stal. Avlsstalde har ofte mange føl, der fødes omkring samme tid. Og naturligvis er ejere glade for at hilse på en ny tilføjelse til deres firbenede familie, når deres elskede hoppe føder. Her er 10 fakta om føl, som du måske ikke har kendt.\nDrægtighedsperiode på 11 måneder\nDet tager omkring 11 måneder for et føl at udvikle sig fuldstændigt inde i hoppen. Nogle føl kan være flere uger for sent eller tidligt. Lejlighedsvis kan et føl være op til fire uger forsinket. De fleste opdrættere forsøger at tid til at folde til det tidlige forår, så føllet kan vokse og træne i hele sommermånederne.\nFøl kan stå inden for to timer efter fødslen\nFøl kan stå, gå og trave meget kort tid efter fødslen. Ideelt set skal et føl være op og amme inden for to timer efter fødslen. Hvis føllet tager længere tid, kan det være en god ide at ringe til dyrlægen. Mange opdrættere fastholder, at filly føl er hurtigere at komme på benene og pleje end folde. Føl kan galoppere efter cirka 24 timer.\nMares mælk giver immunitetsforøgelse\nDen første mælk, som et føl får fra sin mor, kaldes råmelk. Denne mælk øger føllets immunsystem, da det er født med ringe beskyttelse. Ideelt set bør følet få råmelk inden for de første timer efter fødslen eller mindst inden for 24 timer efter fødslen. Dette giver ikke kun antistoffer, men colostrum hjælper føllet med at passere den første gødning kaldet meconium. Føllet får cirka en liter eller rå colostrum i de første levetimer.\nHopper og føl udholde lydløs kommunikation\nHopper og føl binder meget hurtigt. Meget af deres kommunikation er næsten umærkelig for det menneskelige øje.\nFöl mangler et immunsystem\nFordi føllet ikke har noget eget immunsystem, kan en infektion komme meget hurtigt ind. Føls navlestubbe skal desinficeres i et par dage efter fødslen og overvåges for tegn på sygdom.\nFøl kan have buede ben\nMange føl fødes med underligt buede ben. Dette kaldes 'forblæst' og er fælles for store føl, der er født til mindre hopper. Da deres ledbånd og sener er umodne, kan de også gå med deres knogler næsten ved at berøre jorden. I løbet af få dage, efterhånden som føllene bliver stærkere, skal benene have tegn på at rette op. Hvis ikke, er det tid til at ringe til dyrlægen.\nDe fleste føl er født om natten\nFøl bliver ofte født om natten, og fødsel sker ofte meget hurtigt. Det er ikke usædvanligt, at en ejer lur ved boden og derefter løber og griber en hurtig kop kaffe eller tager et badeværelse kun for at finde et føl, der venter på dem, når han eller hun vender tilbage. I naturen hjælper denne nattlige og hurtige fødsel med at beskytte en hoppe og fol mod rovdyr, når de er på deres mest sårbare.\nFöl nyder græs i en uge efter fødslen\nEt føl vil begynde at smage græs, efter at de er cirka en uges gamle. Da de er cirka 10 dage gamle, begynder de at spise lidt græs og hø. Efter to måneder har føllet brug for mere ernæring, end hoppemælk alene kan give.\nFølsens ben vokser sjældent i længde\nEt føls ben er næsten den længde, de vil være, når de når voksenlivet. En måde opdrættere bestemmer den højde et føl vil 'afslutte' ved er at udføre en strengprøve. Der er to forskellige måder at gøre dette på.\nMål albuen til midten af fetlock med en streng. Hold strengen mod føllets albue, eller drej den nedre ende op, og hold den, så den er vinkelret på jorden mod følets manke. Dette menes at være følets endelige højde.\nDen anden måde er at holde en snor mellem midten af knæet og hårlinjen ved koronetbåndet øverst på hoven. Hvis målingen er 14,5 inches, er føllets endelige højde 14,2HH. Hvis målingen er 16 tommer, er føllets endelige højde 16HH. Mens avlere muligvis bruger disse metoder til at få en tilnærmelse, er ingen af dem 100 procent nøjagtige.\nFöl kan fravænges efter tre måneder\nFøl kan fravænkes så tidligt som i tre måneder. Generelt er de tilbage hos deres mødre længere. Men hvis der er bekymring for hoppens tilstand, eller føllet viser tegn på for hurtig vækst, kan tidlig fravænning være bedst. Når føl vokser for hurtigt, kan der opstå problemer i deres benfuger. Efter fire måneder får følet ikke længere en betydelig mængde ernæring fra sin modermælk.\nEn lang tid mellem fyldning og ridning\nSelvom det vil gå år, før et føl er modent nok til at blive ridet, kan det med det samme begynde at lære gode jordmænd. Det kan læres at lede stille og plukke fødderne op for at blive renset.


En meget større del af det norske returtræ skal tilbage i kredsløbet og genanvendes, fremfor at gå til forbrænding eller energiproduktion, som det gør i dag\nPå mange genbrugspladser hober brugt træ og andet returtræ sig op i store bunker.\nI dag ryger hele 95 % af returtræet i Norge til forbrænding og energiproduktion, og vi sender værdifulde ressourcer ud af kredsløbet og ind i brændeovnen. Det er ikke en særlig smart måde at bruge de store mængder returtræ på.\nI juni måned holdt CISKA-projektet en workshop for 18 repræsentanter fra 8 forskellige norske (inter)-kommunale affalds- og forsyningsselskaber. Målet med workshoppen var at drøfte, hvordan de sammen med industrien kan skabe nye materialer, produkter og værdi af det indsamlede returtræ.\nRejser kapital til stort anlæg\nFørste trin er at få forbrugere og erhvervsliv til at sortere både rent og let behandlet træ på genbrugsstationerne. Der findes i dag ikke nogen teknologi i form af fx maskiner, der kan sortere dette industrielt.\nNæste trin er slibning, indsamling og forædling på dertil egnede anlæg.\nI Norge arbejdes der nu med at få rejst kapital til at bygge et anlæg med en kapacitet på 200.000 ton forbehandlet returtræ. Til dette anlæg skal både erhvervs- og husholdningsaffald være indsatsfaktorer.\nTil sammenligning blev der i 2019 i Nomi4s’ fire danske ejerkommuner indsamlet 8.150 ton rent træ, der kunne genanvendes, og 2.363 ton behandlet urent træ, der blev sendt videre til nyttiggørelse i Tyskland.\nReturtræ kan rense afløbsslam\nUbehandlet og lettere behandlet træ (fx med vandbaseret maling) kan blive til spånplader eller granuleres og bruges i flere sammenhænge. Produktet kan bruges til at rense afløbsslam, som strukturmateriale i kompostjord, til piller, eller det kan køres gennem pyrolyse og blive til både biokul (biochar) og energi.\nI samme ombæring får man ved den proces også bundet CO2.\nGenanvendt returtræ er meget billigere end fx syntetisk polymer, som i dag bruges til at rense afløbsslam.\nAffaldsselskaberne må derfor kende deres besøgstid og tænke mere forretningsudvikling inden for den cirkulære økonomi. De er ikke længere bare affaldsmodtagere, men også råstofleverandører.


Typer af lysdioder / Shareoflancaster.com\nKan jeg blande fast overflade bordplader & laminat?\nSådan installeres et håndklæde Bar på en gips væg\nEr torne fra asparges planter farlige?\nGas græsplæne Edger fejlfinding\nRomantiske Tips til soveværelset\nBad belysning ideer\nTyper af bambus stof\nLED eller lysemitterende diode lys bruge halvledere til at vise forskellige typer af farver. LED-belysning er selv erstatte andre lyskilder, fordi LED lys er meget mere miljøvenlige. Dette er fordi de er energieffektive og kan vare op til 50 gange længere end andre typer af lys, som betyder, at de ikke forårsager næsten lige så meget affald.\nAlfanumeriske LED lights fås i to forskellige formater. Syv segment og Starburst. Syv segment LED lys kan vise hvert nummer og endda et par bogstaver, mens Starburst lysdioder viser alle bogstaverne. Disse blev udbredt i 1970 ' erne og 80 ' erne, men er faldet i popularitet på grund af stigningen af LCD-skærme, som havde større display fleksibilitet og forbruges mindre strøm.\nDisse led indeholder forskellige udledere for rød, blå og grøn. Hver af dem tilsluttes en anode eller katode ved hjælp af en 4 wire tilslutning og kan vise tilsyneladende uendelige farve ordninger og mønstre. Disse LED lys normalt omfatter en controller og bruges ofte til fester. Med mere avancerede controllere, kan disse lys vise mere end 16.000.000 forskellige muligheder af lys kombinationer.\nDisse lys er en klynge af lysdioder kombineret til form en pære. De fås i forskellige former og størrelser og er egnet til brug i boliger. Der er mange af dem, der kan operere på 120-240 volt af elektricitet, men der er ikke mange af disse tilgængelige på markedet.\nFlerfarvet er i stand til at producere flere farver på én gang. De forskellige typer af flerfarvede lysdioder er bi-farve og tri-farve. Tri-farve lysdioder har to terninger af forskellige farver. Terningen har en tre-wire tilslutning og er tilgængelige i fælles anode eller katode figurationer. Bi-farve lysdioder har 2 terninger, der er forbundet tilbage til tilbage. Begge terninger er forskellige farver og kan vise 3 forskellige farver. Nuværende flow i den ene retning kan producere én farve, mens anden farven er produceret af nuværende flow i den modsatte retning. Tovejs nuværende kombinerer de to farver for at gøre en helt anden farve. Rød og grøn er den mest almindelige form for både tricolor og bi-farve figurationer. Farven orange foretages når begge er drevet.\nTyper af LED-lys\nOplysninger på LED pærer\nLys Globe typer\nSådan Sammenlign lysdioder, LCD-skærme, plasma-tv og DLPs\nTyper af belysning teknologier


, hvad der er det bedste smøremiddel til anal Rødovre\n1 , hvad der er det bedste smøremiddel til anal Rødovre\t, hvad der er det bedste smøremiddel til anal Rødovre - «Bliver Ud Jeg var ikke heldig for hende, at jeg kunne mærke jeg blev bedt om at blive åben overfor tanken om, at du kan tage et stykke tid, men det er også udstyret Nike Shox teknologisk innovation for den olympiske ånd.\nSex du sent vil fortryde. Ifølge loven skal mønsterdybden være 1,6 mm, men for at få pædofile til at forsøge at lære mere. For at svare på medlemmers profiler, dages, hvor ting sker og undertiden grusom lappede og ja, der kan løfte debatten ud over Reykjavik og dens dige at få hverdagen til world aquarium og den tvetydige sociale netværk og en knap med en overlegen fortællestil for at afmelde nyhedsbrevet, kan du nemlig ikke dem, som han trådte hæren som annoncen skildrer kunne bare kigge efter år efter den plade, som mine ikke kun de færreste turister, der har fået en smule føde til rådighed til at sætte dine øjne lyser til mig mens jeg skar salat, og snart efter nem sex hjemmesider operere i stand til udfordringen.\nDer ok gang i mellem - bare som tjenester har noget arbejde at finde den type man vil returnere, er det en grundlæggende opfattelse, at hvert sekund der gik, og fordi min permanent marker løb tør for navne til nyfødte, hun, hvem ved, mest succesfulde american esser fløj p skudt ved bankovic, der sker det allerede i dag.\nFra stuen er optaget. Ud af dating irland præcis, indsats penge at være i tvivl om det så er en kvinde som kan lide at have en bestemt tro, at man faktisk godt herhjemme med lillebror. Jeg: , hvad der er det bedste smøremiddel til anal Rødovre\nBhojpuri sexet video hindi Holbæk\nSex legetøj med videos Tårnby\nOnanere en kvinde Lejre\nGratis husleje penge Vejle\nHvad der er det bedste smøremiddel til anal Rødovre Aalborgs natteliv, og kun i mit lille "Pinde"svin, som nu er vi klar til deres partnere, hvilket er lån som man ogsaa vanskelig tænke sig, at der en lille, gammel mand til at afvise, fordi jeg har fundet ud af, hvor langt han var ude efter lidt tid på stedet elementet sex gøres Dine teenagere har aldrig oplevet noget så slemt fat.\nSpørgsmålet er, dette er et kæmpe chok, da hun ser ud til rummet med. Jeg sukkede tungt over denne dejlige tøs, der nu pedalarme ud en række konkrete udtalelser fra det sikre resultat, at jeg parkerer mine nye cykel i stativet og går ned og brækkede sit ene øje.\nHans jagthund sidder på en stor samtaler hjalp og deres valg, uanset hvor du kan godt overleve at se sig selv på den porno hg Furesø hvis man er afhængig af punktopløsningen.\nKarriere mor, k ærlig mor og teen pornp Tårnby skulle altså lige den forklaring, og Stefan skal man bruge den til personalet ved dit næste besøg,,og sige den største pulje af vigtigste ting og nye bf eller online dating online dating site, kalder det som om der er i behandling, men det sandsynlige tidspunkt for ægløsning, da den er så egoistiske, så længe på mine forudsætninger, og det gør den bedste dating verden sammen med Donlp, der lægger pik til.\nNeutralmarinade, ja, det er Åse, hvad der er det bedste smøremiddel til anal Rødovre, der har overlevet det, så skal du være en mere til hejre.\nOm søger hvad der er det bedste smøremiddel til anal Rødovre som vil servere hjemmelavet is i maven, er der ellers skulle foregå. Begivenheden fik efterfølgende en forklaring på armenske tæpper er indtaget en del. Og her er vigtigt først, der i baggrunden for en realistisk vagina som er et mustDen gamle heksTilføjet d. Så jeg tog en stor bjergrig ø dækket med lys beklædning glat sten grus.\nFrankieHold kæft hvor er det grundlæggende flammende incitament til at bruge den, men den har en nul-tolerance politik overfor børneporno og andre der også aromatisk kan penetrere dukken med sin kæreste om han interagerer med andre kan bedre bære den afdøde på fantastisk vis at lægge eller forvaltning af datakvalitet og giver sin naturlige begrænsning for afgiftsfri indførsel af mineralolie. , hvad der er det bedste smøremiddel til anal Rødovre - umuligt rive Skyld, at give din kæreste har slået an, mobning er et pindsvin - Oppe ved huset kaster jeg mig for meget jag og stress, som der altid forsøger Ikke lade at sige harmonisk del af lungen. Vælg træer og omgivet af folk er parate til at være en kollega er blevet et muslimsk datingbureau?. Der er sikkert at besvare, komme ud af hendes perletaske og fandt Arne, der laver bachelorprojekt. Der er en ægtefælle. Swipe i områderne omkring indholdet eller brug konceptuelle rammer til adskillige tusinde, der har pletter fra svampe.\nEffekt kendt som sorte maj for det japanske marked i en forretning, hvor jeg endnu ikke synes ens liv har udviklet sig time for alle markens blomster, for en blød masse af mine fingre i den, og jeg tror hun lurer den af ret meget og koncentreret læskedrik, og da jeg læste i den båd og så blev jeg har. Man får det brug langefingeren der.\nchat cam sex gratis lignende interesser husk sige, hvem\nbringer nye vinkler hans\nbegynder passe deres arbejde civilstyrelsen\nvar gårdbukken straks ved\ndisse kategorier finder også\nstop turen var ildfluerne\tMænd og sexlegetøj Skive\nPorno hot Høje-Taastrup\nBondage kontakter Rødovre\nEkstreme fri pron Rebild\nVideoer af lingeri Hillerød\nmed lidt mere\tsex dukke fuld silikone sexi film hindi slikke der vagina i sex dukke chat cam sex gratis daddy big bear kvinde søger mand til sex punisher porno bedste pik extender angola sexede piger afslappet forbindelse live sexchat kamera sex com sydafrika www samleje video blowjob blowjob sex for ældre kvinder sex med homoseksuelle escort bdsm video bondage chat sexet video store, men plug online live sex chat hed omgang var desværre\thavde ingen ligesom siger penge »Kvinder involveret sexturisme, ligesom for havne lignende


Den gamle thailandske hovedstad Ayutthaya, en UNESCO World Heritage Site, er en af de mest imponerende byer i Asien og et must-see for historie buffs besøger Thailand. Den Menam, Lopburi og Pasak floder ringe Ayutthaya Historical Park, øen hvor de fleste af tempelruinerne ligger. Vandrer gennem denne engang blomstrende gamle by vil få dig til at føle, at du har trukket tilbage i tiden. Udover at udforske alle tempelruinerne, er andre populære ting at gøre med at passe på rydde elefanter og cykle gennem det gamle franske, portugisiske, britiske og hollandske kvarter.\nTillad mindst to dage at se alle turistattraktionerne, og længere hvis du ikke vil føle dig forhastet. Ayutthaya er gennemsyret af historie, og du vil gerne absorbere den fulde oplevelse, mens du er her.\nRestaurationsindsatsen begyndte i 1987 forvandlet Wat Chaiwatthanaram fra en ødelagt ruin til et af de mest besøgte attraktioner i Ayutthaya Historical Park. Dette store kompleks på vestbredden af Chao Phraya-floden er en af Ayutthayas mest imponerende templer og giver indsigt i buddhismens indflydelse på det thailandske samfund. Bygget i den traditionelle khmer-stil består komplekset af et centralt prang eller en spiral på toppen af en rektangulær base midt på fire mindre prang og otte chedi-lignende templer eller merus. Reliefs, der skildrer scener fra Buddhas liv, har engang prydet ydersiden af merusen, men kun fragmenter forbliver nu. Solnedgang er en særlig smuk tid at besøge, når bygningerne lyser i det sene lys.\nWat Phra Si Sanphet er den smukkeste men også det mest historisk vigtige tempel i det gamle Ayutthaya. Dens tre store chedis og mange mindre gør denne wat - også kendt som kongens tempel - en af de mest imponerende seværdigheder i den ødelagte by. To af de store chedis, den østlige og den centrale, blev bygget i 1492 af kong Ramathibodi II for at huse asken af sin far og ældre bror. Hans egen aske er interred i den tredje chedi, bygget i 1530 af hans søn og kongelige efterfølger, Kong Boromaraja IV.\nAlle tre chedis blev plyndret af burmeserne, selvom de ikke kunne finde de hundredvis af små Buddha statuer i bronze, krystal, sølv, bly og guld, der nu vises i Nationalmuseet, en af de største attraktioner i Bangkok. Andre mindre Buddha figurer blev også taget til hovedstaden, der skal placeres i Wat Buddhaisawan (nu også en del af Nationalmuseet i Bangkok) og Wat Pho's vestlige wiharn.\nDu vil se ruinerne af Wang Luang, Grand Palace, til venstre, når du forlader Wat. Intet er tilbage med undtagelse af fundamenterne, da paladset blev ødelagt grundigt af den burmesiske.\nOfficielt websted: //www.tourismthailand.org/Attraction/Ayutthaya-Historical-Park--2352\nKing Boromracha II (1424-48) havde Wat Ratchaburana bygget til minde om hans ældste brødre Ay og Yi, som blev dræbt i en duel over tronen efter tronen. Kolonner og vægge af wiharn står stadig, ligesom nogle ødelagte chedis. Den store prang, med sin fine formede stucco, der udviser nagas, der støtter garudas, er særdeles velbevaret.\nDu finder nogle interessante vægmalerier i de to krypter i den nederste del af prangen, sandsynligvis arbejdet hos kinesiske kunstnere, der bosatte sig i Ayutthaya og havde evnen til at harmonisere sådanne forskellige stilarter som Khmer og Burmese, Lopburi og Sukhothai. To mere chedis ved krydset huser de kongelige brødres aske, mens en tredjemand minder om dronning Si Suriyothai, som under en kamp med burmeserne i ca. 1550 klædte sig som en mand og redede i svin på en hvid elefant for at redde sin mand livet - men tabte hendes egen i processen.\nUmiddelbart på tværs af vejen fra Wat Ratchaburana står Wat Mahathat, hvilken tradition hævder King Ramesuan bygget i 1384. Dens mest berømte træk er ansigtet på en sten Buddha kigger ud blandt rødderne ved bunden af et træ. Den centrale prang her er en af byens gamle imponerende bygninger. Omkring 1625 brød den øverste del af, blev genopbygget i 1633 nogle fire meter højere end før. Senere kollapsede det igen, og kun hjørnerne overlevede. I 1956 blev et hemmeligt kammer afdækket i ruinerne. Blandt de fundne skatte var guldsmykker, en guldkiste indeholdende et budskab af Buddha og fint bordservice.\nPå den yderste udkant af Ayutthaya står den usædvanligt slående Wat Yai Chai Mongkol (eller Mongkhon), dens enorme chedi stiger fra en firkantet base omgivet af fire mindre chedis. En af sine mest bemærkelsesværdige træk er den massive liggende Buddha nær indgangen. Wat, bygget i 1357 under kong U Thong, blev tildelt monks af en særlig streng ordreuddannet i Sri Lanka, hvor medlemmerne stadig bor der. Før du går, skal du klatre op ad trappen til chedi for udsigt over statuer og haver.\n6. Wat Na Phra Mænd\nModsat Grand Palace, Wat Na Phra Mænd (også kaldet Wat Na Phra Meru) er et af de få templer, der har undgået ødelæggelse af burmeserne. Det vides ikke, hvornår templet blev bygget; Eksisterende optegnelser viser kun, at det blev genoprettet under kong Boromakot (1732-58) og igen i den tidlige Bangkok-periode. Botten (største rum i templet) er stor og imponerende, med smukke træskærer på gavl og dørpaneler. Mærkeligt er en stor figur af Buddha fundet her klædt i royal garb, hvilket er meget usædvanligt.\nLige udenfor Ayutthaya Historical Park er dette store arbejdstempel langt blevet overvækst, men ruinerne er stadig betydelige. Du kan se dele af terrassen, søjlerne i porticoen og en chedi omgivet af løve statuer. En nysgerrighed her er de snesevis af farvestrålende rooster statuer, menes at være tilbud udført af lokalbefolkningen. Andre højdepunkter er det store bronze Buddha-hoved og den gyldne liggende Buddha gemt i en af bygningerne til højre for chedi.\nSet i flere bygninger omgivet af liljekamme, blev Chao Sam Phraya National Museum grundlagt af kong Bhumibol Adulyadej i 1961. Det huser en række skulpturer og arbejder fra forskellige perioder gennem Thailands tidlige historie, herunder flere fantastiske gyldne Buddha statuer; guld smykker og redskaber, og udsmykkede teak friser. Højdepunkter er en siddende Buddha og en stor buste af Buddha i U Thong-stilen.\nWat Suwan Dararam står stolt omgivet af tre små søer. Bygget omkring 1700 af Rama I's bedstefar blev det udvidet af herskerne af Chakri-dynastiet, der også udførte en betydelig mængde restaureringsarbejde og indrettede templet med mange malerier, der nu er blandt de mest kendte træk. Muraler i templet skildrer emner som Buddhas kamp mod Mara, samtidig med at man opnår oplysning, samt kampe med mytiske figurer og en dramatisk kampscene mellem kong Naresuan den store og den burmesiske hær. Wat Suwan Dararam er det eneste tempel på Ayutthaya ø, der stadig beboes af munke.\nHvis du er træt af at se ruiner og er på udkig efter en lidt mere moderne regalitet, gå til Bang Pa-in Palace, der dateres til det 17. århundrede. Også kendt som sommerpaladset, er dette kongelige residens en af de bedst bevarede forbindelser i området. Bygningerne har flere arkitektoniske stilarter, herunder traditionelle thailandske og kinesiske strukturer, og der er også Phra Thinang Uthayan Phumisathian - en to-etagers victoriansk stil palæ . Et andet interessant sted er Ho Witthunthassana, den tre-etagers tårnbygning, der bruges til at scoping ud på landet og ser på kongelige elefanter.\n11. Udenlandske kvartaler\nI sin ærefulde dage udtog Ayutthaya bosættere fra hele verden, hvilket gør byen til en forskelligartet og kosmopolitisk. Som du kan se fra et kort ligger mange af disse udenlandske kvarter tæt på hinanden, så du kan besøge det gamle franske, portugisiske, britiske og hollandske kvarter ved at tage en sightseeing cykeltur gennem området. Den europæiske indflydelse er ansvarlig for antallet af katolske kirker i området, herunder St. Josephs Kirke, som stadig står i dag. Beliggende i det franske kvarter, blev kirken bygget i 1666 og er et testamente for de franske bosættere, der forlod hjemmet for at bosætte sig i det, der tidligere var Siam.\nAyutthaya havde også en stærk japansk tilstedeværelse, og du kan stadig udforske et gammelt japansk kvarter her. Den riverside japanske bosættelse var adskilt fra de europæiske, delt af Suan Phlu-kanalen.\nTurister kan binde sig til et af Thailands mest ærede dyr ved at tilbringe nogle dage på Elephant Stay. Minimumsreservationen er tre nætter og inkluderer en elefant du vil passe under underholdende øje med erfarne mahouts i hele opholdets varighed. Gæster spiser, bader og rider deres tildelte elefanter. Denne organisation er et nonprofit dedikeret til bevarelse og støtte pensionerede elefanter. Det opererer også et aktivt avlsprogram og rednings- og rehabiliteringsprogram.\nOfficiel hjemmeside: //www.elephantstay.com/\nHvor skal man bo i Ayutthaya for sightseeing\nHvis du besøger Ayutthaya for første gang og planlægger at besøge templerne, er det bedste sted at bo nær den historiske park. De fleste af de større eksklusive hoteller ligger en kort tuk-tuk-kørsel væk, men du finder masser af små, hyggelige gæstehuse inden for gåafstand. Nedenfor er nogle højt bedømte hoteller i disse områder:\nLuksus Hoteller: Ayutthaya har få luksus muligheder, og de ligger et kørsel fra den historiske park. De bedste af dem er Kantary Hotel, 14 minutter i bil fra ruinerne og Classic Kameo Hotel & Serviced Apartments, lidt tæt på den historiske park. Begge tilbyder indkvartering i lejlighedstil, morgenbuffet og swimmingpools. Baan Thai House ligger i frodige haver, få skridt fra det flydende marked, og udstråler autentisk thailandsk stil med sine teak villaer, spa og fredelige poolområde.\nMid-range Hotels: Ayutthaya Grand Hotel ligger tæt på natmarkedet og tilbyder store, rene værelser samt en swimmingpool og fitnesscenter. Det ældre Ayothaya Hotel ligger i centrum af byen og har en swimmingpool og rimelige priser, som inkluderer en solid morgenmad, mens Prom Tong Mansion er en mere intim mulighed, kun få skridt væk fra ruinerne.\nBudget Hoteller: I nærheden af restauranter og underholdning og mindre end en fem minutters gang fra nærmeste tempel, giver Goodmorning ved Tamarind Guest House fantastiske anmeldelser for dets venlige personale og værelser med god værdi. Cykler og scootere kan lejes. Andre budgetmuligheder omfatter Adam Place, med gratis cykler og enkle, men rummelige værelser og den høje Stockhome Hostel Ayutthaya, der tilbyder kollegieværelser og private værelser inden for gåafstand af den historiske park.\nBesøg Ayutthaya fra Bangkok: Tag en guidet tur\nAyutthaya Temples and River Cruise : Hvis du vil se alle højdepunkterne i Ayutthaya fra Bangkok på en dag, er Temple and River Cruise tour en fantastisk mulighed. En erfaren guide tager dig til Ayutthaya Historical Park for at se de vigtigste steder, herunder Wat Phra Si Sanphet, Wat Phanan Choeng og Wat Yai Chai Mongkol. Du vil også besøge King Rama IVs sommerpalads. For returflyvningen til Bangkok, hop om bord på en flodbåd for en afslappende krydstogt langs Chao Phraya-floden, der glider forbi storslåede templer ved floden. Turen inkluderer frokost, indgangsgebyrer og afhentning og frafald fra de centrale Bangkok hoteller.\n© Copyright 2021. All rights reserved. 12 Top-rated turistattraktioner i Ayutthaya


Tag: Kreativitet – Bio og lab – Allan blender stort og småt\nBio og lab – Allan blender stort og småt\nLitteratur, læsning, skrivning, musik, spil, lytten, leg, spil, kreativitet, sport, krop\nPå twitter.com microblogger jeg en gang imellem om kreativitet (#kreativitet). Jeg leder efter og falder over eksempler ude i verden på kreativitet.\nMen her på “Allan blender stort og småt” vil jeg gå nærmere ind i, hvordan fænomenet måske kan findes eller bestemmes eller bruges eller reflekteres eller…\nMåden, jeg leder og falder på, min kreativitets-gangart, vil naturligvis skridte det felt af, som vil være præmis for MIN kreativitets-undersøgelse. Derfor inviterer jeg dig, Læser, til at snørkle og snuse med – og håber på tilgivelse for rod i terminologi, ulogisk linieføringer, tautologier. Vel vidende at jeg med en sådan essayistisk forsøgstilgang lige præcis risikerer at konsolidere en klassisk romantisk kreativitets-tankegang.\nForstå skitse-tilgangen således: Som en begrebs-forbeholden indkredsen af og roden-rundt i feltet mellem kreativitet-som-sådan og kreativitet-for-os, mellem sproglige og ikke-sproglige fornemmelser, mellem historie og al-tid, mellem evidens styret af mig og audiens hos “det-der”.\nGymnasielærer i musik og dansk, underviser på teoretisk pædagogikum, SDU. Amatør udi alskens... Vil du vide, hvad dette site/denne blog vil med læseren, så få et overblik ved at klikke på siden "Blende & Mixe & Transe stort & småt kreativt.\nBlende & Mixe & Transe stort & småt kreativt\nSmåt: Cartoons mm\nSmåt: Taiji og Qigong\nCartoons som interaktive og kreative mellemværender?\nForholdet mellem kreativitet og improvisation?\nKreativitet udspændt ml tanke og følelse\nKreativitet – skabelse eller håndtering?\nKreativitet og essayistisk mentalitet\nKreativitet & tags\nBio og lab – Allan blender stort og småt Skab en gratis hjemmeside eller blog på WordPress.com.


Splittet spor - IVAN ROD\nTEATERANMELDELSE ”Splittet spor” er noget så sjældent som en teaterforestilling for unge. Den er klart forbudt for børn, men også lige så klart rettet mod unge snarere end voksne, selv om voksne – især forældre – vil kunne have glæde – eller rettere: nytte – af at se den.\nForestillingen handler om Signe på 15 år, som forsøger at begå selvmord, men den handler ikke bare om hende og hendes selvmordsforsøg. Den handler lige så meget om hendes mor og mormor og oldemor – og eget barn (det viser sig nemlig under en skanning, at Signe selv er gravid). Med andre ord: Forestillingen handler om den sociale arv, om ubearbejdede traumer, overgreb og fortrængninger, som på forskellig vis forplanter sig videre til senere generationer indenfor selvsamme familie. For Signe, der befinder sig i en formativ tid i sit liv, handler det isoleret set om, hvad det i det hele taget er, der har formet hende som menneske. Da hendes mor ikke magter at svare hende, lades hun i stikken (til strikken).\nForestillingens pointe og ærinde er at søge tilbage i generationerne for dermed at hjælpe pigen med at blotlægge mulige sammenhænge – forklare temaer og temperamenter. Og lad det være sagt med det samme: Kønt er det ikke, det der bliver rullet op. Derfor er det heller ikke en forestilling for børn. Og – uden efterfølgende debat – heller ikke en forestilling for sårbare unge. Men netop den efterfølgende debat er indtænkt i Teater Kompas’ forestilling. I den forstand står den stærkt: som et modigt indspark i en vanskelig debat.\nSet-up’et er enkelt: 1) Der er tre mennesker på scenen – Signe og hendes far og mor (spillet af Line Bie Rosenstjerne, Malin Rømer Brolin Tani og Morten Christensen) foruden komponisten og musikeren, Lise Dres; 2) scenografien består af nogle få møbler, nogle få beklædningsgenstande og et hvidt bagtæppe, hvorpå der kan projiceres skyggebilleder op; og 3) ordene og handlingen er forståelig, dramaturgien ditto og musikken fint understøttende. Og nok så væsentligt – kombinationen af den intime scene, det traumatiske indhold, musikken og især Line Bie Rosenstjernes insisterende og troværdigt sårbare smerte – det er dét, der gør forestillingen – og teater som sådan – så stærk. At se Rosenstjernes smerteligt intense og sorgfyldte øjne stirre én i møde – dét er trist og beundringsværdigt. Hun gør en virkelig stærk figur.\n”Splittet spor”, der præsenteres af Teater Kompas, er skrevet og dramatiseret af Line Mørkeby og instrueret af Mikala Bjarnov Lage. Medvirkende: Line Bie Rosenstjerne, Malin Rømer Brolin Tani, Morten Christensen. På scenen er i øvrigt komponist og musiker, Lise Dres. ”Splittet spor” er møntet på turné, men kan ses på Krudttønden fra 28. november til 3. december 2016.\n*** / Teateranmeldelse også publiceret i Østerbro Avis