10 Effektiv hjem retsmidler For Rosacea_home Retsmidler\nElsker skønhed > Sundhed og Wellness > home Retsmidler > 10 Effektiv hjem retsmidler For Rosacea\nrosacea! De fleste mennesker er uvidende om selve dens eksistens. Men hvis du nogensinde har vågnet op for at se et udbrud af akne på din pande, hage, og endda kinder, du, kære læser, havde et tæt møde med rosacea. Tænker hvad er det? Rosacea er en akut hudlidelse, der er karakteriseret ved både en spray af bumser og i ansigtet erytem (røde pletter ledsaget af kløe). Denne tilstand kan være forårsaget på grund af flere faktorer, såsom udsættelse for barske sollys, stress, vind og endda angst, for ikke at glemme spisevaner. Uanset årsagen, vi bringer dig de bedste hjem retsmidler for rosacea, der kan fjerne ar, før denne særlige lejlighed banker på døren\nBedste hjem retsmidler for rosacea:.\n1. Calm det med kamille:\nNår disse røde pletter plage dig, er det tid til at suge en halv snes kamille te poser i tre kopper kogende vand. Når denne løgnehistorie bliver lunken, bruger det på de berørte områder. Kamille indeholder anti-inflammatoriske egenskaber. Ved at anvende klud komprimerer denne løgnehistorie til de ramte områder, kan du ikke kun reducere rødme eller betændelse, men også give ingredienser som terpenoider og flavonoid at lindre huden, giver det gløden du altid har ønsket.\n2. Gå Grøn te:\nGrøn te er et raseri i dag. Det være sig vægttab eller en glødende hud, er godhed grøn te utvivlsomt. Den anti-kræftfremkaldende antioxidant, til stede i en aromatisk kop grøn te, reducerer ikke kun skader forårsaget af rosacea, men også skyller ud toksiner fra kroppen. Hengive sig til dette middel er det ultimative afgiftende værktøjet og mest effektive måde at behandle en dårlig anfald af rosacea. Tilsvarende kan kolde te komprimerer forhindre pustler i at opstå og køler huden indefra!\n3. Oxiderende Havregryn:\nTilføj en hel kop pulveriseret havregryn i en kvart kop vand og anvende det generøst på berørte områder. Dette vil nedbringe kløe på ingen tid. Må passe på, at du ikke gnide blandingen for hårdt på din hud og irritere det yderligere. Den blødere blandingen, jo bedre!\n4. Låsen på Licorice:\nHvis rødmen ikke aftage med medicin, er det tid du prøver lakrids. Denne ekstrakt ikke kun fungerer som en stærk anti-inflammatorisk middel, men også skaber nye og sunde celler. En blanding af lakrids pulver, aloe vera gel og honning kunne bare være den ting du leder efter. Lad denne blanding på i 15 minutter og derefter vaskes med lunkent vand for øjeblikkelig nødhjælp.\n5. Skumme på nogle Lavender Oil:\nHvis du troede lavendelolie er lige velegnet til aromaterapi, tro om igen! Denne olie er også klassificeret som medicineret olie og kan helbrede selv en grim anfald af rosacea. Brug et stykke vat til forsigtigt at massere terapeutisk kvalitet olie ind i huden til øjeblikkelig lindring af symptomer såsom tørhed og brændende fornemmelse. Du kan også prøve at blande mandelolie og en dråbe lavendel olie og lad det natten over på det angrebne område. Dette vil arbejde på infektion, mens efterlader din hud blød og smidig.\n6. Honning på Home:\nHonning har antimikrobielle egenskaber, der kan bremse næsten enhver hudinfektion. Det fungerer som en naturlig fugtighedscreme og fugter huden. Brug organisk eller rå honning for de bedste resultater. Forsigtigt massere honning på de berørte områder og lade den sidde i en god en time sammen med brugen af en helt naturlig fugtighedscreme, lover at helbrede en dårlig anfald af rosacea.\n7. Påfør Apple Cider Eddike:\nDette er et stadigt populært hjemme middel mod rosacea. Det virker på næsten alle hudsygdomme hjælper med at opretholde hudens pH-niveau, og fungerer også som en naturlig desinfektionsmiddel. Det fremmer god hud sundhed ved at dræbe mikrober på dit ansigt og hjælper behandle rosacea. Du kan enten anvende en fortyndet udgave af ACV på det angrebne område eller drikke det to gange dagligt ved at blande det med lige mængder vand.\nAnvendelse af frisk aloe vera gel eller drikke sin juice-både kan være stor retsmidler for rosacea. Du skal blot anvende frisk aloe gel flittigt for betydelig forbedring og en detox effekt!\n9. Drej til Gurkemeje:\nDenne urt er en antiseptisk med terapeutiske egenskaber, hvilket gør det endnu en sikker skudt middel til behandling af rosacea. Realiseringen af et ansigt pack med yoghurt eller honning og gurkemeje og dens anvendelse i 20 minutter kan helbrede din hud på ingen tid!\n10. Hørfrø for fremtiden:\nDenne anti-inflammatoriske ingredienser indeholder også fedtsyrer. De hjælper lindre irriteret hud. Indtagelse af hørfrøolie tre gange om dagen og med det i din kost kan være den bedste beslutning du tager at behandle rosacea. Ja, hørfrø er ingen kulinarisk glæde, men du bliver nødt til at sluge olie, hvis du vil have din smukke ansigt pack!\nDet var blot nogle af de bedste hjem retsmidler til at behandle rosacea og inflammation, brændende fornemmelse, og acne, som ledsage det. Flere hundrede over hele kloden har nydt godt af disse løsninger, nu er det din tur!\nVidste du om rosacea? Har du nogensinde været påført med det? Hvad gjorde du for at helbrede dig selv\nSe denne video - Treat rosacea Naturally:? -3 Hjem retsmidler til at behandle rosacea Naturligvis\nPrevious:15 Home Retsmidler og 9 livsstilsvaner at slippe af Dull Skin\nNext:10 Effektiv hjem retsmidler For Hikke\n17 Effektiv Home Retsmidler for Skin Itching\n10 Effektiv hjem retsmidler For Vugge Cap\nDIY - Hjemmelavet hårvækst Tonic\n10 Effektiv hjem retsmidler til at behandle Gum Diseases\n10 Effektiv hjem retsmidler til at behandle Glaucoma\n6 Effektiv hjem retsmidler til at helbrede sur mave\n20 Effektiv hjem retsmidler mod lungebetændelse\n10 Effektiv hjem retsmidler til at behandle Træt Legs\nFreaking ud af om aspartam ...\nSådan Care for en Down madras Topper\nPescetarian kost-A Complete Guide\nSådan Erstat Akku Drill Batterier i Battery Pack\nAbort Pills Har en sikker graviditet Termination


Scitec Nutrition - "100% Cashew Butter" (Smooth) - Rå Cashewsmør\n"100% Cashew Butter" (Smooth) fra Scitec Nutrition. Et smagfuldt, sundt og helt naturligt smørbart produkt, som let og bekvemmeligt kan smøres på brød eller frugt pga. dets jævne og cremede konsistens. Godt at tilføje til protein og/eller måltidserstatnings shakes for at opnå bedre smag, øget kalorisk tæthed samt forbedret næringsprofil. Intet salt, sukker eller palme olie tilsat. Non-GMO, vegansk og paleo-venligt.\nCashewsmør fra Scitec Nutrition\nSunde fedtsyrer og lækker snack? Vælg nøddesmør!\n"100% Cashew Butter" fra Scitec Nutrition leverer lige nøjagtig hvad anmærkningen lover: smør lavet på 100% cashew nødder og intet mere. Det indeholder ingen tilsætningsstoffer i form af fx salt, sukker, palme olie eller kunstige aromer/sødestoffer. Det er endvidere helt non-GMO så vel som vegansk og paleo-venligt. Dets jævne konsistens gør det ikke blot til et helt fantastisk smørbart produkt, men gør det også let at tilføje til protein eller måltidserstatnings shakes. Cashew nødder er i sig selv en enormt god kilde til sunde fedtsyrer, og nu kan du altså nyde de helbredsmæssigt fordelagtige effekter af disse næringsstoffer imens du også får en smagsoplevelse uden lige: cashewsmør. Det har en let, cremet og jævn konsistens og kommer i en 500 grams beholder.\nCashewsmør - Et Ægte "Superfood"\nCashewnødder som en del af alsidig kost er en helt naturlig kilde til protein, kulhydrater, kostfibre og sidst men ikke mindst sunde fedtsyrer. Det enkelt- og flerumættede fedtsyrer gør det til et ideelt valg for atleter og andre individer, som ønsker at gøre deres kost endnu mere hjertesund. I netop denne kontekst er det relevant at nævne, at en udskiftning af mættede fedtsyrer med umættede fedtsyrer i kosten, kan være med til at vedligeholde normale kolesterol niveauer i blodet. Derudover kan en lavere indtagelse af natrium (salt) via kosten også bidrage til at vedligeholde lavere og mere normale blodtryks niveauer. Dette er grunden til, at denne type nøddesmør er et fantastisk valg for alle, der søger en måde at turbolade deres kost og helbred med, samtidig med at de sikrer deres indtagelse af de nødvendige og sunde fedtsyrer. Fedtsyrer består af 9 kalorier per gram hvorimod proteiner og kulhydrater blot består af 4 kalorier per gram. Ved at tilføje dette produkt til måltider og/eller protein/måltidserstatnings shakes, kan man altså både forstærke selve den kaloriske tæthed af sit måltid så vel som den egentlige ernæringsværdi, navnlig pga. hvor sunde og helbredsmæssigt fordelagtige netop disse fedtsyrer i produktet er for kroppen. Det forekommer alt for ofte, at folk tyr til meget kalorisk tætte men næringsstoffattige madvarer, når de har svært ved at indtage nok alsidig kost, og dette kan man undgå med et produkt som Scitec Nutritions "100% Cashew Butter."\nFor at se vores fulde udvalg af Scitec Nutrition produkter, klik her. Hvis du ønsker at besøge producentens hjemmeside, klik da her.\nIndtag 1 portion (25 gram) omkring måltider eller træninger afhængig af hvad dine ernærings protokol og mål siger.\nMille review by Mille on 21/03/2019\nSmagen er DEJLIG!\nDa det er en 100% natural nøddesmør, kan bunden af bøtter virke lidt tør. Det hjælper at røre grundigt rundt når man åbner bøtten.\nEt utroligt lækkert alternativ til den gængse peanutbutter


844 Rådigheden over formuen\nDen længstlevende ægtefælle, som sidder i uskiftet bo, råder som udgangspunkt frit over hele formuen. Han eller hun kan f. eks sælge fast ejendom uden at skulle spørge arvingerne til råds herom - endsige indhente disses tilladelse. Den længstlevende er også i sin gode ret til at anvende formuen til almindeligt forbrug, selv om formuen dermed langsomt bliver mindre og mindre.\nDen længstlevende må imidlertid ikke misbruge sin rådighed over det uskiftede bo. Som misbrug betragtes navnlig uforsvarlige spekulationsforretninger, urimeligt forbrug, tegning af en uforholdsmæssig stor pensions- eller forsikringsordning samt ydelse af gaver eller andre begunstigelser, der står i misforhold til det uskiftede bos formue. Gaverne vil typisk være givet til en ny samlever eller til eet af flere børn.\nHvis der foreligger misbrug kan dette få følgende konsekvenser:\n1. For det første kan arvingerne kræve det uskiftede bo skiftet, hvis den længstlevende ved misbrug i væsentlig grad har formindsket boet eller fremkaldt nærliggende fare herfor.\n2. For det andet kan arvingerne på skiftet rejse vederlagskrav, hvis misbruget har ført til en væsentlig formindskelse af det uskiftede bo. Dette indebærer, at arvingerne på skiftet i videst muligt omfang skal stilles, som om misbruget ikke havde fundet sted.\n3. For det tredie kan arvingerne i forbindelse med skiftet i visse tilfælde kræve omstødelse af gaver, som står i misforhold til boets formue, hvis gavemodtageren vidste eller burde vide, at giveren sad i uskiftet bo, og at gaven stod i misforhold til boets formue. Sag til gavens omstødelse kan dog kun anlægges, såfremt boet skiftes eller den arving, som vil anlægge sagen, har indgivet anmodning om skifte. Sagen skal anlægges inden 1 år efter, at arvingen er blevet vidende om gaven, og inden 5 år efter gavens fuldbyrdelse.\nDer er i tidens løb blevet ført en lang række sager vedrørende disse bestemmelser. Det afhænger altid af en konkret vurdering, om der foreligger misbrug af rådigheden, og om gaven står i misforhold til boets formue. Generelt er det vort indtryk, at den længstlevende har en relativt vidtgående dispositionsfrihed, og at der derfor skal meget til, før der statueres misbrug. Vi vil råde dig til altid at rette henvendelse til en advokat, hvis du ønsker en vurdering af et konkret tilfælde.


Behandling af Rygestop og Rygeafvænning - Tville\nVil du stoppe – eller synes andre du burde?\nJeg bruger BWRT i stedet. BrainWork Recursive Theraphy er en ny form for dybdegående terapi – hvor man uden hypnose kommer ned i lag hvor vanen blev skabt – og man derfor også kan ændre på den og skabe en ny om ønsket.\nDet betyder ikke, at der ikke kan være en meget stærk motivation for et rygestop, hvis man vil stoppe: fordi man vil være en god rollemodel for sine børn, vil stoppe for ikke at forværre en babys astma, vil stoppe fordi det generer ens partner – men gode og ædle motiver er bare ikke altid nok.\nI mange tilfælde bliver vi som behandlere så blot en del af rygerens undskyldning i stedet for løsning:\n–“Se selv, jeg har prøvet hypnose og det virker ikke på mig, så jeg er et håbløst tilfælde”… (mellem linierne: nu har jeg prøvet for dín skyld, lad mig så ryge videre i fred) eller\n– “Jeg ville gerne stoppe, men behandleren var ikke dygtig nok, det virkede ikke, så jeg er dømt til at være ryger”… (mellem linierne: det er andres skyld, jeg ville ellers gerne, stakkels mig, og lad mig så ryge i fred).\nEr du ryger og læser dette, så er det måske hér du overvejer at skælde mig ud – men tænk lige efter; det “rammer” dig jo kun, hvis der er noget rigtigt i det…\nJeg har haft klienter der i trancen fandt ud af, at de havde en overbevisning der lød: “Ryg eller dø af stress” – hvis en del af dig opfatter dette som en ubestridt sandhed – så er du altså oppe mod stærkere kræfter end man skal kæmpe med alene.\nEn terapeut kan hjælpe dig med af afdække overbevisninger og finde frem til dem der begrænser dig – og hjælpe dig med, at lade de overbevisninger der støtter dig, få overtaget.\nDen person der er parat til at få hjælp med at sige farvel til alt dét rygning har givet dem en meget stor chance for succes. (Der har jo været en god grund til at man er fortsat med at forgifte sig selv – og andre – længe efter man ved, at det er dødbringende.\nRygning har givet rygeren noget.\nOm man er parat til at tage afsked med sin “rygeven” (rygevane) er man ikke altid selv klar over. Det kan jeg hjælpe dig til at finde ud af.\nMen er det en næsten tårevædet afsked med en farvelsmøg på dørtrinet til min praksis – så er tegnene ikke for gode…\nDet svare lidt til det ædegilde, man som overspiser kan kaste sig ud i, aftenen før man har besluttet sig for en slankekur… Overspisningen får blodsukkeret til at tænde af, for derefter at falde lige så drastisk, hvilket gør “sukker-abstinenserne” så stærke, at chancen for at det lykkedes at indlede kuren, er meget tæt ved 0.\n– og ja, jeg har selv været der…\nMen hvad så, hvis man ved med sig selv at man vil og bør kvitte smøgerne, men er bange for, at man vil savne dét at ryge så forfærdeligt (efter et godt måltid / når man lige skal have en stund for sig selv / pausen i rygergruppens fællesskab).\nKan hypnose så ikke “hjernevaske” behov, vane og adfærd væk?\nNej, hypnose (terapeutisk trance) er ikke hjernevask, men fordre et samarbejde mellem hynoterapeut og klient, hvor klienten har det hårdeste arbejde. Det er klienten der skal sige farvel til en ven og støtte – en rygeven og en vane…\nFør klienten via terapeuten har fundet ud af: – hvad rygning har givet denne hidtil, – har fundet sin indre accept af, at dette kan opnås på andre måder (og hvilke), – før klienten har fundet en ny og sundere overbevisning der kan støtte; så vil hypnoterapi – efter min overbevisning og erfaring – ingen effekt have. Derfor arbejder jeg efter nedenstående model:\nIndre accept af bevidstheden om, at rygning blot er en adfærd – ikke ens identitet.\nIndarbejdelse af reskaber til at erstatte rygning med en ny overbevisning og dermed evnen til bevidst – og ubevidst – at vælge en sundere adfærd.\nJeg kombinerer med BWRT i en session for sig selv.\nBWRT – Læs mere Her


Muc-Off Wash, protect and lube kit - Vedligeholdelseskit til cykler - Cykeludstyr med PrisGaranti\nMed dette vedligeholdelseskit fra Muc-Off får du alle de nødvendige dele du skal bruge, for at give din cykel et hurtigt rengør… … læs mere her\nMuc-Off Wash, protect and lube kit - Vedligeholdelseskit til cykler er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nMuc-Off Wash, protect and lube kit - Vedligeholdelseskit til cykler Produktfakta\nVarenavn: Muc-Off Wash, protect and lube kit - Vedligeholdelseskit til cykler\nVare ID: 5037835850000\nMuc-Off Wash, protect and lube kit - Vedligeholdelseskit til cykler fra Muc-Off\nMuc-Off Wash, protect and lube kit - Vedligeholdelseskit til cykler står på manges ønskeliste i cykelsporten. Rense & rengøringsartikler er kategorien fra øverste hylde som mange vælger at købe fra. Cykelpartner er nok Danmarks mest populære online shop, når der skal købescykeludstyr. Vare du kigger på kan indenfor 365 dage sendes retur, hvis købet fortrydes. Er du løbet sur i jagten på godt cykeludstyr, kan du spille det sikre kort og fylde kurven med denne vare, og så behøver du ikke lede længere. Det spiller også ind i beslutningen, at der er prisgaranti på Muc-Off Wash, protect and lube kit - Vedligeholdelseskit til cykler fra det rigtig fede mærke Muc-Off, som er kendt i cykelverdenen. Når du er kommet afsted på din cykel ud i det blå, skal du huske at have noget vand med. Væsken du indtager under cyklingen kan være energidrik med citrussmag.\nMuc-Off Wash, protect and lube kit - Vedligeholdelseskit til cykler er tilføjet i shoppen på grund af den store efterspørgsel i vores gruppe af varer Rense & rengøringsartikler. Du får oven i købet hele 365 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Muc-Off Wash, protect and lube kit - Vedligeholdelseskit til cykler hos den populære shop Cykelpartner, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Blandt alle varerne i shoppen finder du noget for alle, og der er det oplagte valg dette produkt. Når du handler online er varerne billigere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøb Muc-Off Wash, protect and lube kit - Vedligeholdelseskit til cykler allerede i dag til kun kr. 149.00 - og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nMuc-Off Wash, protect and lube kit - Vedligeholdelseskit til cykler er populær for cyklister\nHusk at når du køber varer i webshops, begunstiges du af bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og du kan finde webshops der giver mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i de mange webshops der er på det danske marked. Det er let i dag at sammenligne priser - du kan gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Shoppen sender din produkter til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. I onlineshoppen er der ingen kø køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n30 anmeldelser af Muc-Off Wash, protect and lube kit – Vedligeholdelseskit til cykler


Fakta Ifølge CIO-webstedet udtaler US Department of Commerce, at hacking-IP-adresser koster virksomheder omkring 250 milliarder dollars om året. Inklusive urapporteret hacking ville gøre dette tal endnu højere. Ifølge CIO kunne tallene for indtægtstab for hele nationen være umulige at beregne.\nDaily Mail-webstedet rapporterer, at de 21 millioner iPhones i omløb risikerer at blive hacket og brugt til identitetstyveri. Sikkerhedseksperten Charlie Miller fortalte Daily Mail, at hackere nemt kunne udnytte en fejl i iPhone-softwaren og skrive et program til at overtage verdens iPhones på få minutter.\nIrakiske oprørere hackede ind i Pentagonens s computersystem i 2009, downloading af video og efterretninger fra ubemandede luftfartøjer, ifølge webstedet Military.com. Omfanget af hackingen var ikke alvorligt, selvom truslen havde eksisteret i mindst fem år. Computer hacking truer mobiltelefonbrugere og folk der forbinder til trådløse internet-hotspots. Hackere har overtaget computersystemerne hos større virksomheder for at udføre anonyme angreb. Hacking er også en løbende trussel mod Pentagon.


Gør familiesammenføring nemmere for udlandsdanskere | Information\nTo månedslønninger på spil\nJeg tog noget af 9. klasse på Nordvestjysk fiskeriefterskole i Thyborøn, men forlod skolen tidligt, da jeg fik hyre på en kutter. Det vil sige, at jeg ikke har nogen afgangseksamen fra 9. klasse. Siden da har jeg heldigvis arbejdet med noget, jeg elsker, hele vejen igennem, og jeg har tilegnet mig stor viden om verden undervejs.\nMen det tager tid, og der er to eksaminationer, der f.eks. ligger i november og december. Datoerne for disse eksaminationer kender man ikke før relativt kort før afholdelse. Det betyder for mig, at jeg vil miste to måneders lønninger på at tage en 9.-klasses afgangseksamen. Og alt dette skal ses i lyset af, at jeg arbejder med at lede historiske ture i Europa, Asien og Nordamerika på højt niveau.\nDet virker helt vanvittigt, at man ikke ser på, hvilken type job folk har, når man som regering stiller sådanne krav. Jeg formidler historie, kultur og politik til ofte meget højtuddannede danskere og taler engelsk med alle samarbejdspartnere, og alligevel skal jeg tage en 9.-klasses eksamen.\nNye regler for sammenføring\nMed disse tre spørgsmål slipper vi for at lægge 100.000 kroner i bankgaranti, for hvad er de penge til for? Hvis jeg f.eks. bliver syg i Danmark og bliver smidt ud af dagpengesystemet og modtager sociale ydelser bare én gang, så vil min hustru alligevel ikke få fornyet sin opholdstilladelse. Og hun vil aldrig kunne modtage nogen ydelse alligevel. Så hvad er den garanti egentlig til for andet end at gøre det sværere for danskere at flytte hjem til Danmark med en udenlandsk partner?\nSom udlandsdansker, der flytter til Danmark med sin udenlandske partner, er der reelt ikke noget socialt sikkerhedsnet, da ingen jo vil sende deres partner ud af landet for at modtage en dansk ydelse.\nDet manglende sikkerhedsnet er helt fint for os, vi er vant til det. Jeg er også ret sikker på, at vi er mange, der synes, at der ikke er noget galt i det. Men så vil vi bare heller ikke lægge 100.000 kroner i bankgaranti.\nJeg håber, at politikerne vil lytte til mit input og tage det op til overvejelse, om der ikke bør gøres større forskel på, om man er flygtning eller udlandsdansker. Det er to meget forskellige verdener, og som jeg ser det, burde det være muligt at lave mere optimeret og målrettet lovgivning, der skelner mellem flygtninge og udlandsdanskere.\nBrian Hansen, rejseleder\nDet er oprørende, at man som dansk statsborger ikke kan bringe sin ægtefælle med til Danmark. Der skal måske være en nedre aldersgrænse for at vanskeliggøre tvangsægteskaber; men det er jo ikke problemet i dit tilfælde.\n.... og krav om afsluttet 9. klasse er helt på Månen -\nhvad i alverden har det dog med sagen at gøre.


'All My Sons' af Arthur Miller Act 2 Resumé\nHandling to af alle mine sønner finder sted om aftenen samme dag.\nResumé af All My Sons , Act Two\nChris savner det ødelagte mindetræ. (Måske foregriber dette det faktum, at han snart vil lære sandheden om sin brors død.)\nHans mor advarer Chris om, at familien Deever hader Kellers. Hun antyder, at Annie måske også hader dem.\nAlen på verandaen bliver Ann mødt af Sue, den næste nabo, der besætter Anns gamle hus. Sues mand Jim er en læge, der er utilfreds i sin karriere. Inspireret af Chris 'idealisme ønsker Jim at give det hele op og gå i medicinsk forskning (et upraktisk valg for en familiemand, ifølge Sue). Sue er irriteret over Chris og hans fars oppustede følelse af selvbetydning:\nSAG: Jeg er vild med at bo ved siden af den hellige familie. Det får mig til at ligne en bum, forstår du?\nANN: Jeg kan ikke gøre noget ved det.\nSUE: Hvem er han for at ødelægge en mands liv? Alle ved, at Joe trak en hurtig for at komme ud af fængslet.\nANN: Det er ikke sandt!\nSUE: Hvorfor går du ikke ud og taler med folk? Gå videre, tal med dem. Der er ikke en person på blokken, der ikke kender sandheden.\nSenere forsikrer Chris Ann om, at Joe Keller er uskyldig. Han tror på sin fars alibi. Joe Keller var angiveligt syg i sengen, da de defekte flydele blev sendt ud.\nJoe går på verandaen, lige som det unge par omfavner. Joe udtrykker sit ønske om at finde Anns bror George på et lokalt advokatfirma. Joe mener også, at den vanærede Steve Deever skulle flytte tilbage til byen efter sin fængselsperiode. Han bliver endda ked af det, når Ann ikke viser noget tegn på tilgivelse for sin korrupte far.\nSpændinger opstår, når Anns bror ankommer. Efter at have besøgt sin far i fængsel, mener George nu, at Joe Keller var lige så ansvarlig for flyvernes død. Han vil have Ann til at afbryde forlovelsen og vende tilbage til New York.\nAlligevel er George berørt af, hvor venligt Kate og Joe byder ham velkommen. Han minder om, hvor glad han voksede op i nabolaget, hvor tæt Deevers og Kellers engang var.\nGEORGE: Jeg har aldrig følt mig hjemme andet end her. Jeg føler det - Kate, du ser så ung ud, ved du det? Du ændrede dig slet ikke. Det ... ringer en gammel klokke. Du også, Joe, du er utrolig den samme. Hele atmosfæren er.\nKELLER: Sig, jeg har ikke tid til at blive syg.\nMOR (KATE): Han er ikke blevet lagt op i femten år.\nKELLER: Undtagen min influenza under krigen.\nMed denne udveksling indser George, at Joe Keller løj om sin formodede lungebetændelse og dermed kvældede sin gamle alibi. George presser Joe for at afsløre sandheden. Men før samtalen kan fortsætte, erklærer naboen Frank indtrængende, at Larry stadig skal være i live. Hvorfor? Fordi ifølge hans horoskop forsvandt Larry på sin "Lucky Day."\nChris synes, at hele astrologiteorien er sindssyg, men hans mor klamrer sig desperat til ideen om, at hendes søn er i live. På Anns insistering forlader George, vred over at Ann planlægger at forblive forlovet med Chris.\nChris erklærer, at hans bror døde under krigen. Han vil have sin mor til at acceptere sandheden. Imidlertid svarer hun:\nMOR: Din bror lever, skat, for hvis han er død, dræbte din far ham. Forstår du mig nu? Så længe du lever, lever den dreng. Gud lader ikke en søn dræbes af sin far.\nSå sandheden er ude: Dybt nede ved moderen, at hendes mand tillod, at de revnede cylindre blev sendt ud. Nu mener hun, at hvis Larry faktisk er død, så er blodet på Joe Kellers hænder.\n(Bemærk hvordan dramatiker Arthur Miller leger med navne: Joe Keller = GI Joe Killer.)\nNår Chris først har forstået dette, beskylder han sin far for mord. Keller forsvinder forsømmeligt og hævder, at han troede, at militæret ville fange fejlen. Han forklarer også, at han gjorde det for sin familie, modbydelig Chris endnu mere. Vred og desillusioneret råber Chris til sin far:\nCHRIS: (med brændende raseri) Hvad fanden mener du, at du gjorde det for mig? Har du ikke et land? Bor du ikke i verden? Hvad fanden er du? Du er ikke engang et dyr, intet dyr dræber sit eget, hvad er du? Hvad skal jeg gøre?\nChris rammer sin fars skulder. Så dækker han hænderne og græder.\nGardinet falder på akt to af alle mine sønner . Konflikten i akt tre fokuserer på valg af karaktererne, nu hvor sandheden om Joe Keller er blevet afsløret.\nHvad sker der i akt 1 i 'All My Sons' af Arthur Miller\nEt nærmere kig på figurerne i "All My Sons" af Arthur Miller\nStudievejledning til akt tre af Lorraine Hansberrys "En rosin i solen"\nPlotoversigt over den klassiske 'sælgerens død' på 5 minutter\nHvad er historien om Arthur Millers leg 'The Crucible?'\nBiografi af Arthur Miller, amerikansk storforfatter\n"Et rosin i solen", akt to, scene en oversigt og studievejledning\nBiografi af Joe Biden, 46. præsident for De Forenede Stater\n'Sælgers død' Oversigt\nHvem var Anne of York? Hvad er hendes kongelige forbindelser?\nHvad man skal vide om akt 1 i 'Man and Superman' af George Bernard Shaw\nHvordan er den amerikanske drøm et tema for 'en sælgers død?'\nHvad sker der i "Meget besvær med ingenting"?\nStudievejledning til akt én af Ibsens "spøgelser"\nHvad sker der i historien om "Our Town" af Thornton Wilder?


En neuropsykologisk undersøgelse kan foretages når barnets eller den unges kognitive styrker og svagheder ønskes belyst. Der kan laves undersøgelse af specifikke områder, eksempelvis eksekutive funktioner, eller der kan laves generelle undersøgelser, hvor alle kognitive domæner afdækkes.\nPrisen for en neuropsykologisk undersøgelse afhænger af omfanget. En større undersøgelse, inklusiv en grundig skriftlig rapport med anbefalinger, tager normalt omkring 20 timer. Timeprisen er 1050 kr.\nEn børnenpsykologisk undersøgelse omfatter en vurdering af barnets eller den unges generelle kognitive færdigheder (intelligens) og/eller en vurdering af det social-kogitive funktionsniveau. Undersøgelsen kan også omfatte en vurdering af barnets følelsesmæssige tilstand og trivsel samt eventuelt vurdering af tilknytning.\nEn børnepsykologisk vurdering kan foretages på børn i alle aldre, inklusiv småbørn.\nPrisen for en børnepsykologisk undersøgelse afhænger af omfanget. En større undersøgelse, inklusiv en grundig skriftlig rapport, tager normalt omkring 20 timer. En undersøgelse af intelligens tager 5 timer, inklusiv rapport på to sider.\nFaser i undersøgelsen\nPrivatpersoner, institutioner, kommuner eller andre kan henvende sig for en drøftelse af en mulig psykologisk undersøgelse.\nDer indgås konkret aftale om undersøgelsens omfang. Der fremsendes sagsakter til brug i undersøgelsen, hvis dette er relevant.\nUndersøgelsen foregår i Hvidovre, med mindre andet er aftalt. Hvis undersøgelsen foregår et andet sted tillægges timer brugt på transport. Der kræves som regel 2-3 besøg afhængig af undersøgelsens omfang.\nEfter undersøgelse/testning udfærdiges en rapport med en vurdering samt anbefalinger. Der går som regel omkring en måned fra sidste undersøgelsesdag til den færdige rapport foreligger.\nEfter endt undersøgelsesforløb kan det aftales at der afholdes et møde med henblik på tilbagemelding til forældre/barn eller andre efter aftale.


Hvis du har en dåse tomater, en krukke krydret peperoncini og en hunk af Parm i dit køleskab, er du halvvejs til en tilfredsstillende pasta middag. ingredienser 2 spsk olivenolie, plus mere til drizzling 8 ounce sød italiensk pølse, hylstre fjernet ½ medium rødløg, finhakket ¼ kopede revne oliven, helst Castelvetrano 1 14 ounce kan […]\nHvis du har en dåse tomater, en krukke krydret peperoncini og en hunk af Parm i dit køleskab, er du halvvejs til en tilfredsstillende pasta middag.\n8 ounce sød italiensk pølse, hylstre fjernet\n¼ kopede revne oliven, helst Castelvetrano\n1 14 ounce kan kirsebær tomater\n¼ kop peperoncini, tyndt skåret\n2 ounce Pecorino eller Parmesan, fint revet, opdelt\n½ kop revet basilikum\nVarme 2 spsk. olie i en stor stegepande over mellemhøje. Koge pølse, bryde op med en træsked, indtil den er kogt igennem, brunet og skarpt på steder, 5-8 minutter. Overfør til en lille skål med en slidsesked. Reducer varme til medium; Tilsæt løg og oliven til stegepande. Kog, omrør ofte, indtil løget er gennemsigtigt, ca. 5 minutter. Tilsæt tomater, øg varme til mellemhøje og kog, mashing tomater let og omrøring ofte, indtil saftene er lidt fortykkede, ca. 3 minutter.\nI mellemtiden koges pasta i en stor krukke let saltet kogende vand, omrøres lejlighedsvis indtil meget al dente, ca. 6 minutter. Afløb, forbehold 1 kop pasta kogevæske.\nTilsæt pasta og ¾ kopp pasta madlavning til sauce og kog, kast, indtil pasta er al dente og saucefrakker nudler. Bland i peperoncini, kogt pølse og en anden ¼ kop pasta kogevæske. Derefter kastes konstant, tilsættes gradvist alle, men ½ kop ost, efterfulgt af smør. Når først indarbejdet, fjern fra varme og bland i basilikum. Opdele pasta blandt skåle. Drizzle med olie; top med resterende ost.\nOpskrift af Sarah Grueneberg, Monteverde, Chicago, IL\nKalorier (kcal) 600 Fedt (g) 24 Mættet fedt (g) 9 Kolesterol (mg) 45 Carbohydrater (g) 72 Kostfibre (g) 4 Total sukker (g) 6 Protein (g) 24 Natrium (mg) 960\n1 Hvis du har en dåse tomater, en krukke krydret peperoncini og en hunk af Parm i dit køleskab, er du halvvejs til en tilfredsstillende pasta middag.


Tagmaling i Humlebæk – Bestil online i dag\nTagmaling i Humlebæk? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter tagmaling i Region Hovedstaden, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 3050 Humlebæk, og generelt i Fredensborg Kommune.\nEn hel del forretninger på nettet giver heldigvis diverse forskellige former for fragt. Den mest almindelige er i øjeblikket levering til en pakkeshop, så du nemt selv kan hente de bestilte varer præcis når det passer dig. Leveringstypen er altså i høj grad overkommelig, samt oftest endvidere den mindst kostelige leveringsmetode.\nDu bør også overveje at få produkterne bragt til din private bopæl eller til dit arbejdes adresse. Den viser sig i regelen et hak mere omkostningsfuld, men endvidere virkelig ligetil. Den prisbilligste fragtmulighed af Tagmaling i Humlebæk vil dog altid være selv at hente produkterne, hvilket forudsætter at du opholder dig nærved Tagmaling i Humlebæk online firmaets adresse.\nFragttiden er jo meget relevant i tilfælde af at man behøver produkterne om kort tid, og herved er det aldeles centralt at du ser nærmere på den anslåede leveringsdato ved det vedkommende produkt.\nEn masse Tagmaling i Humlebæk firmaer på nettet giver dag-til-dag fragt på de fleste produkter, men vær vagtsom da det er afhængig af at der bestilles forinden et fastsat tidspunkt, med det formål at de højst sandsynligt kan nå at få Tagmaling i Humlebæk fikset forinden logistikmedarbejderne holder fyraften.\nNogle enkelte internet shops præsterer fragt uden gebyr, men i de fleste tilfælde er det under forudsætning af at der erhverves for en præcis sum. Alternativt kunne du udse dig den mindst kostelige form for fragt, der i mange tilfælde – uanset om man er nær København, Nyborg eller Ribe – vil blive at få dem til at bringe din pakke til et afhentningssted.\nDet er ret uproblematisk for internetbrugere at finde de bedste priser på Tagmaling i Humlebæk fra flere online varehuse, og af den grund har flertallet af internet butikker fundet det uundgåeligt at nedskære prisniveauet på varerne – til drenge og piger, lige så vel som til mænd og kvinder – drastisk, og endda nogle gange love fragt uden omkostninger.\nTrods dette kan det trods alt være gunstigt at eftergå flere butikker på nettet efter Tagmaling i Humlebæk rabat forinden du gennemfører din handel, så du er garanteret at antage den mest attraktive pris.\nMan må dog være klar over, at i tilfælde af at en forhandler på nettet markedsfører Tagmaling i Humlebæk for en pris der anses for grænseløst fremragende, så burde det ofte være et faresignal om en fup online shop. Kortbestillinger er ikke desto mindre omsluttet af et lovbud, der assisterer dig imod uægte internet handler.\nVi anbefaler generelt kortbetalinger eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kunne du drage nytte af en afbetalingsordning som fx ViaBill, hvis du har til hensigt at klare regningen over en periode.\nForinden folk køber Tagmaling i Humlebæk hos en e-forhandler kan man i og for sig betragte virksomhedens vilkår, dog er det i reglen ikke særlig spændende.\nEn anden mulighed kunne være at kontrollere om internet webshoppen er e-mærke tilsluttet, som almindeligvis er et signal om at online butikken lever op til gældende dansk lovgivning, og at e-forhandleren lejlighedsvis vurderes af sagkyndige der forstår de gældende bestemmelser. Desuden giver det dig anledning til at få hjælp, såfremt du oplever problemstillinger som følge af din handel.\nDertil støtter vi at kunden er opmærksom på de vigtigste retningslinjer der har indflydelse på købet, som eksempelvis hvilken byttepolitik på Tagmaling i Humlebæk online webshoppen tilbyder. Derfor er det tilmed relevant, at man til enhver tid beholder sin e-mail kvittering, således man til enhver tid vil kunne vidne om handlen, om man er på indkøb til en mand eller kvinde.\nTrustpilot fremskaffer nogenlunde fortræffelige genveje til at kontrollere forskellige forhenværende køberes kritik og af den grund anbefales det, at du kigger nærmere på e-forretningens Tagmaling i Humlebæk vurderinger inden du færdiggør din shopping.\nFacebook bringer dig for øvrigt forholdsvis relevante chancer for at få en idé om internet virksomhedens troværdighed. Derudover ses en del internet forretninger som gør det muligt at afgive en kritik af deres køb, hvilket ligeledes burde anvendes til at fornemme tilfredsheden hos kunderne.\nVores hjemmeside er annoncefinansieret. Vi har faste samarbejder med massevis af internet selskaber derved at vi promoverer forretningernes produkter, og indkasserer provision om en af vores brugere realiserer en bestilling.\nOrientering om Tagmaling i Humlebæk og online forhandlere ajourføres fra tid til anden, men det er ikke muligt for os at give garantier imod ændringer der måtte være lavet efter at vi senest opdaterede de viste data.


Fyldepennen - Skriveøvelser - Hvad var det nu?\nHvad var det nu?\nNu skal der grilles\nJeg lider af hukommelsestab. Jeps, det er rigtigt. hukommelsestab. Jeg kan ikke huske hvornår det opstod, ej heller hvordan. Det eneste jeg er fuldstændig sikker på omkring mig selv er, at jeg ikke kan huske noget. Det har sine fordele. Jeg bliver aldrig træt af en film, for det eneste der fortæller mig at jeg har set den før, er coveret på TV-bordet.\nTil gengæld er jeg ikke altid lige god til mit job. Jeg arbejder for et flyttefirma, og det kan ind imellem godt give problemer, hvis jeg smider modtager adressen væk. Så kan jeg selvfølgelig ringe til firmaet og få den igen, hvis altså jeg kan huske, hvor jeg har lagt min telefon.\nJeg har en konsulent. Jeg kan ikke huske om det er en talekonsulent, en hørekonsulent, eller bare en hjælp-mig-med-livet-konsulent. Men jeg kan altid ringe til hende. Lige meget hvor meget lort jeg står i, hjælper hun mig igennem det.\nJeg har lige lagt røret efter en samtale med hende. Hun sagde, at hvis prismærket sidder i det tøj jeg har på ud af butikken, så er det ikke mit eget og jeg har ikke betalt det. jeg må nok hellere gå ind med det igen, inden jeg glemmer det.\n"Undskyld, men jeg glemte at betale det her, inden jeg gik ud," siger jeg til manden i butikken.\n"Glemte du det bare lige?" spørger han lidt spydigt.\n"Ja, jeg husker ikke så godt," svarer jeg høfligt.\n"Er der ikke en aldersgrænse for, hvor dum man kan tillade sig at være," mumler han hånligt, mens han bipper mig i nakken.\nJeg har lyst til at slå ham, men bestemmer mig for at tælle langsomt til 10 istedet.\nJeg løfter hovedet og ser på den venlige mand overfor mig.\n"Det bliver 550 kr,"siger han lidt surt.\nJeg betaler ham og går ud af butikken, mens jeg spekulerer på, hvad der har gjort ham gnaven - og hvad jeg mon har brugt alle de penge på.\nTilfældige ord: prismærke, talekonsulent, aldersgrænse, flyttefirma, hukommelsestab\nBesvarelsen Hvad var det nu? er publiceret 17/01-2013 19:50 af Sanne Schlægelberger Hansen (Sanne82) under skriveøvelsen Inspirationsøvelse #7.\nVersion 1 - 17/01-2013 19:50\nBesvarelsen er på 329 ord og lix-tallet er 27.\nDet er en sjov lille historie, der har et sikkert og roligt sprog.\nDu kunne sagtens arbejde videre med den til en lidt længere novelle. Hvis du beslutter dig for det, ville udfaldet uden tvivl blive underholdende(på en god måde).\nHihi, fed historie - humoristisk og næsten lidt tragikomisk. Godt skrevet, og interessant storyline.\nSuper god lille historie, utrolig god måde du har brugt dine 5 ord på\nhatten af for det.\n#4 Sille Salander\nSjov lille historie. Den fanger godt. :-)\nXoXo Sille :-)\nFremragende lille historie. Letbenet og underholdende. Det er sådan, man løser denne opgave.\nEt par komma-smut hist og her. (Bare for at være per-nitten-grynet). Sætningen omkring den sete film er lidt slap. Her kunne du lave en langt federe hukommelsestabs-reference, der var både mere original og sjov. 'Jeg kan se en film flere gang' ser man komme på 100 kilometers afstand.\n#6 Carl Peter\nSjov og sød lille historie. Godt at der ikke er nogen aldersgrænse for glemsomhed.\n#7 Ulla Hexibru (heksemutter)\nDet er en dejlig velskreven tekst i et flydende og varieret sprog, og så er det jo tragikomisk, hvordan man klares sig i samfundet, med et hukommelseshandicap, der jo ikke er synligt, det kan give mange kringlede situationer som her, skønt det er sørgeligt måtte jeg alligevel trække på smilebåndet. Tak for ordene fra Ulla\n#8 Tessa Bommer\nFlere af den slags,tak;)


Jupiter 30 er 9,48 m lang og 2,90 m bred. Med kun 0,80 m i dybdegang er den ideel til flodsejlads og andre steder med lav vanddybde. Skrog og overbygning er glasfiber, mens apteringen kan være teak eller mahogni.\nMotoren er typisk Perkins eller Volvo Penta med 65-145 HK, hvilket giver en marchfart på 10 knob og topfart på 13. Med 2 x 145 HK kan topfart komme helt op på 15-18 knob. Tanken kan rummer 370 l diesel.\nJupiter 30 har tre kahytter. I forkahytten findes pantry, toilet og spiseplads. Agterkahytten har to store enkeltkøjer på 0,70 x 2,00 m. I cockpittet er der bænk og bord.\nJupiter 30 var i produktion fra 1961 og frem til 1974, hvor den blev erstattet af Jupiter 31.\nJupiter 30 findes i to design, der er konstrueret i hhv. 1960 og 1961.\nDen første model blev konstrueret af Knud Olsen i 1960. I Salonen er de to langsgående sofaer, der samtidig tjener som køjer. Rummet foran er indrettet med et skab i hver side samt stuverum i stævnen. Pga. den lange sofagruppe, er toilet og pantry placeret overfor hinanden. I agterkahytten er der placeret køjer i begge sider. Denne model har i alt 4 faste køjepladser.\nI 1961 tegnede Knud Olsen en model, hvor salonen er indrettet med to forkøjer, 4 personers dinette, pantry og toilet. Dinetten er placeret i bagbords side, men pantry og toilet er placeret ved siden af hinanden i styrbords side. Der er desuden to køjer i agterkahytten. Denne model har i alt 4 faste køjer samt mulighed for opredning til 2 i dinetten.\nDen første Jupiter 30 blev bygget på Jupiter værftet i 1961, og var designet med langsgående sofaer. Cockpittet havde tredelt forruder, mens der blot var to forruder i salonen, hvilket gav båden et lidt assymetrisk udseende. I forkahytten var der et aflangt og to mindre ruder. De første Jupiterbåde havde ingen stander.\nAllerede i 1962 kom den første design ændring. Cockpittet fik to forruder og trekantede sideruder. Samtidig kom de horisontale dieselmotorer og dørken blev hævet, således at motoren nu lå under dørken. Cockpittets ruftag blev hævet, så der forsat var ståhøjde.\nI 1966 (Foto: Rene Møbius) kommer der større sidevinduer i cockpittet og forruderne i cockpit og forkahyt bliver nu tredelte. I salonen rettes sideruderne også til, således at de bliver mere symmetriske. Standeren er placeret på hardtoppen. Værftet går også væk fra den negative hæk.\nIndtil nu har alle Jupiter både haft skarpt forskib og skarp knæk under vandlinien.\nI denne båd fra 1970 går Jupiterværftet væk fra dinetten, hvilket giver plads til en ankerbrønd i stævnen. Bådene bliver nu runde i stævnen, og få prædikestol.


Detaljer - Pålsson Arkitekter\nRenovering / modernisering\nByrum og uderum\nRestaurering og transformation\nAt værne om kulturarven\nBygningskulturen er den mest synlige del af vores kulturarv. Vi bevæger os rundt i den hver eneste dag, og den er en del af vores identitet. Bygningerne fortæller Danmarks kultur- og arkitekturhistorie gennem tiderne. Derfor skal vi værne om de enkelte bygningers særpræg og originalitet. Det sker ved respektfuld behandling af facader, vinduer, tage og kviste samt ved at bevare stoflighed og detaljer i bygningernes udtryk.\nRestaurering kan godt forenes med tilføjelse af nye bygningsdele. Det kan være i form af udskiftning eller supplering af bygningsdele i traditionelt design. Det kan også være tilføjelser i nutidigt, moderne design i kontrast til den eksisterende bygning. Ved større ændringer og tilføjelser vil der være tale om en transformation, som kan bidrage til at fremtidssikre en værdifuld bygnings levetid og brug. Det kan f.eks. være gamle, karakterfulde pakhuse eller fabriksbygninger, som får et nyt liv som kontorer eller boliger til mennesker, der sætter pris på de gamle bygningers særlige kvalitet og stoflighed.\nNye bydele på gamle havne-, erhvervs, eller banearealer kan få tilført en masse identitet i form af bevarede eller transformerede, gamle bygninger. Som eksempler kan nævnes de mange gamle havnesiloer, som bygges om til spændende, nye boliger, som ved deres specielle udformning danner kontrast til omkringliggende nyopførte boligkarréer.


Bondegårdsdyr « Børneferie\nEt af de bedste svar på børnenes ferieønsker er bondegårdsferie. Den skønneste ferie for lille Sarah og lille Simon er nemlig den, hvor far, mor, søster og bror hele tiden er inden for rækkevidde, og hvor ingen har travlt med at nå en hel masse på ingen tid. Børnene får tid til at lege og fordybe sig, og alle i familien er glade for at være helt tæt på hinanden døgnet rundt i flere dage.Der findes en række bondegårde landet over, som tager imod børnefamilier med åbne arme. Ofte har værterne sørget for, at der på gården findes det, som børn holder allermest af, nemlig dyr. Både dyr, de kan klappe og kæle med, og måske dyr, som de kan hjælpe med at fodre og passe.\nBondegårdene er dog forskellige og har meget forskellige tilbud til børnefamilier, så det er en god idé at orientere sig lidt på forhånd.\nNy app viser vej til skøn børneferie\nLandsforeningen for Landboturisme har udviklet en app, VisitFarmen, som viser vej til bondegårdsferie i hele landet. App’en er enkel at bruge og giver god information om de forskellige overnatningssteder i hele Danmark. Derudover får man også et godt overblik over oplevelser, fx hvor der er fodboldgolf, spændende gårdbutikker med lokale fødevarer og kunsthåndværk, gamle møllerier og gode spisesteder.\nApp’en tager udgangspunkt, hvor du lige står – og viser, hvad der findes her. Derefter kan du zoome ud og ind i hele Danmark, som det passer dig.\nDer findes også en hjemmeside med en oversigt over værter, som tilbyder bondegårdsferie. Den hedder visitfarmen.dk\nMere information fås hos:\nFøllevej 5, 8410 Rønde\nMartin Hoffmann Kønig 2. juli, 2016\nPosted In: Bondegårdsdyr, Børn i naturen, Danmark, Europa, Nyheder\nTags: App, Bondegårdsdyr\nPå hjemmesiden www.farmandsblog.dk, er der mange gode historier fra Morten Østergaard, som har givet os lov til at bringe denne gode artikel om, at være på ferie på familiehøjskole.\nBondegårdsferie med klappedyrer børnevenlig ferie!\nIntet i verden er skønnere end en lille killing med silkeblød pels og små, spidse klør. På Springbakgaard hos Nan og Jens Sigsgaard findes alt det, som kan gøre en bondegårdsferie perfekt: Afslappet atmosfære, søde husdyr, langt til nærmeste befærdede vej – og børn! Nan og Jens Sigsgaard og deres to børn på to og syv år bor på en firlænget gård, som ligger naturskønt mellem den lille by Barmer og Limfjorden. Inde på deres hyggelige gårdsplads har et par hollandske forældre slået sig ned under en parasol, mens børnene sammen med Jens og datteren Anna går på opdagelse efter de små killinger, som kattemor har gemt ude i laden mellem halmballerne.\nSpringbakgaard – og alle de andre gårde, som tilbyder bondegårdsferie, kan findes på hjemmesiden visitfarmen.dk – eller på app ‘en VisitFarmen.\nMartin Hoffmann Kønig 18. september, 2014\nPosted In: Bondegårdsdyr, Nordjylland, Nyheder\nTags: App, Bedsteforældre, Bondegårdsdyr, Børnenebørn, Dyr, Fri natur


Basketkvinderne er klar til EM-kvalifikationen. Her er de 12 spillere, der skal slå Rumænien - kvindesport.dk\nHome Basketball Basketkvinderne er klar til EM-kvalifikationen. Her er de 12 spillere, der skal slå Rumænien\nBasketkvinderne er klar til EM-kvalifikationen. Her er de 12 spillere, der skal slå Rumænien\nPosted By: Peter Arndalon: november 12, 2019 In: BasketballTags: Basketball, Damelandsholdet, EM kvalifikation basketball, Kvindebasket\nFra Small Nations Cup 2018. Foto: FIBA.\nDanmarks trup til den første EM-kvalifikationskamp i kvindebasket i 19 år på torsdag i Rumænien er udtaget. Det er en kamp, du kan se live på Ekstrabladets hjemmeside kl. 17.00.\nDet er vanskeligt at vide, hvad danskerne skal forvente sig af Rumænien, da deres seneste kamp er helt tilbage fra november 2018, hvor holdet slog Finland.\nDet skete uden holdets store profil Claudia Cuic, der er en erfaren spiller, der til dagligt skyder bolde i kurven for tyrkiske Galatasaray. I skrivende stund vides det ikke, om Cuic er med mod Danmark.\nAf andre personligheder på det rumænske hold finder vi den naturaliserede amerikaner Ashley Walker, der både scorede og reboundede mest for rumænerne i holdets seneste kvalifikation. Den 187 centimeter høje power forward bliver en en stor mundfuld for de danske kvinder.\nRumænernes spillestil er kendetegnet ved at være fysisk og fokuseret på scoringer i feltet. Skudprocenterne fra langdistancen har ikke været prangende med en hitrate på kun 23 procent.\nDanmarks 12 spillere mod Rumænien\n0 Julianna Okosun Værløse Blue Hawks\n1 Emilie Hesseldal Skallagrimur (Island)\n3 Frida Formann Værløse Blue Hawks\n4 Line Piechnik UCAM Primafrio (Spanien)\n5 Ida Tryggedsson SISU\n8 Anna Seilund C.D. Zamarat (Spanien)\n9 Ena Viso BK Amager\n10 Maria Jespersen C.D. Zamarat (Spanien)\n11 Gritt Ryder Hørsholm 79ers\n12 Anne Hee Falcon/Hørsholm\n15 Lena Svanholm UC Davis (USA)\n33 Sarah Mortensen Villanova University (USA)\nVerdensranglisten favoriserer Danmark\nPå papiret er Danmark favorit mod Rumænien, da Danmark er sprunget til 46. pladsen på den seneste rangliste, og det er selvom Rumænien, på 48. pladsen, har langt større internationale erfaring end Danmark.\nPå verdensranglisten befinder Danmark sig over stærke nationer som Holland, Portugal og Finland, men det skyldes en teknikalitet, der har sendt Danmark helt derop.\nDer er nemlig bonus i verdensranglistepointene for at slå hold, der er placeret over en selv, endnu en bonus for at vinde med over 20 point, og yderligere en bonus for at spille på neutral bane. Da Denmark sidste sommer gik på banen i Irland for at spille EM for små nationer, uden at have været i kamp i 18 år, var samtlige andre nationer således placeret over Danmark på ranglisten.\nDa Danmark så oven i købet vandt alle kampe og mesterskabet med 60 overskydende point i gennemsnit, var der masser af bonuspoint til Danmark. Ser man på den power-ranking, der er udgivet af FIBA, er Danmark også placeret tredjesidst af de 33 hold i kvalifikationen.\nLandstræner Jesper Krone ser da heller ikke Danmark som favorit, selv om Rumænien på papiret er det hold i gruppen, Danmark bedst kan måle sig med. I en pressemeddelelse fra Danmarks Basketball Forbund siger landstræneren:\n-Vi går ud for at vinde alle kampe, og mener bestemt, vi har en chance for at slå Rumænien, men erfaring med fysikken på det her niveau, er det store spørgsmålstegn. Det er første gang i mange, mange år, Danmark spiller på det her niveau, så der kommer naturligvis nogle overraskelser og erfaring kommer kun med antallet af kampe.\nLandstræneren ser da også EM-kvalifikationen som en mulighed for andet end bare en kvalifikation til EM 2021:\n-Det her er også et signal til alle de piger, der har basketdrømme, ude i de danske klubber – og deres ledere og trænere. De kan se en fremtid i sporten og får mulighed for at spejle sig i danske spillere, både fra den danske liga, og udlandsprofessionelle. Samtidig skal vi naturligvis forsøge at give noget begejstring tilbage til alle dem, der har støttet os, samt basketmiljøet slutter Jesper Krone.\nKampen mod Rumænien spilles torsdag kl. 17.00 og følges op med den udsolgte hjemmekamp mod Italien på søndag kl. 15.30.


Fredning af to dagsommerfugle\nD. 2/5-2018 har Lars Andersen bl.a. på sin facebookside "skal danske dagsommerfugle fredes" og senest på sin egen hjemmeside samt facebooksiden "Biodiversitet", med baggrund i en artikel bragt i vores medlemsblad Lepidoptera (og lagt ud på vores hjemmeside) kritiseret vores holdninger. Den omtalte artikel handler om et forslag til fredning af arterne Boloria euphrosyne (rødlig perlemorsommerfugl) og Carterocephalus silvicolus (sortplettet bredpande). For at hjælpe arterne bedst muligt, så vi gerne at der blev udført biotoppleje, så forholdene på deres levesteder bliver så optimale som muligt. Det er nemlig vores opfattelse, at artsfredning alene slet ikke er tilstrækkeligt for at redde en art. Fx flyver begge de nævnte arter udelukkende i privatejede skove, og er derfor ikke beskyttede med lovgivning.\nVi har intet imod kritik, blot skal denne være faktuel og sober. Her er det desværre gået alvorligt galt for Lars Andersen, idet han har manipuleret og fordrejet vores tekst, så vi selv har svært ved at genkende den. Lars Andersen har tilmed sat anførselstegn omkring de fordrejede tekststykker, hvilket giver læseren det indtryk, at påstandene er ordrette citater, og at formuleringerne er vores. Vi har uden held forsøgt at få Lars Andersen til at dementere/korrigere de usande påstande og citater, og derfor vælger vi at kommentere hans påstande her.\nad påstand 1. Vi skriver ingen steder at indsamling ikke har indflydelse på populationerne, derimod kun undtagelsesvis. Det fordrejer han.\nLars Andersen påstår, at vi skriver: ”Indsamling ikke har indflydelse på populationerne.”\nVi skriver: "Indsamling af sommerfugle udgør, som nævnt ovenfor, sjældent eller aldrig en trussel"\nad påstand 2. Vi skriver ingen steder at viden kun findes hos medlemmerne i de danske foreninger, vi skriver "hovedsagelig":\nLars Andersen påstår, at vi skriver: ”Den dybe indsigt i adfærd og levevis hos sommerfugle findes kun hos medlemmerne i de danske entomologiske foreninger.”\nVi skriver: "Ifølge bl.a. nyligt afdøde professor i entomologi Niels Peder Kristensen skyldes den viden, vi i dag har om danske insekters faunistik, livhistorie samt den bank af indsamlet materiale der er til rådighed i museernes videnskabelige samlinger, hovedsagelig det arbejde, som er udført og udføres af amatørentomologer."\nad påstand 3. Lars Andersens citat er taget ud af sammenhængen, for at få det til at fremstå så negativt som muligt. Vi skriver netop, at en fredning kun giver mening, hvis den følges op af målrettet levestedspleje. Vi er altså IKKE imod fredninger, vi mener blot at fredninger ikke duer som den eneste foranstaltning.\nVi skriver: "Artsfredninger sikrer på ingen måde en arts overlevelse, hvis der ikke samtidigt sættes ind med målrettet naturpleje for den pågældende art."\nLars Andersen anfører endda hans fordrejninger af vores tekst som værende løgne. Vi kan blot lade udtalelsen stå, og bede læseren bedømme Lars Andersens egen troværdighed. Fremgangsmåden er på ingen måde fremmende for det, der burde være et fælles mål, nemlig at bevare de truede insekters levesteder i Danmark.\nNår det er sagt er vi altid åbne for henvendelser og en konstruktiv dialog, -også fra Lars Andersen.\nIøvrigt har de danske entomologiske foreninger gennem mange år haft egne populationsbeskyttelser af sjældne og truede insektarter.\nBestyrelsen, d. 4/5-2018\nOpfordring til handling for de truede dagsommerfugle\nFlere af vore stærkt truede dagsommerfugle lever på steder, hvor det er svært at hjælpe arterne. Her følger de entomologiske foreningers tanker og udspil til, hvordan en hjælp kan igangsættes\naf Entomologisk Fagudvalg v. Per Stadel Nielsen\nNedenstående artikel har været bragt i tidsskriftet Lepidoptera 11:1 i juni 2016, og er en let redigeret udgave af vores henvendelse til daværende Naturstyrelsen fremsendt maj 2016.\nDe danske entomologiske foreninger har gennem de sidste mange år, med stigende bekymring set, hvordan mange danske arter af dagsommerfugle er blevet stadig sjældnere eller tilmed er uddøde i Danmark. Vi har i foreningerne på forskellig måde forsøgt at få aktiviteter sat i gang, som kunne redde de sidste populationer af de truede arter, men vi må erkende, at vi ikke har ressourcer og gennemslagskraft nok til at kunne lykkes med disse opgaver. Samtidig kritiseres vi gang på gang for ikke at ville være med til at sikre de truede sommerfuglearter; en kritik som kun kan skyldes uvidenhed og uforstand.\nDerfor besluttede Lepidopterologisk Forenings bestyrelse i 2015 at udarbejde en henvendelse til Naturstyrelsen. Hensigten med henvendelsen er, med en officiel artsfredning af to af de mest truede danske dagsommerfugle, rødlig perlemorsommerfugl, Boloria euphrosyne L. (se mere om arten) og sortplettet bredpande Carterocephalus silvicolus Meig. (se mere om arten) som løftestang, at få igangsat aktiviteter, som kan hjælpe arterne. Udarbejdelse af en egentlig handlingsplan kan kun ske, hvis det lykkes at få påbegyndt et målrettet samarbejde mellem de entomologiske foreninger, Naturstyrelsen og ejerne af de private skove, hvor de to arter endnu findes.\nDa bestyrelsen ønsker at orientere om dette vigtige emne, og da den nedenstående henvendelse også omhandler de mere principielle problemstillinger omkring bevarelsen af truede sommerfugle i Danmark, har vi valgt at bringe henvendelsen til myndighederne her, kun med ubetydelige tilpasninger. Skrivelsen er udarbejdet af medlemmer af Lepidopterologisk Forening og den er i foråret 2016 sendt til Entomologisk Fagudvalg og derfra i juni 2016 videresendt til relevante danske myndigheder.\nVi håber, at oplægget får en gavnlig virkning til fordel for især de omtalte to truede dagsommerfugle.\nUnderside af rødlig perlemorsommerfugl Boloria euphrosyne L. på krybende læbeløs. Søholt Storskov, LFM, d. 22.v.2016. (Foto: M. Bjerg)\nHer følger henvendelsen til myndighederne:\nEn kort status for de danske dagsommerfugle\nAllerede med atlasprojektet Danmarks Dagsommerfugle 1990-1993, blev det dokumenteret, at dagsommerfuglene i Danmark gik tilbage i såvel udbredelse som forekomst. Udbredelseskortene var baseret på data indsamlet i 10 x 10 km UTM kvadrater. Ser man på udbredelseskortene for de ca. 64 arter, der på daværende tidspunkt blev regnet for hjemmehørende i Danmark, var ca. halvdelen af arternes aktuelle udbredelse væsentligt indskrænket, sammenlignet med deres udbredelse før 1990 (Stoltze 1996).\nTilbagegangen var specielt tydelig på øerne og er nok generelt blevet undervurderet. Årsagen til dette er primært opgørelsesmetoden. En art, der findes i mange kvadrater, vil på et udbredelseskort fremstå som vidt udbredt, selvom arten måske kun har få populationer (forekomst) i de enkelte kvadrater.\nI fx England har nærmere undersøgelser i enkeltkvadrater demonstreret, at en udbredt art som almindelig blåfugl (Polyommatus icarus Rott.) over en årrække var gået tilbage i forekomst med mere end 50 %. Denne tilbagegang kunne ikke ses på udbredelseskortene, idet den stadig fandtes i stort set alle kvadrater.\nEn anden metode til dataindsamling er linjetaksering. Denne metode er velegnet til at påvise en numerisk tilbagegang i populationsstørrelse på specifikke lokaliteter. Metoden bruges i projektet »The European Butterfly Indicator for Grassland Species«. Dette projekt kører pt. i 15 lande fra Litauen i øst til Irland og den spanske provins Catalonien i vest. Her benyttes monitorering af dagsommerfugle som indikator for biodiversitet. Kort sagt består projektet i, at frivillige observerer udvalgte dagsommerfuglearter på faste ruter af 0,5 – 3 km længde, der går gennem enge og overdrev (»grassland«). Ruterne gennemgås (linjetakseres) flere gange i løbet af sommerhalvåret.\nÅrsagen til at naturtypen enge og overdrev er valgt, er at netop denne naturtype rummer flest forskellige dagsommerfuglearter. Af de 17 monitorerede arter er de 10 gået tilbage, 2 er stabile, mens resultaterne er usikre for de resterende 5 arter. For alle arter og lande samlet er der en tilbagegang på næsten 50 % i perioden 1990 til 2011. Den største nedgang ses pt. i Østeuropa, dette skyldes, at forarmelsen af sommerfuglefaunaen i Nordvesteuropa simpelthen er betydeligt mere fremskreden, så der ikke er så meget tilbage at tabe.\nI Nordvesteuropa skønnes den voldsomste nedgang at være sket før projektets start i 1990 (van Swaay med flere, 2010 og 2013). Kigger vi på de danske dagsommerfugle, ser det ud til at tilbagegangen er accelereret yderligere gennem de seneste 10-25 år.\nOm årsagerne til tilbagegangen\nTv. En smuk eng i Litauen før og efter EU tilskud. I Baltikum går det også hårdt ud over naturen. Her en meget artsrig eng i Litauen, juni 2010, hvor der forekom hele 4 arter dagsommerfugle beskyttet af EUs Habitatdirektiv og mange andre fine dagsommerfugle.\nTh. Samme eng i juni 2015. I 2014 blev engen pløjet op af ejeren alene for at få EU landbrugsstøtte, og alt er nu væk. Denne proces, opdyrkning af artsrige enge og overdrev, skete i Danmark for 60-70 år siden. (Foto: P.S. Nielsen)\nSer man på årsagerne til tilbagegangen i dagsommerfuglefaunaen og biodiversiteten i al almindelighed, er der bred enighed om, at det i dag primært skyldes ændringer i land- og skovbrug. I »The European Grassland Butterfly Indicator for Grassland Species: 1990-2011« konkluderes det, at »hovedårsagen til reduktionen i sommerfuglefaunaen må tilskrives ændringer i landbrugspraksis, specielt intensiv dyrkning med gødskning og sprøjtning i de relativt flade områder, samt at mindre og ekstensive landbrug i bjerge/bakkede områder eller vådområder opgives af økonomiske årsager« (van Swaay med flere, 2013).\nGenerelt kan naturtyper groft opdeles i primær natur, der kendetegnes ved ikke at være påvirket af mennesker, samt sekundær natur, der i større eller mindre grad er udsat for menneskelig påvirkning. I Danmark er det stort set kun de vestjyske klitheder, der er primær natur, resten falder ind under sekundær natur.\nMed hensyn til artsdiversitet er de sekundære naturtyper langt de mest biodiverse. Problemet er, at hvis den ekstensive drift ophører og erstattes af opdyrkning med bl.a. gødskning eller intensiv græsning eller alternativt, at den ekstensive drift helt ophører, vil der i begge tilfælde ske en voldsom forarmning af naturindholdet.\nI Danmark er det intensive landbrug i dag utvivlsomt den primære årsag til tilbagegangen for dagsommerfuglene. Langt størstedelen af det danske landbrugsareal består af store intensivt drevne monokulturer, der med et malende slangudtryk betegnes »pesticidørkener«. Forsvinden eller forarmelse af sommerfuglenes habitater fører til, at de enkelte populationer af sommerfugle isoleres og formindskes og i sidste ende uundgåeligt forsvinder. Dette kombineret med, at en emission af næringsstof til omgivelser bevirker tilgroning af ellers næringsfattige naturtype. Samtidig dyrkes der i mange tilfælde helt op til veje, hegn og vandløb, og herved forsvinder diverse småhabitater og de naturlige spredningskorridorer, der er en forudsætning for sunde populationer, idet den genetiske udveksling mellem populationer forhindres.\nRydning i Søholt Skov, maj 2016, hvor B. euphrosyne har en af sine få danske forekomster. (Foto: E. S. Larsen)\nGennem snart mange år har danske myndigheder, især de direkte naturforvaltere, gjort en stor indsats for at bevare og øge naturindholdet i det danske landskab. Man kan derfor undre sig over, at især vores dagsommerfugle stadig bliver så markant mere sjældne. Årsagerne hertil kan være mange, men for eksempel kan de mest truede arter have forekomster på lokaliteter, som ikke er omfattet af beskyttelse eller veltilrettelagt pleje, eller, for især de moderat truede arter, kan fejlagtige plejetiltag, for eksempel intensiv afgræsning, være en årsag. Dette skyldes ofte, at naturpleje enten ensidigt tager hensyn til fugle eller planter, eller det kan have praktiske og økonomiske årsager.\nYderligere fokuseres ressourcerne (de økonomiske), for insekternes vedkommende, primært mod de ganske få arter, som Danmark er forpligtet til at beskytte gennem Habitatdirektivet.\nOm indsamling af sommerfugle\nI »Tagfalter und ihre Lebensräume« (Schweizerischer Bund für Naturschutz, 1987) beskrives det hvordan vejbygning i 1982-83 ødelægger to af de bedste biotoper for en ekstremt lokal og sjælden dagsommerfugl (Erebia christi, Rätzer). Efterfølgende fredes arten, hvilket betragtes som positivt. Dog tilføjes det, at arten har været indsamlet gennem mere end 100 år uden, at der har kunnet ses en negativ påvirkning af individantallet!\nI Danmark har vi et helt tilsvarende eksempel med sortplettet blåfugl, (Maculinea arion L.) hvor populationen på Møn har været kendt i næsten 100 år, og der har været indsamlet af denne, uden at det har haft indflydelse på populationerne.\nBefrugtede sommerfuglehunner lægger i gennemsnit mellem 100 og 200 æg. Hvor mange larver et par sommerfugle kan blive til, kan let iagttages i køkkenhavens kålbed!\nEn stabil bestand kræver groft sagt, at en æglæggende hun bliver ophav til blot én hun og én han i den følgende generation, så disse efterfølgende kan parre sig og få afkom. Yderligere har mange sommerfugle mere end en generation årligt, så ynglepotentialet er enormt. Dette ses også let af de store udsving, der er i mange arters hyppighed, når forskellige år sammenlignes. Særligt tydeligt er det med arter, der migrerer i stort tal som eksempelvis admiralen (Vanessa atalanta L.) og tidselsommerfuglen (Vanessa cardui L.). De fleste år iagttages disse arter kun fåtalligt eller slet ikke, hvorefter der kommer et år, hvor arterne hører til sensommerens hyppigste sommerfugle.\nNetop på grund af ynglepotentialet er vi glade for, at insekter er meget efterstræbte af fugle i både larve og voksenstadiet, samt at mange insekter parasiterer på hinanden, dette holder nemlig bestandene på et relativt stabilt niveau. Af disse årsager mener fagpersoner, at forsvarlig indsamling kun i ekstreme tilfælde vil kunne påvirke sommerfugles populationsstørrelser negativt. Følges de etiske retningslinjer, som Danmarks entomologiske foreninger har opstillet, vil indsamling af sommerfugle ikke udgøre nogen trussel mod dagsommerfuglene.\nNy indvandrede arter kontra arter, der forsvinder\nGenerelt kan sommerfugle inddeles i specialister, der stiller store krav til deres levesteder og har ringe spredningsevne, og generalister, der kan leve i mange forskellige naturtyper.\nSer vi på hvilke dagsommerfugle, der forsvinder fra den danske natur, er det helt entydigt specialisterne, der har den største tilbagegang. Specialisterne stiller store krav, og derfor vil selv relativt beskedne ændringer i arternes habitater føre til, at populationerne forsvinder. Som det er forklaret herover, ser det på ingen måde bedre ud i de lande, der omgiver os. Dette er da også årsagen til, at arter, der indvandrer til Danmark, næsten altid er generalister.\nIndvandringen af de nye sommerfuglearter syd fra, hænger sammen med, at mange almindelige arter, bl.a. grundet klimaforandringerne, i dag udvider deres forekomster nordover. Analyserer man på forandringen af den danske insektfauna over de seneste ca. 30 år, svarer insektfaunaen vi i dag ser i Danmark, til de forhold der var ca. 500 km syd for os for 30 år siden! (Nielsen, 2008). Denne ændring ses også tydeligt ved, at flyvetiden for mange arter i dag ligger ca. 2 uger tidligere, end den gjorde for 30 år siden. Dette kan blandt andet ses via dataudtræk fra de entomologiske foreningers database Bugbase.\nSammenfattende kan man sige, at de arter, der forsvinder fra den danske natur, er specialister som generelt er truede i Europa. De nyindvandrede arter, der »erstatter« specialisterne, er næsten udelukkende generalister. Disse ekspanderende arter er ud fra et bevaringshensyn ofte ganske uinteressante.\nUnderside af hvilende individ af Boloria euphrosyne, Søholt Skov d. 14.v.2016. (Foto: E. S. Larsen)\nDe nye sommerfugleinteresserede\nDer er i løbet af de seneste 10-20 år kommet nye sommerfugleinteresserede til. Disse er i stor udstrækning ornitologer, der nu også kigger på dagsommerfugle eller mere generelt naturinteresserede fotografer. De nye er ofte meget aktive, og de er generelt negative overfor indsamling af dagsommerfugle. Via natursites på internettet og mobiltelefoner udveksles der hurtigt informationer. Derfor er fotografer/kiggere ofte hurtigt og talrigt fremme for at iagttage de sjældne sommerfugle, der meldes om via diverse kommunikationsmidler.\nDe nytilkomne overstiger i antal langt samlerne, og indimellem opstår der konflikter mellem samlere og fotografer/kiggere. Desværre går udspredelsen af rygter via internettet rigtigt hurtigt, hvilket har medvirket til, at folk, der færdes i naturen med net, i stigende grad bliver mistænkeliggjort. De entomologiske foreninger har i de seneste år brugt megen tid på at imødegå uvederhæftige rygter, samt forsøgt at mægle mellem samlere og fotografer. Blandt andet er der i stigende grad af de entomologiske foreninger blevet indført frivillige populationsbeskyttelser for ny indvandrede dagsommerfuglearter. Blandt såvel amatør- som fagentomologer er der bred enighed om, at disse populationsbeskyttelser ud fra et objektivt fagligt synspunkt næppe er nødvendige, men at de både er vigtige som signal og brobygger mellem de to interessentgrupper og ikke mindst er nødvendige for at skabe opmærksomhed om de truede arter.\nIndsamling af sommerfugle udgør, som nævnt ovenfor, sjældent eller aldrig en trussel. Derfor er fredning i sig selv heller ikke en brugbar løsning til at hjælpe og sikre en insektart. Dette er årsagen til at de danske entomologiske foreninger generelt ikke går ind for artsfredninger alene. Artsfredninger sikrer på ingen måde en arts overlevelse, hvis der ikke samtidigt sættes ind med målrettet naturpleje for den pågældende art. I bedste fald kan en artsfredning bruges til at skabe den fornødne opmærksomhed om behov for en indsats for at bevare de truede arter.\nInternationalt er der talrige eksempler på generelle artsfredninger, med manglende opfølgning fra myndighedernes side. Dette har resulteret i ødelæggelser af fredede sommerfugles levesteder ved skovplantning, dræning eller bebyggelse.\nAf disse årsager ser vi mest artsfredninger som en sovepude, hvis man ikke målrettet følger op med andre tiltag for at bevare og forbedre sommerfuglenes habitater. Den naturpleje, der skal udføres for at redde forskellige sommerfugles habitater, afhænger fuldstændig af artens biologi. Et indgående kendskab til den givne arts livscyklus og habitatkrav er derfor en forudsætning, for at kunne udføre den korrekte naturpleje. Denne dybe indsigt i de danske dagsommerfugles livscyklus og habitatkrav findes ikke for alle arter. Hvis den findes, er det stort set udelukkende hos enkelte af medlemmerne i de danske entomologiske foreninger. Denne viden er opnået gennem indgående studier af sommerfugles levevis, inklusive klækninger af de enkelte arter.\nEt tæt samarbejde mellem Naturstyrelsen, de direkte naturforvaltere og de danske entomologiske foreninger er derfor en absolut forudsætning for, at artsfredninger kan blive succesfulde.\nVi vil, i det omfang det er muligt, meget gerne stille den nødvendige ekspertise for målrettet naturpleje til rådighed for Naturstyrelsen. I nogle tilfælde hvor det vurderes, at der er for lidt tilgængelig viden, vil det være nødvendigt med yderligere feltundersøgelser. En opgave vi også håber at kunne udfylde, i det omfang det er praktisk og økonomisk muligt. Der kan i denne forbindelse hentes inspiration i de svenske handlingsprogrammer for bevarelse af sommerfuglearter og deres levesteder.\nKun for udvalgte arter er det relevant at tale om fredning\nVi ønsker ikke en generel fredning af danske dagsommerfugle. En årsag til, at vi ikke ønsker fredning af samtlige dagsommerfugle, er at en generel fredning, som tidligere anført, med stor sandsynlighed blot vil blive en »sovepude«, som medfører, at arterne forsvinder upåagtet, som det er sket i andre lande. En anden årsag er, at langt de fleste nystartede entomologer starter med netop dagsommerfuglene. Dette skyldes dels, at de er smukke, og dels at de er ret lette at kende fra hinanden. Langt de fleste entomologer bevæger sig herefter videre til andre insektgrupper, men barneskoene trædes, hvad angår grundlæggende kendskab (bestemmelse og præparation af insekter) traditionelt indenfor dagsommerfuglene. Ifølge nyligt afdøde professor i entomologi Niels Peder Kristensen skyldes den viden, vi i dag har om danske insekters faunistik, livhistorie samt den bank af indsamlet materiale der er til rådighed i museernes videnskabelige samlinger, hovedsagelig det arbejde, som er udført og udføres af amatørentomologer.<\nTo arter med akut behov for hjælp\nTo af de mest truede dagsommerfuglearter er Boloria euphrosyne og Carterocephalus silvicolus.\nDisse to arter har været intensivt eftersøgt af såvel de entomologiske foreninger som af andre sommerfugleinteresserede de senere år, og de vurderes at være i alvorlig risiko for at forsvinde fra Danmark indenfor en kort årrække, hvis der ikke handles.\nNyere forekomster af rødlig perlemorsommerfugl Boloria euphrosyne i Danmark. Grønne prikker: Fund 2016, røde prikker: Fund 2014-2015.\nBlå prikker: Sortplettet bredpande, Carterocephalus silvicola. Kort fra Geodatastyrelsen.\nBoloria euphrosyne L., rødligperlemorsommerfugl\nSolende individ af Boloria euphrosyne, Søholt Skov d. 14. maj 2016 . (Foto: E. S. Larsen)\nArten har tidligere været udbredt og lokalt almindelig på den sydlige halvdel af Sjælland, Lolland-Falster og Fyn og til dels i Østjylland. Arten er indenfor de sidste 30-40 år forsvundet fra næsten hele sit tidligere udbredelsesområde.\nArten har været intensivt eftersøgt indenfor de sidste 5 år. Findes i dag sandsynligvis kun på følgende lokaliteter:\nSjælland: Store Bøgeskov v. Gyrstinge Sø. Har været fundet i enkelteksemplarer i forskellige skove på Stevns i 2010 og 2011, men er ikke genfundet her siden.\nLolland: Storskov ved Maribo (Storskov, Søholt, Favrsted Skov, Svinekobbel, Skelsnæs) og Hydeskov ved Sakskøbing.\nFalster: Donnemose, Korselitze Østerskov og Hovedskov.\nÆndrede driftsformer i skovbruget. Hunnerne lægger primært deres æg på soleksponerede violer, helst planter der står omgivet af bar jord.\nSprøjtning med Roundup i nyetablerede skovlysninger i nogle private skove.\nIsolering og fragmentering af artens bestande med manglende mulighed for spredning til tidligere nu egnede lokaliteter, samt risiko for genetisk forarmning.\nEutrofiering grundet kvælstofnedfald, som medfører tættere og højere vegetation til skade for viol, artens værtsplante.\nIngen bevågenhed fra lodsejers side.\nArten må anses for ret let at pleje for, da dens vigtigste krav er kontinuerligt opståede små rydninger inden for kort afstand af eksisterende populationer samt generel lysåben skov med brede urte- og blomsterrige vejkanter. Det vides at arten stort set udelukkende lægger æg på soleksponerede violplanter.\nPå artens nuværende lokaliteter fortages i øjeblikket ingen tiltag for at bevare arten, da ejerne ikke har været positive for henvendelser angående forbedring af lokaliteterne gennem tilpasset benyttelse og plejeforanstaltninger for arten.\nCarterocephalus silvicola Meig., sortplettet bredpande\nCarterocephalus silvicola. Tv. Solende han, Maribo Storskov, LFM, d. 23.v.2015. (Foto: M. Bjerg)\nTh. Underside, Maribo Storskov, LFM, d. 28.v.2015 (Foto: M. Bjerg)\nArten har altid været lokal og sjælden i Danmark siden den blev konstateret for første gang i 1941. Fra 1960-1980 fandtes arten lokalt talrigt på en lille snes lokaliteter i især de østlollandske skove. Fra 1980’erne satte en tilbagegang ind (9 lokaliteter under ADD i 1990-1993) til nu, hvor arten sandsynligvis kun findes på en stor-lokalitet. Den præcise årsag til tilbagegangen for denne art forekommer mere uklar. Arten er kontinental, og specielt de varmere og mere fugtige vintre vi generelt oplever i dag, kan være en mulig årsag til artens tilbagegang her i landet.\nLolland: Storskov ved Maribo (Storskov, Søholt, Hudegave, Favrsted Skov, Holmeskov, Svinekobbel, Skelsnæs). Har været set i Hamborg Skovene indtil omkring 2010, men ikke siden.\nTilgroning/ tilplantning og dræning af artens lokaliteter.\nKlimaændring med varmere og vådere vintre, kan være medvirkende årsag til artens tilbagegang.\nÅrsagerne til denne arts tilbagegang er som nævnt mere usikker. Her vil være behov for yderligere feltundersøgelser inden egentlige plejetiltag kan sættes i værk. Pt. menes det, at artens egentlige ynglehabitat er temmelig frodigt, fugtigt eller sågar halvvådt skovterræn. En verificering at dette kræver, at man følger æglæggende hunner, og systematisk observerer, hvor de lægger deres æg. Ynglehabitatet forventes derfor at være anderledes end de lysåbne skovveje hvor arten oftest iagttages mens den fouragerer og flyver parringsflugt.\nArten findes sandsynligvis nu kun i Storskov ved Maribo. Der er derfor ikke rum for fejlslagne plejetiltag.\nPå artens nuværende lokaliteter foretages i øjeblikket ingen tiltag for at bevare arten, da ejerne ikke har været positive for henvendelser angående forbedring af lokaliteterne gennem tilpasset benyttelse og plejeforanstaltninger for arten.\nNielsen, P. S., 2008. Data registeret med automatiske lysfælder til natsommerfugle. Upubliceret rapport. www.lepidoptera.dk/lysfaeldedata.htm.\nSchweizerischer Bund für Naturschutz, 1987. Tagfalter und ihre Lebenräume. Arten, Gefährdung, Schutz. Basel 1987.\nStoltze, M., 1996. Danske dagsommerfugle. Gyldendal. 1996.\nSwaay, v. C. et al., 2010. The European Butterfly Indicator for Grassland Species 1990-2009, De Vlinderstichting 2010.\nSwaay, v. C. et al., 2013. The European Butterfly Indicator for Grassland Species 1990-2011, European Environment Agency. Technical report 11/2013.


Danske Safari kuldsejlede, men enkelte overlevede – Pingvinnyt.dk\n7. feb. 2021 | Lars Toft-Hansen\nDansk bilproduktion har mange ansigter. Et af dem er århusianske Bent Dues VW Safari, der, som navnet antyder, er baseret på VW type 1 dele. Den blev for omkring 40 år siden spået en stor fremtid, men da finansieringen kom i kløerne på et nådesløst investeringsselskab, kuldsejlede hele projektet.\nBent Due startede helt tilbage i 1977 med at bygge VW Buggies i den gamle mølle ved Løgten uden for Århus. Han mente, at den eneste grund til at vi ikke selv lavede biler i Danmark var, at de ville blive alt for dyre. Med ideen om VW type 1 som basis mente Bent Due at have fundet trylleformularen. En italiensk ven sørgede for produktionen af karosseriet i Italien til at begynde med, hvorefter Bent Due monterede og klargjorde dem hjemme i Løgten.\n-Det var jo tåbeligt ikke at benytte de enkeltdele, der allerede fandtes, når vi nu ikke selv lavede disse i Danmark, fortæller Bent Due med henvisning til VW-delene.\nBent Due så sin Safari som alternativet til statussymboler af blik og krom. Bilen skulle udvikles i takt med den nye teknik, men stadig være en økonomisk og driftssikker Combi-Transporter, og som samtidig ikke skulle give sig ud for mere end den var, nemlig et transportmiddel. Bent Due mente, at nu havde samfundet frådset nok i energi og ressourcer med biler, der rustede væk, og i mellemtiden havde kostet ejerne, hvad der svarer til yderligere en bil i reparationer.\n-Bevares den kunne da have været smartere, men den er jo charmerende, og en Safari er, som den er, og kan opfylde de krav, vi i dag har til vort behov for transport, var Bent Dues egen anprisning af Safari. Man kunne udstyre Safarien efter behov og pengepung, kun fantasien satte grænserne. Og hørte man til de vanskelige kunder gav Bent Due såmænd gerne 100 års garanti mod rust i bund og yderkarosseri. Så simpelt var det! Eneste problem kunne være leveringstiden, husker Bent Due.\nBent Due havde tidligere bygget buggi’er og gik med den ide, at man måtte kunne lave en mere praktisk bil på næsten de samme komponenter. At den senere blev sin helt egen konstruktion (chassis) med en overbygning i dobbelt glasfiber var ifølge Bent Due led i udviklingen.\nDet blev en mindre sensation, at der nu blev lavet en dansk bil, Prisen blev i Bent Dues salgsprospekt i 1982 angivet til 32.000 kr eksklusiv moms med et års garanti og leveringsomkostninger på 750 kr. Reparationer og reservedele kunne fås i hele verden, og en eventuel reparation burde i alle tilfælde højest vare tre timer. Den indbyggede styrtbøjle borgede endvidere for en vis sikkerhed.\nSamarbejdet med et investeringsselskab ødelagde dog fremtiden for Safari, og derfor sluttede Safari-projektet.\nSafari fik ellers rosende omtale i datidens medier. TV, FDM Motor samt Bilen Motor og Sport skriver således i 1982 om en bil, der ligefrem kunne springe, og var let til bens og med en konstruktion, der kunne tåle noget. Anmelderens forbløffelse kulminerede på en strandtur, der viste, at Safari var noget helt andet end en almindelig Folkevogn. ”Vi faldt pladask for dens charme”, var den klare dom.\nSafari tog som tidligere nævnt udgangspunkt i en VW type 1 hvor centralrøret var bevaret – det midterste stykke, rygraden og befæstigelserne til for- og baghjulsophæng. Den oprindelige bund blev erstattet af et kraftigere chassis, som hævede bunden, og glasfiberen gjorde den helt glat. Alt det mekaniske ved hjulophæng, bremser og styretøj blev totalrenoveret eller udskiftet med nyt.\nMotorens størrelse – lige fra den mindste 30 Hk og opefter kunne man selv vælge. Dæk og bagtøj var også en vigtig ingrediens i bilens køreegenskaber, og her blev der eksperimenteret med mange typer terrændæk og spærredifferentiale i bagtøjet. Bilen var kun 3,25 meter lang og vægten ca. 600 kg.\nDer blev lavet omkring 500 eksemplarer af VW Safari. Kun et fåtal har overlevet, og nu kan den vakse læser bliver ejer af en af disse for blot 42.500 kr.\nDenne bil er bygget på basis af en VW 113 de luxe med første indregistrering 01-10-1959.\n-Bilen var sidst på danske plader i 1999, og har stået uden siden, men er dog løbende blevet plejet og står uden rust, og kører/starter i første hug. Motoren er en VW 1600 ccm varebils motor, som giver masser af spark til den kun 570 kg tunge bil, fortæller sælgeren Martin Staalholm fra Haslev. Han bemærker, at bilen har døre, som mange ellers piller af.\nBilen har 2 siddepladser foran i velour og 2 siddepladser bagi på en sædebænk. Den mangler dog en kaleche/softtop til lige at sætte det sidste touch på den.\n-Køb den nu som den står og få en fed sommerbil med en smule knofedt. Prisen vil stige, når jeg har gjort den klar til at få plader på igen, pointerer Martin Staalholm, der kan træffes på tlf: 50515150 eller mail: rugbroedet@gmail.com


Skimmelsvamp standser sygehus-byggeri: Håndværkere vil ikke arbejde | Regionalt | jv.dk\nSkimmelsvamp standser sygehus-byggeri: Håndværkere vil ikke arbejde\nPubliceret 12. oktober 2018 kl. 13:04\nArbejdet er indtil videre indstillet på etage 1 og dele af etage 0 i bygning S i det nye byggeri ved Sygehus Sønderjylland, Aabenraa, på grund af skimmelsvamp. Arkivfoto: Bente Staugaard\nFlere håndværkere ved det nye byggeri ved sygehuset i Aabenraa arbejder ikke fredag, da der er fundet skimmelsvamp på to etager. Ifølge projektchef Martin Djørup er det sikkert at arbejde på de andre etager, men det er ikke muligt, lyder det fra en kilde ved arbejdspladsen. Man håber at genoptage arbejdet mandag.\nAabenraa Sygehus: Fredag morgen standsede arbejdet på dele af det nye byggeri ved sygehuset i Aabenraa.\nDet skyldes, at der torsdag eftermiddag blev fundet skimmelsvamp i gipsvægge på flere etager. Det bekræfter Martin Djørup, der er projektchef ved Region Syddanmark.\n- Det helt konkrete overblik er vi ved at skaffe nu. Men det ser ud til at være i S-bygningen på etage 1 og i nogle områder på etage 0, siger han fredag formiddag.\nIfølge Martin Djørup er det ikke nødvendigt at stoppe arbejdet, men det har håndværkerne valgt at gøre alligevel.\n- De sidder alle i kantinen. Jeg ved ikke, hvorfor de ikke vil arbejde. Vores arbejdsmiljøkoordinator har opfordret dem til at arbejde på andre etager, men det vil de ikke.\nEn kilde på arbejdspladsen fortæller modsat til JydskeVestkysten, at det ikke handler om vilje, men at håndværkerne ikke har mulighed for at arbejde:\n- Der er ikke gjort klar til dem i de andre områder, som de har fået anvist. Man kan ikke bare gå fra det ene til det andet. Desuden ligger flere håndværkernes værktøj bag afskærmningen, hvor de selvfølgelig ikke vil eller må gå ind.\nBlandt håndværkerne er tømrere, elektrikere og vvs'ere. Det er virksomheden 5E Byg, der er hovedentreprenør på opgaven.\nProjektlederen fra 5E Byg ønsker ikke at kommentere sagen.\nByggeriet er en udbygning og samtidig renovering af det eksisterende sygehus i Aabenraa. Det er delt i to faser. Fase to, der bygges i højden og først og fremmest rummer nye sengeafsnit, er ved at blive opført i øjeblikket. Byggeriet finansieres af staten, som bruger i alt 1,25 milliarder på at forvandle sygehuset i Aabenraa til et supersygehus.\nFortsat risiko for skimmel\nSkimmelsvampen menes at være opstået på grund af utætheder i det endnu ufærdige loft og tag, så der er kommet vand ind i de lokaler, hvor det indvendige arbejde med elektriske installationer og opsætning af vægge allerede er påbegyndt.\n- Vi har hele tiden kendt til risikoen for, at noget kunne blive vådt. Så fjerner man det og sætter noget nyt op. Her er det så uheldigt, at det har nået at udvikle sig til skimmel. Men det er en helt normal risiko i en byggeproces, når det indvendige arbejde starter op, inden bygningen er helt lukket, siger Martin Djørup.\nI vil gerne have håndværkerne til at fortsætte arbejdet med blandt andet opsætning af gipsvægge på de andre etager. Hvordan sikrer I, at der ikke også kommer skimmelsvamp her?\n- Den risiko vil altid være der. Vi har også tidligere fjernet våd gips. Men efterhånden bliver taget og facaderne lukket mere og mere, og så bliver risikoen mindre.\nDe ramte områder er blevet afspærret og nedtagningen af de berørte gipsvægge er begyndt. Samtidig er Dansk Miljørådgivning til stede for at overvære processen. Det vides endnu ikke, hvor længe det vil tage at fjerne al skimmelsvampen, men man håber på, at arbejdet kan genoptages mandag, oplyser Martin Djørup.\nHan fortæller samtidig, at han endnu ikke ved, om det vil få konsekvenser for håndværkerne og de pågældende firmaer, at de ikke vil arbejde.\nSygehusbyggeri følger tidsplanen


Gang i Europa - DVL Flere og flere krydser grænser og kulturer til fods. Her sætter vi kikkerten for øjet og skuer ud i Europa. Gang i Europa - DVL Flere og flere krydser grænser og kulturer til fods. Her sætter vi kikkerten for øjet og skuer ud i Europa.\nSkotland 2018. Foto Rie Lambæk Mikkelsen.\nGenerelt er der en stigende bevidsthed om, at det er godt at være sund. Alligevel falder befolkningernes sundhedsmæssige tilstand. Det er Europa-Kommissionen meget bevidst om. Der er derfor iværksat flere tiltag, der skal få folk til at motionere.\n#BEACTIVE er et af dem. Den europæiske sportsuge tilbyder masser af aktiviteter hvert år fra den 23.-30. september. Og DVL deltager og synliggør vores vandreture under hashtagget #beactive.\nFlere og flere vandrer ude i verden, og der bliver flere og flere registrerede vandrere i Europa.\nI den europæiske vandreorganisation European Rambler’s Association, ERA, er det velkendt, at det er mere og mere populært at vandre. Det er ikke er et modefænomen, men en trend, der vil fortsætte. Folk søger ud i naturen for at komme væk fra en travl hverdag. Især er vandreture populære, idet vandring giver ro og fordybelse, ligesom man kommer tæt på naturen.\nVandring har greb om alle aldersgrupper. Især tager de unge på trekking-ture med al bagagen på ryggen. De ældre foretrækker som regel de mere luksuriøse ruter, hvor man sover i en god seng og får noget god mad. Samlet set vokser vandreturismen for de fleste befolkningsgrupper. Og det kan derfor ofte være svært at finde de gode vandreruter i mylderet. Søger man på Google, bliver man nemt mere forvirret end hjulpet. Mange turistorganisationer arrangerer derfor guidede vandreture. Du kan også finde mange gode vandreruter i Europa her på dvl.dk.\nVandrerne kræver stadig højere kvalitet. De vil være sikre på, at der er kvalitet hele vejen igennem, når de skal på vandretur i Europa. Det betyder bl.a., at de certificerede vandreruter efterspørges i stor stil og i stigende omfang. De certificerede vandreruter hedder Leading Quality Trails, Best of Europe og kan findes på ERA’s hjemmeside.\nDen stigende efterspørgsel efter kvalitet gør også, at der på europæisk plan nu arbejdes på at skabe kvalitetsregioner samt de kortere kvalitetsstier. Begge skal certificeres efter en fælles europæisk standard, som sættes af ERA. Det forventes, at kvalitetsregionerne og kvalitetsstierne er klar til europæisk certificering om et par år.\nDVL går også på vandreferie – tag med her\nVi krydser grænser og kulturer\nFri adgang til naturen har ikke altid været en selvfølge i Europa. F.eks. kunne man i de baltiske lande under den kolde krig ikke komme ud til strandene, og under krigene i det tidligere Jugoslavien var meget af naturen dækket af miner. Det var heller ikke muligt frit at passere visse landegrænser.\nDet er glædeligvis blevet meget bedre. Især kan man med de lange vandreruter ofte krydse grænser og opleve mange og forskellige kulturer. Fjernvandrevejene og pilgrimsruterne forbinder netop mange kulturer og mennesker. De er under konstant udvikling og forbedring.\nDe er ofte oversete, men er unikke perler for gode og anderledes vandreoplevelser. Se bare E9 langs kysten i Baltikum, Frankrig eller Portugal, prøv E2 eller E8 i Storbritannien og Irland, tag E12 langs Middelhavet eller begiv dig ud på dele af en af de andre fjernvandreveje igennem Europa. De unikke vandreoplevelser ligger også i vores egen baghave via E1 og E6 igennem Danmark.


DI: Her er planen, der kan sikre Danmarks 70 procents-mål - Energiforum Danmark er Danmarks stærkeste energinetværk.\nMen mest af alt handler det om at lave en fælles indsats i EU og give virksomhederne så klare og langsigtede betingelser som muligt.\nI forbindelse med lanceringen udtaler adm. direktør i DI Lars Sandahl Sørensen:\n- Fra mange besøg og samtaler ved jeg, at virksomhederne er klar. Men de har brug for at vide, hvilke rammer de skal arbejde og investere under. Derfor er der brug for hurtige og kloge beslutninger, så vi kan nå målet i 2030 på den bedst mulige måde til gavn for klima, vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne.\nElementer i planen.\nHovedelementerne i planen, kan i stikordsform beskrives således:


Københavnske tillidsfolk forbereder aktiv konflikt | Arbejderen\nKøbenhavnske tillidsfolk forbereder aktiv konflikt\n800 til stormøde\nEn propfuld Nørrebrohal sydede af kampgejst, da omkring 800 tillidsfolk mødtes tirsdag for at planlægge en aktiv konflikt.\nNørrebrohallen var helt fyldt op.\nVores mål er ikke en konflikt. Men kan vores krav ikke blive opfyldt ved forhandlingsbordet, er vi parat til konflikt, og det skal være en aktiv en af slagsen, fastslog de mellem 700 og 800 tillidsfolk fra det offentlige område, der tirsdag var samlet til stormøde i København.\nVi skal være synlige og skabe en aktiv konflikt.\nCaja Bruhn, 3F København\n– Vi er nødt til forberede os på konflikt. Vi er godt klar over, at der satses på en kort konflikt og et hurtigt indgreb, sagde Caja Bruhn fra 3F København.\n– Vi skal være synlige og skabe en aktiv konflikt, hvor vi fastholder befolkningens opbakning. Vi skal skabe aktiviteter, store og små, bruge de sociale medier, arrangere borgermøder, faneborge, bannerdrops, demonstrationer og meget andet, Vi skal vinde den her overenskomstkamp, erklærede hun og høstede massive klapsalver fra den kampberedte propfyldte sal.\nKlar med planer\nDet er allerede besluttet, at der arrangeres demonstrationer i København den 4. april, der kan blive den første strejkedag, og den 10. april, hvor lockouten kan starte. Demonstrationerne fastholdes, selvom forligsmanden skulle finde på at udskyde konflikten.\nDerudover gik deltagere på mødet i gang med at planlægge konkrete strejkeaktiviteter i de enkelte bydele. Det er allerede besluttet, at der bliver morgenaktioner på Dronning Louises Bro, Brønshøj Torv, Trianglen og andre steder fra den første strejkedag.\nDer er lavet en fælles hjemmeside www.ok18kbh.dk, hvor alle aktiviteter lægges ind.\nPå mødet blev fremlagt en inspirationsguide med mange ideer til lokale aktiviteter under konflikten som for eksempel besøg på private arbejdspladser for at fortælle om baggrunden for konflikten, støttefester, forældremøder, aktioner og happenings.\n>> LÆS OGSÅ: Fuld støtte til de offentlige\nCaja Bruhn understregede også nødvendigheden af, at der allerede i disse dage er aktiviteter, der viser opbakning til de faglige forhandlere.\n– Aktioner og aktiviteter her og nu er hamrende nødvendige. Vores forhandlere skal vide, at de skal stå fast på vores krav og ikke må vakle, sagde hun og opfordrede alle til at deltage i faneborge ved Forligsinstitutionen, det store tillidsmandsmøde i Fredericia den 22. marts og andre aktiviteter.\n>> LÆS OGSÅ: Tillidsfolk mødes med faneborg\nJan Hoby, næstformand i LFS, understregede også nødvendigheden af at kæmpe.\n– Hvis vi vil have forbedringer, så er der ingen vej udenom at bruge fællesskabets styrke. Vi opnår resultater gennem strejker. Vi har vundet meget gennem kamp, men tabt endnu mere uden kamp, sagde han. Igen klappede salen begejstret.\nJan Hoby og flere andre pegede på betydningen af det stærke sammenhold, som fagbevægelsen har opbygget ved disse overenskomstforhandlinger.\n>> LÆS OGSÅ: Sammenholdet i fagbevægelsen er stærkere end set i mange år\nEn række tillidsfolk fra forskellige fagområder fik ordet for at fortælle om deres dagligdag. Det gik som en rød tråd gennem alle indlæggene, at de ansatte er voldsomt pressede, mange er udbrændte eller går ned med stress, og utilfredsheden er markant.\nKamp for velfærd\nDe københavnske tillidsfolk kæder overenskomstkampen og kampen for bedre velfærd sammen. De kræver flere penge til den offentlige sektor for at sikre ordentlige løn- og arbejdsforhold samt en bedre velfærd.\n– Vi har tre krav til Lars Løkke og de offentlige arbejdsgivere. Udvid rammen, udvid rammen og udvid rammen. Den offentlige sektor skaber værdi og løfter mennesker. Der er god økonomi i at investere i den offentlige sektor, sagde Bo Morthen Petersen fra BUPL Hovedstaden på mødet.\nKonkret kræver initiativet København for Velfærd, der arrangerede tillidsmandsmødet, seks milliarder kroner mere til velfærden på landsplan. Den 17. maj arrangeres en aktionsdag med stor demonstration i København til støtte for det krav.\n>> LÆS OGSÅ: Kræver flere penge til velfærd\nOgså planerne om en ny udligningsreform, der vil omfordele flere penge fra København til andre kommuner, blev diskuteret på mødet. Her var holdningen, at der er brug for flere penge til kommunerne, ikke for et internt slagsmål indenfor en alt for snæver økonomisk ramme.\nStormødet sluttede med en demonstration fra Nørrebrohallen til Blågårds Plads med krav om opfyldelse af overenskomstkravene.\n21. mar. 2018 - 08:18 21. mar. 2018 - 11:25\nStormøde i Nørrebrohallen\nTillidsfolk for offentligt ansatte i København, Frederiksberg og omegnskommunerne var samlet til stormøde i Nørrebrohallen den 20. marts. Mellem 700 og 800 deltog i mødet.\nDer var fokus på forberedelsen af en aktiv overenskomstkonflikt, men også på kampen for bedre velfærd og flere penge til den offentlige sektor. Den udligningsreform, der forhandles om nu, blev også diskuteret.\nArrangør af mødet var København for Velfærd, der består af en lang række lokale fagforeninger på det offentlige område.\nPå hjemmesiden www.ok18kbh.dk samles alle overenskomstaktiviteter.\nKongres i Malerforbundet\nKongres For første gang i Malerforbundets historie bliver der kampvalg om formandsposten. 98 delegerede på den igangværende kongres afgør valget og lægger linjen for de næste fire år.\nGiv deltidsansatte flere timer\nArbejdsmarked 83.000 deltidsansatte kan med gennemsnitligt 11 timer mere om ugen blive til 25.000 ansatte på fuld tid. Her ligger en stor kilde til at løse manglen på arbejdskraft, mener FTF.\nFagforbund kræver bedre kontrol af udenlandske firmaer Regeringen vil importere udenlandsk arbejdskraft\nSolidaritet Betydningen af solidaritet blev tydelig under OK18. Tre rengøringsassistenter håber den rækker til også at støtte asylansøgere, som de nu samler penge ind til.\nFanerne på plads\nKongres 2018 De røde faner er båret ind og efter en munter åbning er den mere seriøse del af Malerforbundets kongres gået i gang. Beretningen er fremlagt og sat til debat.\nVil ændre synet på SOSU-faget\n– Vi kan andet end at tørre røv på de gamle\nPortræt Kan man ikke blive andet, så kan man blive SOSU-ansat. Det har Arbejderens nye blogger hørt tit, og hun vil gøre, hvad hun kan for at ændre det syn på faget.