Hvornår er sidst gang, sidste gang? – Den Fredelige Kriger\nBlogHome Livskrise, Taknemmelighed Hvornår er sidst gang, sidste gang?\nVi har hørt det før, især i forhold til vores børn; det handler ikke om kvantiteten, men kvaliteten af den tid, vi er sammen. Har du tænkt på kvaliteten af den tid, du har her på jorden?\nTilbage i slutningen af 90erne byggede min daværende mand og jeg en bolig på Sicilien. Øen står mit hjerte nær og jeg har nydt mange somre i familiehuset. I 2013 satte min diagnose en brat stopper for denne dejlige rejsetradition.\nTo somre har jeg siddet på min terrasse i Danmark efter at have ønsket venner og familie en god ferie og efterfølgende set skønne feriebilleder postet på facebook, og tænkt: ”Bare det var mig! Gid det var mig, der havde et helt almindeligt liv uden bekymringer. Men lægerne siger jeg er uhelbredeligt syg. Jeg kommer aldrig mere ud at rejse. Det er slut”.\nPå grund af min kræftdiagnose ville de internationale rejseforsikringsselskaber ikke røre ved mig med en ildtang og i lange perioder var jeg for svag til at rejse. Jeg måtte blive inden for Danmarks grænser i nærheden af et hospital. Jeg mindes Siciliens skønhed og bookede, med udsigt til regnvejr, et par overnatninger på et dansk B&B. En herlig ferieform når man selv har valgt det, men mindre attraktiv når det er second best og man drømmer om et, bare nogenlunde, ubekymret liv.\nHvornår er det sidste gang, vi oplever noget, uden at vide det er sidste gang?\nJeg var midt i 40’erne, da den barske virkelighed gik op for mig; også mit liv har en udløbsdato, og den er måske tidligere end jeg havde troet. Indtil denne virkelighed ramte mig, havde jeg haft en følelsen af udødelighed og en mentalitet, der emmede af ’alt er muligt’. Min eventyrlyst var fuldt intakt, præcis som da jeg var 20 år gammel. Jeg drømte i min vildeste fantasi ikke om, at visse fordele og det jeg anså for almindeligheder, skulle stoppe. Og da slet ikke fra den ene til den anden dag. Men en kold februardag satte livet mig stolen for døren.\nHvornår er sidste gang, sidste gang? Vi ved det ikke og tænker heller ikke over det. Heldigvis, kan jeg fristes til at sige, for det ville være tungt og drænende, hele tiden at skulle forholde sig til hver eneste oplevelse, som var det den sidste. Men findes der en mellemvej? Lad mig dele en oplevelse, som jeg havde i sidste måned, med dig.\nAZ1745 rullede ud til startbanen med snuden mod syd. Jeg havde glædet mig som et lille barn til denne rejse. Da piloten greb gashåndtaget og satte kurs mod himlen, mærkede jeg tårerne i mine øjne. Det var glædestårer. Jeg fik lov! Jeg fik lov at rejse igen. Det var alligevel ikke slut. Det jeg troede, jeg havde mistet for altid, havde jeg fået igen. Tænk, at det er muligt. Det føltes som den største gave, det føltes som at få livet igen. ”Tak Univers. Tak Pia. Det er godt kæmpet, Fredelige Kriger”, tænkte jeg i mit indre.\nVi har alle prøvet at miste noget særlig værdifuldt; et forlist forhold, et godt job, en nær ven eller et familiemedlem, der dør. Eller en ulykke, der lemlæster. At miste gør ondt. Det gør så smerteligt ondt, at selv den stærkeste person pludselig ligger i fosterstilling. Fortvivlelsen raser sammen med spørgsmålet: Hvorfor?\nEn af de største læringer jeg har fået i kølvandet på min diagnose, er taknemmelighedens gave. Jeg træner, ja nærmest dyrker, taknemmeligheden hver dag og har opdaget, det gør livet og mig mere intens. Jeg er i livet på en mere værdsættende måde og tager ikke almindelighederne og hverdagen for givet længere. Jeg stopper op og mærker. Værdsætter og glædes. Dybt i min sjæl mærker jeg, hvor dyrebart livet er.\nKommer man automatisk til det punkt, når man bliver erklæret uhelbredelig syg eller forulykker og bliver handicappet? Kan man blive mere taknemmelig fra den ene til den anden dag? Og kan man uden videre bibeholde dette moment af taknemmelighed i sit liv? Jeg kender ikke svaret men jeg ved, at det handler om et bevidst valg og der skal arbejdes på sagen. Vi kommer ikke sovende til visdom og indsigter. Uden træning, ingen mester.\nDer findes mennesker, som vælger at blive offer for livets omstændigheder. Jeg valgte livet og begyndte blandt andet at træne min taknemmelighedsmuskel. I dag er den stor, flot og veltrænet, og jeg slipper aldrig træningen, da et sådan valg vil forringe min livskvalitet.\nHvis du også vil træne din taknemmelighedsmuskel og finde glæde i hverdagens små mirakler, kommer her nogle eksempler på, hvad jeg har valgt at gøre. Det handler både om taknemmelighed og rummelighed. Det er min erfaring, at begge ingredienser højner livskvaliteten.\nDet er de små ting i hverdagen, der indeholder den største lykke og de små ting, det er dem, vi har flest af. Man behøver ikke penge, store biler og lækre titler for at finde de største glæder af dem alle.\nDen smukke vej til at være i nuet\nJeg skriver taknemmelighedsdagbog hver aften, inden jeg lægger mig til at sove. Jeg har foræret mig selv en lækkert indbundet bog og en god pen. Når jeg har gjort mit aftentoilette, hopper jeg under dynen og her tænker jeg dagen igennem. Time for time, hændelse for hændelse. Jeg noterer 3-5 ting. Det kan være noget jeg har set, som var så smukt, at jeg stoppede op og dvælede ved det, eller et møde med et menneske, der gjorde indtryk og fik mig til at smile.\nGennem en daglig rutine, bliver du med tiden så trænet i at tænke taknemmelighedstanker, at du også vil mærke taknemmeligheden i nuet. Gennem taknemmelighedstræning, træner man at være i nuet. Et fænomen alle taler om, er så vigtigt. Nu kender du én af vejene dertil.\nJeg har skrevet taknemmelighedsdagbog i mere end to år og stopper aldrig med det. Glæden og gevinsten er simpelthen for stor, og det tager kun 15 min. Det er en særdeles god investering i din livskvalitet.\nPyt-teknikken letter dit sind\nOrdet ’Pyt’ er et lækkert dansk ord, som vi bruger alt for lidt. Med et pyt, kan vi slippe irritationer så nemt som at slå en lille prut. Næste gang nogen eller noget irriterer dig, så prøv at trække vejret helt ned i maven, tænk: “Årh, så pyt da. Det betyder jo egentlig ikke noget” og trække på skuldrene.\nHusk, at du skal mene det. Det er ikke nok at sige det højt. Din intension skal være, at du ønsker at slippe det, der i første omgang fik dit blod til at koge. Hvorfor lade andres adfærd ødelægge dit humør? Du er herre over din egen tænkning og dermed dit humør. Hvordan andre handler, har faktisk intet med dig at gøre. At bruge pyt-teknikken, letter dit sind og gør dig mere rummelig. Ingen er perfekt, heller ikke dig og mig. Lad os blive bedre til at bære over med hinanden og minde os selv om, at de færreste mennesker har en intension om at chikanere eller irritere os. Vi gør alle vores bedste og det kan ligefrem være en lise, at få lov at være uperfekt og mærke, at vores kære alligevel elsker os. Når vi slipper vreden og irritationen mod os selv og andre, kan Kærlighedens Vej få plads og det er her, livskvaliteten har gyldne kår.


Seneste nyt om OK2020\nHer kan du læse seneste nyt om overenskomstforhandlingerne 2020.\nOrientering, 16. april 2020\n16. april 2020: Forligsmanden har i dag meddelt, at det mæglingsforslag, som blev fremsat den 25. marts 2020, er blevet vedtaget. Det betyder, at de nye overenskomster med ikrafttrædelse 1. marts 2020 nu formelt er vedtaget.\nLæs mere her: Dansk Erhvervs nye overenskomster er nu vedtaget\nForligsmanden har fremsat mæglingsforslag\n25. marts 2020: Efter forhandlinger mellem DA og FH har forligsmanden i dag fremsat mæglingsforslag. Forslaget er nu sendt til afstemning og resultatet vil foreligge den 16. april 2020.\nLæs mere her: Forligsmanden har fremsat mæglingsforslag\nOverenskomstforhandlingerne 2020: Her finder du de foreløbige resultater.\nOrientering, 2. marts 2020\nFunktionæroverenskomsten for Handel, Viden og Service\nMandag 2. marts er underskrifterne landet på en fornyelse af funktionæroverenskomsten for Handel, Viden og Service. Den dækker 40.000 ansatte i servicefagene. Den nye overenskomst indebærer blandt andet tre ugers ekstra forældreorlov med fuld løn, at fritvalgskontoen stiger fra fire til syv procent og at der vil blive brugt flere penge til uddannelse.\nLæs pressemeddelelsen her: Overenskomst på plads for 40.000 ansatte i servicefagene\n2020-03-02 Orientering om fornyelse af Funktionæroverenskomsten for Handel, Viden og Service\nOrientering, 25. februar 2020\nTirsdag 25. februar er Dansk Erhverv og HK HANDEL blevet enige om en fornyelse af butiksoverenskomsten. Aftalen ligger på samme økonomiske niveau som de øvrige minimallønsfornyelser på det private arbejdsmarked. Der gives blandt andet årlige minimallønsstigninger på 2,5 kroner pr. time, en procent yderligere i fritvalgslønkontobidrag pr. år og tre ugers yderligere betalt forældreorlov til faren.\nLæs hele pressemeddelelsen her: Overenskomst på plads for godt 150.000 butiksansatte (25/2)\nORIENTERING, 11. FEBRUAR 2020\nDen 9. februar 2020 indgik Dansk Industri og CO-industri aftale om fornyelse af Industriens Overenskomst og Industriens Funktionæroverenskomst for en 3-årig periode. Overenskomsterne vil indgå som en del af det mæglingsforslag, som forligsmanden forventes at fremsætte på det private arbejdsmarked.\nOrientering om fornyelse af Industriens Overenskomst og Industriens Funktionæroverenskomst 2020


Langt fra Mandrillen | Information\nLangt fra Mandrillen\nFrank Hvam var en af komikerne i Casper og Mandrilaftalen. Nu skal vi møde ham som Kenny i en ny dansk sitcom Langt væk fra Las Vegas\n»Han er lige så sjov som Casper Christensen,« siger nogle. »Han er endnu sjovere,« mener andre.\nDer sprang i hvert fald gnister fra tv-skærmen for to år siden, da den relativt ukendte Frank Hvam gik i studiet sammen med sin berømte kollega. Deres samspil i Casper og Mandrilaftalen var i særklasse  selv i det show. Det var et møde mellem to temperamenter, to komiske fysiognomier: Den sangvinske københavner med entertainerfjæset, den jyske flegmatiker med det kantede kontrafej. Casper Christensen var studieværten. Frank Hvam spillede mange slags gæster, der alle havde et særligt midtjysk temperament til fælles. Men bag den provinsielle facade, under den troskyldige sprogtone lurede altid et lysende anarki.\nDet var ikke fordi, Mandrilholdet var ude på at afsløre dybe forskelle mellem hovedlandets og hovedstadens humor. »De findes slet ikke,« siger Frank Hvam, der synes, der er noget antikveret ved al den snak om jyder og københavnere.\nHan spiller på det sprog og bruger det temperament, han nu engang har. Der ligger ingen skumle, jyske motiver bag.\nDet gamle Mandrilhold kommer snart på banen igen, i en genre der ligger langt fra Mandrillen. Den 27. februar har TV Zulu premiere på tv-serien Langt fra Las Vegas, en situationskomedie  sitcom  i den klassiske amerikanske stil, vi kender fra 50ernes Lucy-show og fra nutidens Friends.\nCasper Christensen spiller hovedrollen som Casper, en bebrillet berømthed, der arbejder på en tv-station. Han har træk til fælles med virkelighedens Casper Christensen, men han er ugift, barnløs, en lille smule yngre og altid på jagt efter damer. Dem er han ikke heldig med: En af dem er ikke fyldt femten endnu. En anden viser sig at være nazist. Yderst pinligt  især fordi hun bliver inviteret med til hofbal hos dronningen! Den værste af dem lider af en næsten Mandrilagtig skavank: Kaskader af prutter fyger fra hendes kønne krop, bølger i luften og forvolder kvaler og katastrofer for omgivelserne  især for Casper, der ender med at blive brændt af, helt bogstaveligt.\nSådan går den vilde damejagt i alle 13 afsnit. Indtil hovedpersonen  om alt går vel  kan slå sig til ro med den pige, han gerne vil have.\nFrank Hvam spiller rollen som den uheldige stjernes bedste ven.\n»Sitcom er karakterkomedie,« siger han. Min figur, Kenny, er en af de ansatte ved Caspers tv-station. En kynisk type. Han er ikke dum. Han vil gerne være en smart fyr. Men han er altid på kollisionskurs. Hvis ikke der er en konfrontation, skal han nok sørge for at skabe den. Man kommer til at holde af ham alligevel, fordi man lærer ham at kende. Han forbedrer sig også en lille smule undervejs, fordi han forelsker sig.«\n»Der sker dog ingen psykologisk udvikling med personerne,« fortæller Frank Hvam. De er uforanderlige som figurerne i en tegneserie eller en typekomedie. Det er en grundregel i sitcom. Men de har mange flere strenge at spille på end de statiske typer i Mandrillen.\nPersongalleriet er også udvidet. Der er masser af skuespillere med, kendte og ukendte. Niels Hausgaard og Ulf Pilgaard dukker op som gæstestjerner. Og i tv-stationens studie kan lidt af den gamle Mandril-galskab udfolde sig.\nDarwinist og ateist\nFrank Hvam er 30 år gammel. Han er vokset op på Viborg-egnen, men i 1990 flyttede han til København i den faste hensigt at uddanne sig til dyrlæge. Men der var hurtigt andre ting, der trak.\n»En dag, efter en længere orlov, fandt jeg mig selv på Landbohøjskolen med en syg granddanois i armene. I det øjeblik gik det op for mig, at det ikke interesserede mig et hak,« fortæller Frank Hvam, der lod hund være hund, gik sin vej og droppede uddannelsen. Nu vidste han, at han ville være komiker.\nI 1995 debuterede han på det legendariske stand-up in-sted Dins, hvor også Casper Christensen og Jan Gintberg havde optrådt for et mikroskopisk publikum.\n»Som alle andre stand-upere tager jeg udgangspunkt i mig selv,« siger Frank Hvam, der stadig dyrker genren. »Men ikke på den terapeutiske måde, nogle komikere behersker. Jeg er meget nærig med mig selv. Jeg fortæller aldrig om private problemer. Men når jeg for eksempel tager nyreligiøse sekter og alternative helbredelsesmetoder under behandling  så er det min egen darwinistiske, ateistiske baggrund, jeg bekender mig til.«\nDa Casper Christensen for et par år siden spurgte Frank Hvam, om han ville være med i Mandrillen, fik han ja med det samme.\n»Jeg synes, Casper er en af Danmarks allerstørste komikere. Så det var en ære, at jeg var en af de tre stand-upere, han håndplukkede til sit tv-show  selv om vi ikke kendte hinanden.«\nFrank Hvam er bevidst om, at Mandrillen var en fornyelse af dansk komik. Og om at han selv har bidraget aktivt til at nedbryde de danske traditioner for revy og satire.\nI rollen som Satirejohn gjorde han op med det, han kalder rygmarvssatire, den form for humor der får publikum til at læne sig behageligt tilbage og tænke: Jamen I har jo ret!\n»Korrekte holdninger fører ikke til noget, vi ikke ved i forvejen. Vi kan ikke lide nazister  men hvad nyt er der i det? Den form for dinosauersatire ser vi alt for tit på dansk tv.«\n»Så er det sjovere at skabe en figur, der er både er ond og imødekommende,« siger Frank Hvam om den rare nazist, der også blev satanist og pædofil  alene for at glæde sine medmennesker.\n»Er der noget, Gentleman Finn gerne vil, så er det at være stueren,« siger Frank Hvam  der ikke er fri for at omfatte sin afstumpede figur med sympati.\nDet er ikke kun den rethaveriske satiretradition, Frank Hvam har noget imod. Det er også den form for komik, der ikke har nyt at byde på.\n»Humor er baseret på overraskelse. Det element går tabt, hvis man ikke fornyer sig. Det er der alt for mange komikere, der ikke gør.«\n»Vi fra Mandrillen har kunnet, fordi vi ikke er bundet af konventioner. Vi har ikke et veletableret publikum, der med sikkerhed går ind og ser vores shows. Og vi har aldrig stillet det spørgsmål, der er den visse død for al komik: Hvad vil publikum have?«\n»Vi går efter det, vi selv synes er sjovt,« siger Frank Hvam. »Det er noget meget personligt. Vi kan ikke vide, hvordan folk tager imod det. Vi kan bare håbe, der er en masse mennesker, der føler på samme måde som vi,« siger ex-mandrillen, der snart springer ud som Kenny i Las Vegas.\n*Langt fra Las Vegas sendes første gang på TV2 Zulu den 27. feb. kl. 22\n*Casper og Mandrilaftalen genudsendes i disse måneder på DR2 fr. kl. 23.30\nCasper ChristensenFrank HvamNiels HausgaardUlf Pilgaard


TILBAGEBLIK PÅ GIRO'EN - Danskebjerge.dk\nTILBAGEBLIK: SÅDAN OPLEVEDE DANSKERNE GIRO'EN\nFränk Schleck får opbakning fra folkemasserne under enkeltstarten i Herning 5. maj.\nDu kan måle det på antallet af tilskuere. På omfanget af logistikken. Eller på, hvor stort et geografisk område der blev berørt.\nPå næsten alle planer vil Giro d'Italias tredages besøg i det kolde nord indskrive sig i dansk sportshistorie som en begivenhed af kæmpe dimensioner.\nDanskebjerge.dk ser her - i ord og billeder - tilbage på det italienske visit, der på mange punkter, omend ikke alle, var en stor succes.\nBegivenheden var først og fremmest enestående. Ingen - bortset fra et par driftige folk i Herning-/Horsens-området - havde seriøst forestillet sig, at Giro'en pludselig ville komme til disse breddegrader. Men det skete, og interessen blev massiv, vel især fordi det hele netop var så usædvanligt og næppe vil gentage sig i den nærmeste fremtid.\nGiro'en var jysk\nSidste års cykel-VM på dansk grund var også en stor ting. Men hvor VM'et var en københavnerbegivenhed, så var Giro d'Italia jysk. Det var jyske penge, der i høj grad gjorde Giro'ens besøg muligt, og det var på jyske landeveje, det foregik. Og derfor var der blandt de titusindvis af mennesker, der stod langs vejene, selvfølgelig også masser af lokale jyder, der var trasket ud på fortovet for at se verdens bedste cykelryttere suse forbi matriklen. Men der var også mange danskere fra andre dele af landet, ligesom en hel del nordmænd havde taget opstilling i vejsiderne.\nDen største glæde er ofte forventningens glæde. Her er det mor og søn i en klitbakke nord for Søndervig. Det er ikke så mange verdensbegivenheder, der kommer til Vestjylland, men det gjorde Giro'en.\nPink blev in\nDen tydeligste tråd gennem hele arrangementet havde dog hverken med geografi eller nationalt tilhørsforhold at gøre. Fællesnævneren var derimod den lyserøde farve, der kendetegner Giro d'Italia. De ihærdigste tilskuere var klædt i lyserødt fra top til tå, og selv i toppen af flagstængerne hang der lyserøde Giro-flag og blafrede. Klichéen om folkefest i rødt og hvidt holdt altså ikke helt stik denne gang. Det var folkefest i pink!\nDanskebjerge.dk var til stede alle tre dage. Se nogle billeder fra oplevelsen her. Efterfølgende har Danskebjerge.dk indsamlet et væld af klip fra Youtube, hvor man ser rytterne passere. Altsammen fra publikums synsvinkel. Det er nu blevet til en lille film, som du kan tjekke ud herunder. Måske er din egen by med på nogle af klippene? Eller måske er du selv med?\nSnydt for gratis reklame\nEntusiasmen i de byer, som Giro'en skulle besøge, var stor. Til tider muligvis for stor. For godt nok kan en tv-transmitteret begivenhed give omtale. Men det selskab, der skal stå for transmissionen, har mange andre ting at tage hensyn til end at sørge for "beauty shots" af købstæder. Det måtte man sande i bl.a. Ringkøbing, som lå så tidligt på ruten på 2. etape, at udsendelsen slet ikke var begyndt, da feltet ankom. Se indslag om dette her.\nNoget var der dog at glæde sig over for de danske branding-bureauer. Helikopterbillederne fra Vestkysten imponerede, selvom de kun blev vist forskudt. Og også landbruget fik vist flaget - eller rettere cyklen:\nOrganisatorisk var arrangementet en succes. De danske arrangører skabte gode rammer for ryttere og publikummer, og det meste kørte som smurt. Tjek også Giro d'Italias eget syn på årets løb her.\nEn del af succes'en må dog også tilskrives de italienske hovedarrangører, som selv tog sig af en stor portion af logistikken. Således kunne man eksempelvis se italienske arbejdshold opsætte og fjerne de barrierer, der stod langs opløbsstrækningerne. (Helt rart at få bekræftet, at vennerne i syd godt kan få ting til at fungere, selvom togfabrikken Ansaldobreda har gjort meget for at bevise det modsatte...)\nTv-produktionen stod der også Italien på, og i højttalerne kunne man skiftevis høre en dansk og en italiensk speaker, på trods af at der ikke lod til at være ret mange italienske tilskuere på plads i det jyske.\nSelvom man fra dansk side lagde masser af kræfter i Giro'ens besøg, så var det i høj grad italienerne, der stod for afviklingen af de enkelte etaper. Her er det en italiensk løbsleder, der koordinerer trafikken ved opløbssvinget på 2. etape i Herning. Billeder fra luften er i dag et must, når der skal transmitteres tv fra større etapeløb. Her ses det italienske tv-selskab RAI's helikopter i luften over Herning. Bemærk kameraet, der er monteret nede foran på helikopteren.\nÉn ting skuffede. Nemlig ruten. Eller det vil sige: hvis man elsker sprinteretaper, var det lige sagen.\nAllerede ved offentliggørelsen af ruten stod det klart, at udbrydere ville få det utrolig svært. Der indgik vel en håndfuld seriøse bakker i de tre etaperuter, hvilket er et meget lavt antal, især når man tager i betragtning, at 3. etape gik gennem det stærkt kuperede Søhøjland. På 2. etape kunne en meget stærk blæst måske have gjort en forskel, men den udeblev, og så var vejen banet for Cavendish og de øvrige sprintere. Ret forudsigeligt, hvis man spørger Danskebjerge.dk, der skrev et læserbrev om det.\nI nedenstående interview forklarer rutechefen bl.a., at ruten i høj grad var bestemt fra politisk hold. Samtidig ønskede man at give Giro-rytterne "rigtig gode veje, sådan at der ikke på den måde kunne opstå styrt". Styrt kom der dog masser af, må man tilføje.\nDanskebjerge.dk i spalterne\nTrods det skuffende rutevalg var Giro'en en stor begivenhed for Danskebjerge.dk, der gav den fyldig dækning. Fokus var på at informere om ruten og navnlig om de få stigninger, som trods alt var med (se også links nederst på denne side).\nI flere medier omtaltes Danskebjerge.dk's dækning, herunder i Magasinet Lemvig, Cykelmagasinet og Horsens Folkeblad. Og så blev Danskebjerge.dk nævnt hos Storbritanniens største cykelforlag, da de udgav deres første iPad-magasin, hvor hovedtemaet netop var Giro d'Italia.\nUmiddelbart efter løbets sidste etape fik Danskebjerge.dk trykt læserbreve i Horsens Folkeblad og Folkebladet Lemvig. Det handlede om rutevalget og kan læses her.\nSkærmbillede fra det engelske iPad-magasin, hvori flere billeder fra Danskebjerge.dk indgik. Her er det Danskebjerge.dk's foto fra Østerbjerg i Lemvig - "the only categorised climb of the day", som beskrivelsen så rigtigt lyder. Danskebjerge.dk's læserbrev i Horsens Folkeblad i weekenden, hvor dette års Giro nåede til vejs ende. Det var anden gang, at Danskebjerge.dk blandede sig i debatten om Giro-ruten. Klik på billedet for at se hele læserbrevet.\nSe flere billeder i Danskebjerge.dk's Giro-galleri!\nSe også: Giro i Danmark: Så svære er de tre etaper | Sandheder og usandheder om de danske Giro-ruter | Kort over 1. etape | Kort over 2. etape | Kort over 3. etape | Her skal du stå og se Giro | Flere fotos fra ruten | Tilbageblik: Sådan var det | Tilbageblik: Galleri | Sådan var det sidst: VM i Rudersdal


Sådan Erstat en vægmonteret badekar hane - Tips for you - Tipsed.Com\nbain billede ved franÃ§oise fra Fotolia.com\nUanset om du udskifter den vægmonterede badekar vandhane i dit badeværelse, da det lækker eller blot fordi du vil opdatere inventar, mens remodeling eller redecorating,projektet skal tage kun et par timer at gennemføre.Den største hindring i dette projekt er at få adgang til bagsiden af armaturet;du har brug for hjælp fra en assistent.\nSøg efter adgangspanelet til bagsiden af vandhane og badekar inventar.Løsne Blandingsbatteri fra både forsiden og bagsiden af karret og væggen, som fixtures normalt holdes på plads på begge sider.Fremstillet hjem og de fleste stedet bygget boliger er udstyret med let adgang paneler for sådanne situationer;hvis et adgangspanel ikke eksisterer, skal du bruge en stud Finder, blyant og geringssav at lokalisere\nvægstolper og skære en adgang hul i væggen bag karbad inventar.\nLuk for vandet i hele hjemmet eller bare vand til karret.Har din assistent hjælpe dig med at fjerne vandhanen armaturet ved at holde tuden fra inde i karret, mens du arbejder fra den anden side af væggen for at løsne møtrikker, bolte og skiver med rørtang eller tang.Har et håndklæde praktisk at absorbere vand tilbage i de linjer, der spildes, når din assistent trækker den gamle hane ud af hullet i over karret væggen.\nFeed den nye vandhane armatur gennem hullet i væggen over karbad, med hjælp fra din assistent.Guide armaturet i den relevante rørende, mens du sidder på den anden side af muren.Anvend blikkenslagers tape til enden af røret eller gevindskårne sektion af vandhanen og spænd røret og hane stykke sammen med en møtrik og skiver følger med den nye, udskiftning vandhane.\nPåfør silikone tætningsmiddel på begge sider af væggen, omkring hvor vandhanen armaturet møder væggen og omkring forseglingen mellem vandhanen og rør.Dette vil forhindre lækage.For at anvende fugemasse, blot klemme fugemasse fra dets beholder og glatte det ind i revner og sprækker med fingrene.\nAlle Sands: Typer af Bath Badekar Vandhaner


Forskere vil bruge nyt projekt til at lære mere om verdens vigtigste pumpeÉn ting er at være blandt de få, som overlever et hjertestop. En anden er, om man får sin førlighed tilbage.\nDerfor vil en gruppe forskere nu se nærmere på, hvad det er for en type førstehjælp, man modtager, hvis man falder om med hjertestop.\n- Vi vil gerne undersøge, om forsøgene på genoplivning kan forbedres. Fungerer hjertelunge-redningen som forventet? Og hvad med hjertestarterne – virker de tilfredsstillende, spørger Finn Lund Henriksen, der er lektor ved Klinisk Institut på Syddansk Universitet.\nNy viden om de seneste to års hjertestop\nHan og kollegerne vil desuden forsøge at registrere en række data om de seneste to års hjertestop i Region Syddanmark. Hvor ofte anvendes hjertestartere? I hvilke geografiske områder? Hvor stor er overlevelsesraten? Hvilken alder har patienterne? Og er det fortsat sådan, at de fleste hjertestop sker i hjemmet?\n- Derudover vil vi gerne lære noget mere om hjertestoppene, så vi bliver bedre til at stille den rigtige diagnose, oplyser Finn Lund Henriksen og tilføjer, at undersøgelserne også indeholder Danmarks første analyse af brug af hjertestartere ved hjertestop på hospitalerne.\nForskningen i hjertestop er et led i et forsøg, der foregår på Langeland, og som skal sikre, at flere overlever et hjertestop med førligheden intakt.\nPå Langeland hjælper borgerne selv\nDerfor har 180 borgere på Langeland gennemgået et førstehjælpskursus og ved, hvordan man betjener en hjertestarter. Og de er udstyret med en smartphone, der har indbygget GPS-tracking. Herefter kan de automatisk spores og rykke hurtigt ud til en person, der har fået hjertestop.\nMålet er at kunne give den tilskadekomne kvalificeret hjælp med hjertelunge-redning samt hjertestarter inden for seks minutter.\nViser konceptet sig at være en succes, kan det ifølge Finn Lund Henriksen også være nyttigt i byerne:\n- Folk er tit tilbøjelige til at tro, at de er sikre i befærdede områder, men det er altså de færreste steder, at ambulancen er fremme på fem-seks minutter, påpeger han.\nLæs også Bedre hjælp ved hjertestop\nHver dag får omkring ti danskere hjertestop uden for hospitalet. I gennemsnit overlever mindre end en person.\nAlle kan få hjertestop. Sidste år var den yngste på Fyn således 16 år.\nDet skønnes, at der findes mere end 15.000 hjertestartere i Danmark.\nImidlertid er under en tredjedel registreret med adresse.


Basic Modelling and Statistics in R | Marinetraining\nBasic Modelling and Statistics in R\nElementære modeller og statistik i R (Basic Modelling and Statistics in R )\nDate 2021-08-02 - 2021-09-13\nKurset er en introduktion til modellering i biologien, med fokus på statistiske og dynamiske modeller. Det omfatter enkle statistiske analyser, opstilling og analyse af differentialligninger med udgangspunkt i biologien, numerisk analyse i R, og enkle metoder til estimation af parametre i disse modeller ud fra observerede tidsrækker.\nKurset giver en introduktion til R og modellering af biologiske systemer. Fokus er på den praktiske brug af R. Vi starter med installation og setup af R og gennemgår den basale brug af R til beregning, indlæsning og manipulation af data, grafisk illustration af data og funktioner, samt simulationer simple analyser. Hvert trin vil blive trænet via øvelser. De biologiske modeller vil blive introduceret og R vil blive brugt til at løse, illustrere og studere disse modeller.\nKurset er opdelt i to dele. Første del omhandler brugen af R og simple statistiske analyser. Anden del definerer og studerer almindelige differentialligninger som anvendes til at beskrive biologiske systemer. Hver del afsluttes med en individuel afleveringsopgave. Den afsluttende karakter baseres på en samlet vurdering af de to opgaver.\nInstallere, indlæse og anvende basale faciliteter i statistikprogrammet R;\nForetage elementære statistiske analyser i R, inklusiv indlæsning af data, beregning af statistikker, og præsentation af resultater\nAnvende R til at simulere stokastiske eksperimenter, der omfatter diskrete og kontinuerte variable,\nSkrive simple programmer i R\nBeskrive almindelige differentialligninger i biologien, såsom eksponential og logistisk vækst og von Bertalanffy vækst\nLøse skalære differentialligningsmodeller fra biologien numerisk v.h.a. R\nTilpasse differentligningsmodeller til observerede tidsrækker ved at kalibrere parametre med hånden\nEstimere parametre i differentialligningsmodeller udfra tidsrækker v.h.a. mindste kvadraters metode.


Hvad er et dødsbo? - Dansk Charolais\nMan ved ofte ikke, hvad et dødsbo er, før man står i situationen. Et dødsbo opstår, når et menneske afgår ved døden, og efterlader sig en bolig med ejendele. Hertil alle værdier, salt gæld. Det som den afdøde efterlader sig, kaldes derfor for et dødsbo.\nHvad er et privat dødsboskifte?\nTypisk så overgår dødsboet til den afdødes arvinger. Hvis arvingerne selv er enige om forløbet, og godt selv kan finde ud af at håndtere dødsboet selv, uden uenigheder, så kaldes det for et privat dødsboskifte. Læs mere om dødsbo i København.\nHvordan arvingerne håndterer situationen, er op til dem selv. Dødsboet skal tømmes for ejendele, her kan arvingerne selv fordele det hver i sær, sælge det, eller køre det på genbrugsstationen.\nHvis der ingen arvinger er\nHvis den afdøde ikke har nogen børn, altså arvinger, eller måske har noteret i sit testamente, at dødsboet ikke skal være privat, så er det, at skifteretten tager over. Her udpeger skifteretten en bobestyrer, som det kaldes, som er den person, som styrer slagets gang. En bobestyrer er en advokat, som er specialiseret indenfor dødsbo. Bobestyreren skal selv. Behandle dødsboet, ved at holde møder, orientere arvinger eller andre bekendte til den afdøde.\nLad bobestyreren tage over\nHvis man er arvinger, og ikke føler, at man kan overskue at håndtere dødsboet, så kan man også vælge at overlade processen til en bobestyrer, som kan overtage. Bobestyreren sørger for at behandle dødsboet på bedst mulig vis, så man som arvinger kan være i trygge hænder. Så kan man bruge tiden på at arrangere begravelse, og bearbejde den sorg, der måtte være, i forbindelse ved at miste en man holdte af. Det kan være en svær situation, at håndtere et dødsbo, gennemgå personlige ejendele, hvor man gendanner en masse minder, på én og samme tid. Derfor kan udgiften til en bobestyrer være godt givet ud.


Nyhedsbrev september 2019 | Erhverv\nInvitation til Erhvervstræf 2019\nHvad kræver det, hvis Frederiksberg skal rykke på bæredygtighedsdagsordenen og FN’s verdensmål? Onsdag den 6. november kl. 16-20 afholder vi Erhvervstræf på CBS, hvor temaet er 'Bæredygtig vidensby'. Tilmeld dig allerede nu.\nInspirationsmøde om FN's verdensmål\nHvor det for 10 år siden var naivt at tale om bæredygtighed i erhvervskredse, er det nu omvendt. Torsdag den 26. september giver Steen Hildebrandt, professor og forretningsmand, inspiration til, hvordan din virksomhed skal forholde sig til verdensmålene.\nKom til Metroåbningsfest\nSøndag den 29. september bliver Frederiksberg 2 metrostationer rigere, når M3 Cityringen åbner. Kom og deltag i den festlige åbning med musik, dans, teater og trylleri ved Frederiksberg Station. Læs mere og deltag på facebook.\nVi har netop lanceret en ny linkedIn-side til byens virksomheder. Her finder du relevant information fra Frederiksberg Kommune, og vi holder dig løbende opdateret om de tilbud, kurser, netværk og arrangementer, vi kan tilbyde din virksomhed. Klik her og følg os.\nVi fremtidssikrer byen\nVi er i fuld gang med at sikre byen mod følger af skybrud. Desværre betyder det store vejarbejder, som kan forsinke din rejse gennem byen. Følg med på frederiksberg.dk/vejarbejde, hvor du også kan læse mere om vores skybrudsprojekter.\n14 dage efter åbningen af Metro Cityringen omlægger Movia busruterne, så de hænger bedst muligt sammen med den nye metro. Læs mere om ændringerne på nytbynet.dk eller tjek din kommende rejse på rejseplanen.dk.\nVirksomheder med over 5 ansatte\nOnsdag den 2. oktober inviterer Frederiksberg Erhvervsforum og Cabi til en eftermiddag med praktisk inspiration og guides til, hvordan du kan bruge FN's Verdensmål 8 som ramme for arbejdet med socialt ansvar i jeres virksomhed.\nIværksætterkurser på Frederiksberg\nEr du ved at starte virksomhed, så tilbyder HIP Iværksætterhuset i efteråret flere kommunikations-workshops på Frederiksberg. Du kan også tilmelde dig de klassiske kurser i blandt andet skat, jura, salg og marketing som afholdes i hele regionen.\nEr du klar over, hvordan digitalisering og digital innovation kan styrke og udvikle din forretning? Deltag på inspirationsmødet "Vækst gennem digital innovation" 1. oktober klokken 14-15.30 i Frederiksberg Erhvervsforum.


Body Shapewear - En guide til slanketøj\nDer er ingen grund til at skamme sig hvis du er ny i slanketøjs moden. Du har måske ikke brug for dette slankeundertøj før et tidspunkt, hvor din diet og træning ikke giver dig øjeblikkelige resultater. MissLux tror på at en god kropsfacon og en ideel vægt kan blive opnået på baggrund af en sund kost og fast træning. Men i nogle tidspunkter af vores liv, kræver vi ofte at se slankere og flottere ud. For eksempel til et bryllup eller hvis man skal deltage i en stor genforeningfest. Selvom du har foretaget dig sund kost og regelmæssig motion, er det bare ikke nemt at få drømme kropsformen inden for kort tid.\nBody Shapewear Er en god løsning for at få timeglasformen og den slankere kropsfacon, i løbet af meget kort tid. Der er et utal af forskellige mærker, indenfor shapewear med vidt forskellige prisklasser og kvaliteter. Det er bestemt ikke let, at vælge hvilken der er det rette slanketøj. Derfor får du her nogle guides, der kan hjælpe dig med, lettere at vælge det rigtige body shapewear til dig og derved give dig den bedste oplevelse.\nGode råd om shapewear\nKøb i butikker - Vi ved at med al det sofistikerede teknologi, køber de fleste af os lingeri online. Dog, hvis dette er første gang du køber slanketøj; kan det være en god idé hvis du køber i en fysisk butik.( Misslux.dk fysiske forretning/lager ligger på Engsøvænget 12, 7200 Grindsted. Åben efter aftale - 51804366 eller mail@misslux.dk. Du kan se nærmere på produkterne og finde den rigtige størrelse. Hvis det er muligt, kan du også prøve slanketøjet for yderligere at finde ud af om størrelsen passer til dig, og om det sidder behageligt. Desuden kan køb af shapewear online have en højere risiko, for at give dig den forkerte størrelse. Du skal derfor være opmærksom på returnerings politikken. Hos MissLux, modtager vi gerne dine returvarer og sender en anden størrelse til dig, hvis dit første valg ikke var komfortabelt. Du kan se mere om det: her\nVælg din størrelse - Det er en stor misforståelse, at for et bedre resultat skal du tage en mindre størrelse. Hvis man tager en for lille størrelse kan resultatet give vejrtrækningsproblemer og ubehagelighed. Det kan presse dine indre organer, give dårlig mave og helbredsproblemer. På den anden side vil en stor størrelse ikke give den ønskede effekt og stoffet vil lave folder og rynker som bliver synligt igennem kjolen. Du skal derfor gå efter den præcise størrelse din krop har, for at få det bedste resultat.\nTisse lethed - Du skal overveje dette krav seriøst, når naturen kalder. Specielt hvis du skal tisse ofte. Når du har fået dit slanketøj på kan det være svært at få af, med det samme hver time, hvis du har travlt. Det kan være anstrengende at komme i, hvis man skal have det af og på flere gange på en aften. Heldigvis findes der noget shapewear som f.eks. Spanx som giver en slags 'tissehul'. Dette gør det lettere for dig, når du skal gøre hvad du behøver. Ellers kan et af vores mavebælter gøre det let for dig at få en slankere mave, samtidig med du nemt kan gå på badeværelset.\nVær opmærksom på hvad du spiser - Når du er iført slanketøj, betyder det ikke at du kan spise alt hvad du har lyst til, og samtidig få en slank silhuet. Dette er forkert. Du er nød til at passe på med hvor meget du spiser og hvilket, da dette kan få din mave til at puste op, og bule ud. Hvilket kan afsløre hvis du spiser meget af det forkerte.


Haldirektør, Helsinge Hallerne, Den Selvejende Institution | StepStone\nHelsinge Hallerne, beliggende i Gribskov Kommune, er en selvejende institution som driver 5 haller, café, boldbaner i forbindelse med hallerne, samt vedligeholdelse af eksterne idrætsanlæg. Da vores nuværende haldirektør går på pension, søger vi en engageret, kompetent og serviceminded haldirektør med gode samarbejdsevner, som i fællesskab med hallens bestyrelse får ansvaret for den daglige drift.\nDu skal som haldirektør gå forrest og sætte dit tydelige præg på udviklingen i tæt samarbejde og dialog med foreninger, brugere, hallens ansatte samt øvrige interessenter.\nSpændende og afvekslende job med mange udfordringer i et aktivt miljø med mange forskellige brugere, hvor du vil få ansvar for:\nPersonale, herunder ledelse af café.\nØkonomi og regnskab.\nVedligeholdelse, energioptimering og miljøcertificering.\nVi forventer at du som haldirektør:\nEr en inddragende og faciliterende leder, som kan arbejde strategisk med videreudvikling af Helsinge Hallerne.\nEr en synlig og udadvendt leder med stærke og tydelig kommunikative evner med fokus på samarbejde med alle interessenter, herunder klubber, skoler og myndigheder.\nEr serviceminded med gennemslagskraft.\nEr dygtig til økonomistyring og har en sikker hånd på administrative opgaver, herunder den operationelle del, samt et godt kendskab til tekniske værktøjer.\nEr fleksibel i forhold til arbejdstid og arbejdsopgaver.\nHar erfaring med foreningslivet og forståelse for den frivillige verden.\nKan stå for udlejning til private og erhverv.\nEt spændende og alsidigt lederjob, hvor du i samarbejde med hallens bestyrelse får ansvaret for at udvikle hallens vision til gavn for borgerne i Gribskov Kommune.\nYderligere oplysninger om stillingen kan fås ved at kontakte bestyrelsesformand Anna Recinella på mobil nr. 2733 5044 eller næstformand Helle Blomsterberg på mobil nr. 2074 5443.\nAnsøgningsfrist og det videre forløb:\nAnsøgning med relevante bilag skal være indsendt elektronisk senest den 8. december 2021 på følgende link: https://helsingehallerne.jobnext.dk/1\n1. samtalerunde finder sted i uge 1, (5. og 7. jan) 2022.\nDe kandidater, der går videre til 2. samtalerunde skal være indstillet på at gennemføre en personlig profiltest. Man skal ydermere stille med en børne- og straffeattest.\n2. samtalerunde finder sted i uge 3, 2022.\nSe mere om Helsinge Hallerne på www.helsingehallerne.dk.\nHelsinge Hallerne, Den Selvejende Institution\nPubliceret: 26. november 2021\nCenterleder – Hirtshals Projektmedarbejder til inddragelsesproces på skoleområdet – Helsinge Visionær og aktiv centerleder søges – Lunderskov Forstander – Frederiksværk Administrationsleder til det administrative fællesskab Vestergård-Søndervang, Børn og Unge


Glæder du dig til julefrokosten - så se her - vesthbrothers.dk\nGlæder du dig til julefrokosten – så se her\nJulen er julefrokosternes tid\nDer er nogle som siger, at december helst skal være én lang julefrokost. Og det lyder jo egentlig som en meget god ide. Lad os sige, at du har en julefrokost hver weekend i December måned og måske en enkelt i slutningen af november, så kan du nå 5 gode julefrokoster og fester før juleaften.\nOg er du hardcore, så tager du måske en julefrokost både fredag og lørdag i hver weekend, men så trænger du nok også til en lang juleferie bagefter.\nMen uanset, hvor mange julefrokoster du når, så er det en dejlig tradition, som vi danskere må siges at være eksperter i.\nHvad skal der være på julefrokostbordet?\nDer er nogle klassikere, som du ofte ser på en julebuffet. Det er retter som sild, rejer, laks, leverpostej, flæskesteg og risalamande.\nOg det hele skal selvfølgelig skylles ned med nogle kolde øl og et par gode snaps.\nHar du overvejet at få maden leveret som catering?\nDet er sjovt og hyggeligt at invitere til julefrokost og holde en god fest for en masse glade gæster. Men syntes du ikke også, at det er et lidt stort arbejde?. Der er virkelig meget som skal forberedes, og en masse mad som skal tilberedes. Hvis du selv har prøvet det, så ved du, at du skal starte flere dage i forvejen for at nå det hele.\nLige netop derfor bør du benytte muligheden for at få en masse dejlig mad bragt lige til døren, så du kun skal koncentrere dig om at hygge dig med dine gæster.\nHvis du bor i det nordlige Sjælland, så prøv at google “julefrokost i nordsjælland“. Så finder du Festmad.dk, som leverer den lækreste julemad, som du kan drømme om. Der er ganske enkelt alt, hvad smagsløgene kan begære.\nDe klarer den lækre julemad, og du sørger for at invitere gæsterne. Det kan ikke være nemmere.\nPosted in: Julefrokost Nordsjælland


Inspiration til boligen - CopenhagenDaily\n1 In bolig\nKender du decor8 ? Jeg gjorde ikke, men fandt den ved et tilfælde da jeg sad og googlede diverse fancy tapet. Jeg er solgt, og synes der er MASSER af inspiration at hente.\nSenere i dag, skal jeg ind til byen. Jeg kommer forbi blomsterbiksen ved Illum, og så skal jeg ha lidt godt og blandet. Tænk hvis det kan se ligeså henslængt lækkert ud som på nogle af de billeder derinde. Det er værd at prøve. Jeg synes dog altid det kommer til at se rodet ud, når jeg arrangerer blomsterbuketter i forskellige vaser og sætter dem sammen, eller sætter en buket i køkkenet. Nu prøver jeg igen.\nJeg håber på at vi snart får en printer i hjemmet. Jeg har en idé om at hænge en masse billeder i fine rammer, op på en væg og jeg kan snart ikke vente længere.\nNå ja, og inde i stuen, har jeg to store vægflader. Drømmen var to KÆMPE smukke billeder, men den slags er dyre, så det blir sikkert en billigere løsning med noget selvlavet klatværk eller en mdf-plade med smækkert tapet på.\n….ja, idéer er der nok af……..\ntorsdag 5. august 2010 By Therese\nDen store dreng og hans værelse\nMon vi kommer afsted?\ntorsdag 5. august 2010 at 14:08\nÅh jo som jeg kender Decor8, det har ind imellem kostet dyrt på Etsy-kontoen 🙂\nDer er masser af inspiration at hente hos Decor og så må man jo tilpasse det egne gemakker…


Højesteret slår fast: Ok at lydoptage chefen | JA\nAktuel side: Højesteret slår fast: Ok at lydoptage chefen\nHøjesteret slår fast: medarbejder måtte lydoptage chefen\nI helt særlige tilfælde kan det være i orden, hvis en medarbejder lydoptager en samtale med sin chef, viser en ny højesteretsdom. Det er en principiel og vigtig afgørelse, mener chefjurist fra JA's sekretariat – men at optage sin chef skal ses som en absolut nødløsning og er ikke noget, foreningen generelt opfordrer til.\nDen 20. august omstødte Højesteret en dom fra Landsretten og slog fast, at en medarbejder under visse omstændigheder har ret til at optage en samtale mellem sig selv og sin chef, uden at chefen ved, at samtalen bliver optaget.\nSagen drejer sig om en medarbejder, som mener, at hans chef flere gange havde lovet ham en højere andel i provisionsløn – men den aftale var chefen efterfølgende løbet fra hver gang ifølge medarbejderen. Derfor opstod en længere konflikt mellem medarbejderen og chefen, og til sidst valgte medarbejderen at optage en konfliktfyldt samtale med chefen.\nI juni sidste år kom Landsretten frem til, at medarbejderen havde misligholdt loyalitetsforpligtelsen i sit ansættelsesforhold med lydoptagelsen, hvilket er lovlig opsigelsesgrund. Retten vurderede tilmed, at tilfældet var så groft, at det også var i orden, at medarbejderen var blevet bortvist fra arbejdspladsen uden løn.\nMen nu er Højesteret nået frem til den modsatte konklusion: medarbejderen havde ret til at lydoptage samtalen med sin chef i den pågældende situation.\nOg det er en vigtig afgørelse, mener Jane Marianne Ravn, som er chefjurist i JA’s sekretariat:\n”Det er en meget principiel afgørelse, Højesteret er kommet med. Pointen er, at det nu i enkelte sager kan være lovligt at lydoptage chefen, hvis konflikten mellem medarbejder og ledelse er kommet så langt ud, at det er den eneste måde at sikre beviser på,” siger hun.\nI dommen er der lagt vægt på, at der i sagen var et konkret formål, en saglig begrundelse og proportionalitet.\n”En saglig begrundelse vil sige, at det er nødvendigt at lydoptage for at sikre beviser, der er ingen andre muligheder. Proportionaliteten dækker over, at hensynet til medarbejderen er større end hensynet til den eller de, der bliver optaget,” forklarer Jane Marianne Ravn om dommen.\nHun understreger imidlertid, at hver eneste sag er en individuel afvejning, og at der ingen generelle retningslinjer er for, hvornår der kan siges at være en saglig grund eller proportionalitet.\nDerudover har det også en betydning, hvad optagelsen bliver brugt til bagefter – om den fx bliver offentliggjort – og i den forbindelse også, hvilke typer af oplysninger der fremgår af optagelsen, fx fortrolige oplysninger eller persondata. Det er også et krav, at man selv er til stede under optagelsen, ellers er der i stedet tale om aflytning.\nMen selvom situationen lever op til alle de krav, der skal opfyldes for, at en lydoptagelse er lovlig, skal det altid være den allersidste udvej, som kun bruges, hvis en konflikt har nået et så højt niveau, og hvor der ikke er andre måder at få dokumentation på, mener Jane Marianne Ravn:\n”Lydoptagelse af chefen i en konflikt er ikke en løsning på situationen, og det er ikke fremmende for samarbejdet mellem medarbejder og chef. Du risikerer at miste dit job, også selvom du i den konkrete situation gerne måtte lydoptage chefen, og en opsigelse derfor vil være usaglig,” siger hun.\nDerfor råder Jane Marianne Ravn i stedet til at forsøge at finde alternative veje ud af konflikten, og her kan din fagforening hjælpe:\n”Det er ikke JA’s generelle anbefaling, at lydoptagelse er noget, man skal skride til. Man skal være opmærksom på, om der er en anden måde at komme ud af konflikten og genoprette tilliden mellem chef og medarbejder på. Der kan medlemmerne af JA altid kontakte sekretariatet og få råd til, hvordan en given situation kan håndteres,” siger hun.


Forskelle mellem depression, bipolarisme og PBA - maniodepressiv - 2019\nForskelle mellem depression, bipolarisme og PBA\nEn patient kommer til en psykiater fordi han har pludselige anfald om at græde uden tilsyneladende grund. Lægen diagnosticerer depression og ordinerer et antidepressivt middel. Patientens grædepisoder er reduceret, men der er stadig et problem.\nEn anden patient ser sin læge fordi hun oplever uforklarlig gråd og griner. Hun kan blive diagnosticeret med bipolar lidelse og behandles som sådan.\nI begge tilfælde kan diagnosen være korrekt, men årsagen til disse udbrud af ukontrollabel grædende og, mindre ofte, griner kan skyldes en sygdom kaldet pseudobulbar påvirkning (PBA). (Sygdommen kan være kendt af flere navne, og for nylig er blevet kaldt ufrivillig følelsesmæssig udtryksforstyrrelse, eller IEED.)\nHvad er PBA?\nDet vigtigste symptom på PBA er pludselig, uforklarlig og ustoppelig græd, der forekommer flere gange om dagen uden tilsyneladende grund. Tilsvarende pludselige latter kan også forekomme, såvel som udbrud af vrede. Meget ofte bliver patienterne socialt isolerede ud af forlegenhed, hvilket kan føre til andre depressive symptomer.\nPseudobulbar påvirker er en tilstand, der opstår på grund af andre neurologiske tilstande, og kan forekomme hos patienter med amyotrofisk lateralsklerose (ALS eller Lou Gehrig's sygdom), multipel sklerose (MS), Alzheimers sygdom og Parkinsons sygdom. Traumatisk hjerneskade via ulykke eller slagtilfælde kan medføre, at PBA også forekommer. Ibland oplever PBA-symptomer en skjult hjerneskade.\nSelvom sygdommen blev beskrevet for et århundrede siden, fortsætter den med stor fejlfrekvens. En del af årsagen er, at det kan forårsage depression, samt føre til andre symptomer forbundet med både depression og bipolar sygdom. Hertil kommer, at mennesker med sygdommene PBA er forbundet med, såsom multipel sklerose, ofte også har depression eller bipolære symptomer. Endelig har behandlinger for humørsygdomme generelt en vis virkning ved at reducere symptomerne på PBA, men ofte ikke nok til at give patienten mulighed for at føle sig normal igen.\nEn stor undersøgelse viste, at 51% af personer med PBA rapporterede at bruge lidt til ingen tid sammen med venner og familie og 57% ringe til ingen tid at tale på telefon. Således er virkningen på det daglige liv og funktionen af denne sygdom ekstrem.\nForskelle mellem PBA og humørsygdomme\nDen primære forskel mellem pseudobulbarpåvirkning og andre psykiske sygdomme som depression og bipolar er, at udbrudene af gråd, griner og / eller vrede sker uden grund, varer meget kort tid og kan forekomme mange gange i løbet af en dag. Alligevel kan man se, hvor en patient, der kun har skrig med at græde, kan diagnosticeres med depression, især da en undersøgelse viste, at næsten 90 procent af PBA-patienterne også havde betydelige depressive symptomer.\nDa social tilbagetrækning / isolering så ofte er et symptom på alvorlige depressive episoder, skal årsagen hertil bestemmes. I depression og bipolar lidelse er dette et primært symptom, mens det sker i PBA, fordi patienter er bange for at være i sociale situationer. Forestil dig at du griner ud under grinning eller pludselig græder midt i et bestyrelsesmøde. Sådanne hændelser kunne let gøre en person til at undgå enhver situation, hvor PBA-symptomer ville være uhensigtsmæssige og pinlige.\nNogle symptomer på depressive episoder er ikke forbundet med PBA, såsom forandringer i appetit og upassende følelser af håbløshed eller skyld.\nDet er først for nylig, at der blev fundet en behandling specifikt for PBA, og så kun ved et uheld. Forskere testede en kombination af to lægemidler for at se om det hjalp symptomer på ALS, og selvom der ikke var nogen effekt på ALS, rapporterede de patienter, der havde PBA, at den eksperimentelle behandling faldt deres grin og / eller græd.\nKombinationen består af dextromethorphan og quinidin, et hjertemedicin. Selv om dextromethorphan er en fælles ingrediens i hostemedisiner, bør patienter ikke forsøge at selvmedikere for PBA, da receptpligtig medicin er helt anderledes.\nMere forskning er nødvendig for at afgøre, om stoffet er sikkert for mennesker med forstyrrelser som Parkinsons sygdom. Der er bekymringer over problemer, der opstår ved at blande det med medicin til disse sygdomme. Hertil kommer, at patienter, der tager antidepressiva, der virker på serotonin, eller personer med nogen risiko for hjerterytmeproblemer, skal have særlige forsigtighedsregler.\nDiagnose eller fejldiagnose?\nNogle pålidelige test for PBA er blevet udviklet, og flere er i værkerne. Fordi så mange mennesker misdiagnostiseres som at have depression, bipolar eller andre sygdomme som angstlidelser eller endog skizofreni, er det umuligt at vide, hvor mange mennesker i USA der faktisk har pseudobulbar indflydelse på. Estimater sætter antallet af patienter med PBA mellem en og to millioner. Med tiden og uddannelse vil flere mennesker blive identificeret som PBA og have adgang til korrekt behandling.


Optik Hallmann: Værd at vide Værd at vide\nVÆRD AT VIDE OM HØRELSE\nEn god hørelse giver os ikke blot mulighed for at kommunikere med andre mennesker, men er også en væsentlig emotional del af vores livskvalitet. Hvis hørelsen bliver dårligere, kan det medføre væsentlige indskrænkninger i vores aktive liv – ved hjælp af et høreapparat kan vi dog gøre noget for at det ikke sker.\nKlart at forstå: sådan fungerer hørelsen\nStørstedelen af vores hørelse ligger godt beskyttet inde i vores hoved. Det er kun det ydre øre (øremuslingen) der kan ses udefra – den fanger lyden og videresender den via øregangen til trommehinden. Disse svingninger sætter de tre øreknogler i bevægelse, hvorved lyden fortsætter ind i det indre øre, hvor øresneglen, der er fyldt med væske, sidder. På indersiden er der sansehårceller, der omdanner lyden til nerveimpulser. Disse nerveimpulser sendes til hjernen og bliver dechifreret så mennesket forstår tone og sprog. Det er kun når denne rækkefølge fungerer uden indskrænkninger, at forståelse, reaktion eller endda emotioner bliver udløst hos vedkommende.\nFørste tegn på at hørelsen aftager\nEn forringelse af hørelsen er ikke noget der sker lige pludseligt, det udvikler sig igennem et længere tidsrum. Hørelsen aftager skridt for skridt – derfor lægger man ofte slet ikke mærke til de første tegn. I begyndelsen er det ofte kun de høje toner og lyde, som f.eks. vindens susen eller fuglene der kvidrer det vedrører – de bliver langsomt lavere og til sidst hører man dem nærmest ikke. Senere bliver det så også sværere at forstå tale og sprog – f.eks. i larmende omgivelser og situationer. Man kan ikke længere høre forskel på de høje, ustemte og der opstår misforståelser. For den det sker for, bliver hørelse og forståelse anstrengende og meget trættende. Ofte sker det også, at vedkommende føler for at undvige det selskabelige liv og trækker sig tilbage.\nVores hjerne kan udligne forandringer på hørelsen i et længere stykke tid, men på lang sigt mister den også egenskaben til at kunne genkende og omdanne lydene og skal genoptrænes fra grunden. Det er derfor vigtigt, at opdage tegnenen fra starten, og slet ikke lade det ske, at livskvaliteten kommer til at lide under det.\nHØRE MEGET FOR EN SLIK\nHØREAPPARATER HELT GRATIS*\nEr det kommet dig for øre, at du hos os får høreapparater fra Siemens med kun 10,– €* egenbetaling?\nHØRETEST: AFTAL TID ONLINE\nVi er klar, når det måtte passe dig: Aftal tid til din næste høretest!\nTil aftale af tid\nVORT UDVALG AF TOP-MÆRKER\nHallmann har et stort udvalg af høreapparater: Vi fører b.la. de aktuelle mærkeprodukter fra Phonak eller Siemens.\nAkustik hos Hallmann


Regionerne overtager ansøgninger vedr. forskningsprojekter - Styrelsen for Patientsikkerhed\nRegionerne overtager ansøgninger vedr. forskningsprojekter\nLægevagter og 1813 kan med fordel øge fokus på ledelsesansvar og journalføring\nCOVID-19 Påbud ved incidenstal på over 40 og aktiv smitte blandt mink\nTilsyn med fængsler og arresthuse har vist problemer for patientsikkerheden\n1. juli 2020 overtager regionsrådene ansvaret for at vurdere ansøgninger vedrørende tilladelse til at få videregivet patientjournaloplysninger til forskningsprojekter.\nForskere, som ønsker patientjournaloplysninger til brug for konkrete forskningsprojekter af væsentlig samfundsmæssig interesse, skal fremover søge om tilladelse hos regionsrådene. Hidtil har Styrelsen for Patientsikkerhed stået for vurderingen af disse ansøgninger. Det vil også være regionsrådene, som skal give tilladelse ved tillægsansøgninger – også selvom Styrelsen for Patientsikkerhed tidligere har godkendt projektet.\nHvis du allerede har søgt\n"Vi færdigbehandler de ansøgninger, som vi har modtaget før den 1. juli 2020, men fremover bliver opgaven lagt over til regionsrådene. Hvis man vil søge, skal man altså sende sin ansøgning til den region, man er tilknyttet. Man skal også sende sin ansøgning til regionsrådene, hvis man ønsker at udvide et projekt, vi tidligere har godkendt, fx hvis man ønsker at ændre tidsperioden, patientantallet, ønsker flere oplysninger m.m.", siger enhedschef i Styrelsen for Patientsikkerhed, Helle Borg Larsen.\nStyrelsen for Patientsikkerhed færdigbehandler fremover alene de ansøgninger, som vi har modtaget til og med den 30. juni 2020. Sagsbehandlingstiden er som udgangspunkt op til 8 uger, men kan variere afhængig af antallet af sager og deres kompleksitet.\nHar du spørgsmål til en afgørelse, som vi har udarbejdet, er du velkommen til at kontakte os på mail: stps@stps.dk\nLæs mere om ansøgning om patientjournaloplysninger til forskning


Groenewegen udgår af comeback-løb - TV 2\nGroenewegen udgår af comeback-løb\n22. maj. 2021, 08:32\nDylan Groenewegen forlader Giroen efter 13 af 21 etaper. Foto: Luca Bettini / Ritzau Scanpix\nSprinteren Dylan Groenewegen stiller ikke til start på 14. etape af Giro d’Italia. Holdkammeraten David Dekker står også af.\nMed 13 etaper i benene trækker Dylan Groenewegen sig fra sit comeback-løb, Giro d’Italia.\nDet fortæller den hollandske sprinter, der har siddet ude med en karantæne siden august, på Twitter.\n- Min Giro slutter efter i dag. Jeg nød race-følelsen og diskussionerne. Og den følelse, jeg har brug for, er tilbage, så nu vil jeg forberede mig på de næste mål. Jeg vil takke mit hold for hver en sprint, skriver Groenewegen fra Team Jumbo-Visma.\nGroenewegen har ikke kørt et officielt cykelløb, siden han forårsagede et meget voldsomt styrt, der sendte Fabio Jakobsen i koma, i Polen Rundt 2020. Hans karantæne udløb umiddelbart før Giro-starten, hvor han kørte sig til fire top-ti-placeringer inden sit exit.\n- Tanken er tom\nUd over Groenewegen siger Jumbo-holdet også farvel til David Dekker.\n- Tanken er rimelig tom for dem begge to, fortæller sportsdirektør Arthur van Dongen til holdets hjemmeside.\n- David er neo-pro, og han har aldrig haft 13 løbsdage i træk før, mens Dylan ikke har kørt løb i lang tid før Giroen. Som hold er vi meget tilfreds med deres indsats, men at fortsætte nu vil være for meget for dem. De har brug for hvile, så de kan se frem til de kommende løb, tilføjer sportsdirektøren.\nUd over de to Jumbo-ryttere har Jai Hindley fra Team DSM også trukket sig. Han udgår af årets første Grand Tour på grund af et saddelsår.\nDen 14. Giro-etape er 205 kilometer lang, og da målstregen er placeret på toppen af Zoncolan venter en hård dag for de tilbageværende ryttere.\nEgan Bernal, INEOS Grenadiers\nAleksandr Vlasov, Astana – Premier Tech (+45 sekunder)\nDamiano Caruso, Team Bahrain Victorious (+1:12 minutter)\nItaliensk udbryder henter flot Giro-sejr\nEvenepoel i krise, mens Bernal stråler i Giroen


CTEK XS 0.8 Søvfarvet køb og tilbud, Waveinn\nHvis du står og mangler en CTEK XS 0.8, kan du altid finde den på lager og til den bedste pris. Elektronik udstyr fra mærker som CTEK, er produceret af de bedste materialer. CTEK er eksklusiv design nautisk sport og fiskeri er skræddersyet til dine behov. Så kig igennem vores mange tilbud og se om du ikke kan finde din nye CTEK XS 0.8 i dag!\nBæredygtig CTEK XS 0.8\nAlt i orden, lever op til forventningerne\nprodukt som vist og efterspurgt, levering til tiden\nForhandlerens produkt- og servicegennemgang ...\nEfter bestilling af artiklen om ry og berømmelse vidste jeg, at det var dyrere end en anden, men også i en mere avanceret avanceret teknologi. Løftes straks, bruges straks uden bekymringer. Meget konkurrencedygtige priser og tjenester fra Moardinn, der overholdt de frister, der blev annonceret i dag. Tak og til fremtidige behov.\nFremragende, en af de bedste på markedet.\nDet er den tredje, han købte, for fordi han har flere køretøjer og i mit tilfælde flere motorcykler, er det vigtigt at opretholde opladningen af batterierne og dermed forlænge deres levetid, prisen er højere end andre modeller, men kvaliteten af den efterlader ingen plads. Fremragende.\nFantastisk køb, fantastisk værktøj og kvalitet


Nationalbanken skal være hele nationens bank. – Retsdemokrati\nEt borgerforslag, der desværre ikke er blevet stillet – jeg mangler medstillere.\nDette er et samlet forslag om et opgør med den danske privatisering af pengesystemet. Samfundets pengesystem skal demokratiseres. Samfundets penge skal ikke kunne bruges som et middel til at opnå arbejdsfrie fortjenester til ophobning i kæmpeformuer. Det er et sygt princip, at mennesker skal gældsætte sig med renter og renters rente blot for f.eks. at få en bolig.\nFolketinget igangsætter det forarbejde, der er nødvendig for at få en struktureret reform af pengesystemet. Denne reform bør indeholde i det mindste disse punkter. Der skal nedsættes en kommission til at foretage dette forarbejde.\nDette opgør indebærer flere punkter:\nNationalbanken skal være Statens bank. Statens konti skal oprettes i Nationalbanken, og alle statens pengeforretninger skal klares af Nationalbanken. Danske Bank droppes som samarbejdspartner.\nAlle nemkonti samles i Nationalbanken. Det skal desuden være muligt at oprette andre konti i Nationalbanken.\nNationalbanken skal kunne give rentefrie lån til ethvert formål. Omkostninger ved lånet skal være et fast beløb uanset lånets størrelse.\nNationalbanken skal have eneret til at styre pengemængden i samfundet, for derved sikre sammenhæng mellem tilgængelig købekraft og BNP.\nDette er de første skridt hen imod det rentefrie samfund.\nGenerelle problemer med det privatiserede pengesystem:\nDet faktiske udbud af værdier i samfundet fastlægges af bruttonationalproduktet, der er den samlede værdi af produktion og tjenesteydelser. Det årlige BNP er det samlede årlige beløb til rådighed for den danske samfundsøkonomi. Det er derfor logisk, at den samlede købekraft bør afspejle størrelsen af BNP; den sidste skal være bestemmende for den første.\nNominelt har Nationalbanken eneret til at sætte købekraft til rådighed for borgerne i kraft dens eneret til at trykke penge. Men reelt er der flere kilder til penge end Nationalbanken. Hver gang en bank eller et andet finansinstitut giver lån til en borger, skaber finansinstituttet sin egen valuta, som ganske vist har samme navn, ved rent digital at skrue op for beløbet på låntagerens konto. Men dette fiktive beløb skal betales tilbage med penge taget fra låntagerens egen arbejdsindsats eller investering, dvs. finansinstituttet stikker sugesnablen ned i samfundets BNP for at få dækket et tab, de reelt ikke har, blot ved digitalt at forøge den samlede købekraft midlertidigt indtil hovedstolen er betalt tilbage, for derefter at skumme fløden takket være lånets samlede renter og andre rentebaserede omkostninger.\nDet minder meget om bitcoinsystemet og andre digitale, eller mere præcist, virtuelle valutaer.\nFinanskrisen, der startede i 2007/08, har medført, at det generelle renteniveau er meget lavt, sågar negativt. At det er lavt er en udmærket ting – det burde faktisk være nul – men at det bliver negativt er et kæmpeproblem. Private banker låner penge af nationalbanken til en negativ rente. Det kræver de så finansieret af deres egne låntagere, ved at kræve betaling for indestående på konti. Bankerne stikker med andre ord endnu en sugesnabel ned i menneskers lommer for at finansiere et pengesystem, der er styret af finansinstitutioners gældsætning af mennesker.\nStaten kræver, at alle danskere har en nemkonto i en privat bank. Vi er med andre ord tvunget til at stille vore penge til rådighed for et privat styret pengevæsen, der er domineret af lysten til at opnå spekulative, arbejdsfrie fortjenester. Desuden har der været enorme problemer med identitetstyveri og fremmed overtagelse af personers nemkonti. Systemet inviterer til svindel, og det er så nemt; når først identiteten er stjålet har tyven kontrol over ofrets nemkonto og kan placere den i enhver privat bank.\nPengesystemet er reelt baseret på gæld. Det er bankernes gældsætning, der bestemmer den tilgængelige købekraft. Langt størstedelen af de tilgængelige penge står på mennesker bankkonti, og er dermed kontrolleret af det private finanssystem.\nNår der er samfundskriser, er private banker så dybt indgroede i samfundsøkonomien, at de får statsstøtte fra skatteyderne for at beskytte dem mod konsekvenserne af deres egen finansielle uansvarlighed, angiveligt for at beskytte indlåneres indestående. Kriserne opstår typisk ved at ejendomsspekulation gradvist skruer op for ejendomspriser, og derved belåning, indtil lånene overstiger ejendommenes reelle markedsværdi. Derved opnås enorme arbejdsfrie, spekulative gevinster. Det er bankernes kunstige og selvskabte behov for kunstige penge, der skaber finanskriserne.\nDet er ofte finansinstitutter, der har skylden for disse kriser, og skaber de problemer, der gør det svært og meget dyrt for den produktive økonomi at løse kriserne. Den spekulative økonomi flyder altid ovenpå efter sådanne kriser, betalt af den produktive økonomi, ikke mindst skatteyderne.\nLøsningen er et opgør med det privatiserede pengesystem:\nDet handler overordnet om at få pengesystemet demokratiseret, dvs. under folkets kontrol, og væk fra den kontrol, der udføres af privat aktører, der lader sin økonomi været domineret af spekulative tiltag. Samfundet skal ikke kun været rentefrit, men også fri for økonomisk spekulation og arbejdsfrie fortjenester.\nStaten skal ikke bruge en privat bank som sin bank – i Danmarks tilfælde er det Danske Bank, der er statens bank. Dette samarbejde skal ophøre, og i stedet skal staten have sine konti i Nationalbanken og alle statens pengeforretninger skal udføres af Nationalbanken.\nAlle danskeres nemkonti skal oprettes i eller flyttes til Nationalbanken. Det vil med et hug undergrave identitetstyves muligheder for at tjene penge på deres ofre. Danskerne skal desuden have tilbuddet om andre kontotyper, herunder budget- og opsparingskonti, i Nationalbanken.\nNationalbanken skal kunne give rentefrie lån til ethvert formål. Der skal selvfølgelig betales omkostninger for at få et lån, men disse omkostninger skal være et fast beløb, og ikke vis procentdel af lånets størrelse. Nationalbanken må kun udlåne penge den har i forvejen.\nNationalbankens eneret til at trykke penge skal udvides til en eneret til at skabe købekraft. Private banker vil stadig have muligheden for at udlåne penge, men kun penge de i forvejen har på samme måde som Nationalbanken. Private digitale valutaer, inklusive private bankers kunstigt opskruede indestående og f.eks. bitcoins, forbydes. Enhver økonomisk aktivitet, der finansieres af sådanne digitale valutaer skal kriminaliseres.\nDette betyder ikke at alle penge skal trykkes på papir eller præges i metal. Men det betyder, at digitale kroner skal oprettes og detailstyres af Nationalbanken.\nDette forslag hænger nøje sammen med et andet borgerforslag: ID: FT-08521 – Samfundssind – Det vi deler med hinanden (borgerforslag.dk). Det forslag handler om at vi alle skal deles om de værdier, som samfundets udvikling skaber ved den produktive del af økonomien, som et resultat af den samlede økonomiske aktivitet i samfundet. Men vi skal ikke kun deles om samfundets fælles udbytte, men også om at sikre stabilitet i balancen mellem den produktive økonomi og den tilgængelige købekraft. Her er det nødvendigt med det rentefrie samfund og det demokratiserede pengesystem for at styre graden af gældsætning. Derfor dette forslag om at gøre Nationalbanken til hele nationens bank med rentefri gældssætning.\nDen omlægning af skattesystemet, der foreslås i ”Samfundssind – det vi deler med hinanden”, er en forudsætning for et effektivt opgør med den spekulative del af økonomien.


Skybrud på vej for tunge IT-systemer | Berlingske Business\nFredag d. 06. februar 2015, kl. 08.00\nMindre og mellemstore virksomheder begynder at køre software, som styrer deres virksomhed, over nettet. Internationale giganter rykker ind og presser skandinaviske softwareproducenter. Foto: ROSLAN RAHMAN\nMindre og mellemstore virksomheder begynder at køre software, som styrer deres virksomhed, over nettet. Internationale giganter rykker ind og presser skandinaviske softwareproducenter.\nDen dér sky...?\n»Cloud computing« er et begreb opfundet af IT-verdenen. Her har man altid på diagrammer tegnet det store sammensurium af dataforbindelser som en sky – grå og uigennemsigtig – hvor alt det tekniske sker inde bagved.\nBegrebet dækker dog blot over internetbaserede tjenester. Dropbox, Apple iCloud og Microsoft OneDrive er eksempler på netlagertjenester, hvor data lagres på servere hos de pågældende selskaber i stedet for på en lokal, egen PC eller ekstern harddisk. Postprogrammerne Googles Gmail og Microsofts Hotmail/Outlook er eksempler på programmer, som ikke er installeret på PCen/tavle-PCen/telefonen, men kører via netforbindelsen direkte fra Googles og Microsofts servere.\nFordelene ved netbaserede tjenester er, at andre tager sig af det tekniske, man kan hurtigt tilkøbe mere plads/flere programmer (eller trappe ned), data kan tilgås fra enhver internetforbindelse, og sammenlagt er det ofte billigere end selv at stå for det.\nBekymringen går på IT-sikkerheden og beskyttelsen af de ofte meget fortrolige data, hvor de fysisk opbevares, og hvor nemt det senere måtte være at skifte leverandør.\nVirksomhedernes gradvise udskiftning af deres IT-systemer nede i kælderen og software, der skaber lynhurtigt overblik, til programmer og datalagre over internetforbindelsen rummer massevis af udfordringer – også for de primært skandinaviske softwareselskaber, som i dag leverer de brede systemer men nok fremover skal indstille sig på at gå efter bestemte brancher, efterhånden som de store, internationale spillere rykker ind.\nDet viser en stor kortlægning, som rådgivnings- og konsulenthuset Herbert Nathan & Co. har foretaget af netbaserede, såkaldte ERP-systemer – software, som virksomheder bruger til planlægning, indsamling af her-og-nu-overblik og forudsigelser af forretningsbetingelser fremover på baggrund af hurtige analyser af store mængder af data.\nHvor de helt små firmaer, mikrovirksomhederne med op til ti ansatte, for længst har taget netbaserede regnskabs- og bogføringssystemer til sig, begynder de mindre og mellemstore virksomheder nu at røre på sig.\n»Et kvalificeret bud er, at maks. ti til 20 procent af disse virksomheder i dag er i gang med skytjenester, så det er i sin vorden, men det bliver stort – alle forudsætninger er til stede. Men det er ikke totalt ukompliceret, og det skal man være opmærksom på som køber. Det dækker over mange mejeriprodukter. Alt kommer fra koen, men noget er ost, noget yoghurt og noget sødmælk. Alle tilbyder cloudløsninger, men det er på en meget forskellig måde,« siger Peter Ulka, partner i Herbert Nathan & Co. og medforfatter til analysen,« ERP cloud solutions in Scandinavia«.\nDer findes omkring 40 netbaserede ERP-systemer på det skandinaviske marked, hvoraf de 14 er målrettet mellemstore og store virksomheder, og hvor langt størstedelen af systemerne udvikles i Skandinavien. Nogle systemer er »født« på nettet, mens de klassiske systemer snarere tilpasser sig nye tider og føjer nye netfunktioner på.\n»De klassiske systemer har ekstremt megen funktionalitet, udviklet gennem årene ud fra »stamfaderen«. Mange af de fødte netsystemer har ikke mange år på bagen, det ældste vel 15 år, og mængden af funktionalitet er derfor mindre men vokser,« forklarer Peter Ulka.\nOg dermed ændres hele markedet.\n»Når IT-systemerne ikke længere står i kælderen, er der ikke brug for samme nærhed til leverandøren. Mange har købt sin IT af en lokal leverandør, men når infrastrukturen nu ligger i skyen, er det ligegyldigt, om den leveres fra København, Horsens eller Nordtyskland. Markedet bliver derfor mere internationalt, og de store, internationale spillere går ind og presser de lokale. Software handler om volumen: Man skal have mange kunder for at kunne levere billigt. Det får mange skandinaviske softwareleverandører til at specialisere sig og finde konkurrencekraften i brancherettede systemer,« siger Peter Ulka og nævner en skandinavisk brancheløsning til bedemænd som eksempel på en succesrig satsning.\nHan forventer derfor, at hele markedet bliver større for leverandørerne, hvilket kan føre til flere ansatte.\n»De traditionelle IT-opgaver flyttes fra virksomhederne selv til leverandørerne, så alt i alt, tror jeg, det vil give mere forretning. Samtidig får det konsekvenser for partnerstrukturen på markedet. Microsoft har f.eks. aldrig været særligt tæt på slutkunden, fordi man sælger gennem partnere. Men når infrastrukturen fremover leveres af Microsoft, kommer der en direkte relation til slutkunden. Alle, der hidtil har lavet systemtilpasninger, skal så i stedet lave forretningsrådgivning,« siger Peter Ulka.\nHan tror dog, at der går en rum tid, før flertallet af små og mellemstore virksomheder har omstillet sig til netbaserede IT-systemer. Der går typisk ti år mellem, at virksomheder skifter IT-systemer ud.\n»IT-sikkerheden spiller også helt klart ind. Jeg har mødt virksomhedsledere og -ejere, som ikke vil lægge deres data ud, fordi de finder det alt for risikabelt. Det ændrer sig dog nu. For leverandørerne er det liv og død, at sikkerheden er i top. De er professionelle leverandører og gør alt, hvad de kan, så virksomhederne bør umiddelbart forvente bedre sikkerhed her, end hvad de selv har kunnet levere før,« siger Peter Ulka.


Adoption: Adoption, hvordan fungerer det? - Velfærd - 2022\nGenerelle betingelser for vedtagelse\nI Frankrig er der visse betingelser for at adoptere et barn. Hvis adoptereren er single, er han under 28 år gammel. Når adoptionsansøgningen kommer fra et ægtepar, skal det have været i mindst 2 år, medmindre begge ægtefæller er over 28 år.\nMed hensyn til barnet, der skal adopteres, skal han være under 15 år og have været indkvarteret i adoptantens hjem i mindst 6 måneder på adoptionstidspunktet. Hvis han er over 13 år, skal han personligt samtykke til vedtagelsen.\nVedtagelsesproceduren består af to trin. Den første er at få en godkendelse, der vil blive udstedt efter evaluering af betingelserne for modtagelse på familie-, uddannelses- og psykologisk niveau. Til dette anbefales det at henvende sig til det almindelige råd for afdelingen for adoptivforældres bopæl (Socialhjælp til barndommen). Når godkendelsen er opnået, er det nødvendigt at indgive en ansøgning til High Court (TGI) for at få vedtagelsesdommen enten plenarmødet eller enkel.\nVedtagelse af plenarmødet\nSom en del af en fuld adopsion brydes båndene med oprindelsesfamilien. Det adopterede barn får en ny filiation, der erstatter den oprindelige. Der oprettes et nyt fødselsattest, og forældremyndigheden overdrages udelukkende og integreret til adoptivforældrene.\nDet adoptivbarns oprindelige familienavn erstattes af det eller de adoptivforældres (e) adoptivforældre. Når en af dem er af fransk nationalitet, erhverver det adopterede barn automatisk denne nationalitet.\nSom en del af en adoption foretaget af en enkelt person, hvis han bliver gift senere, kan hans ægtefælle adoptere barnet. I dette tilfælde er betingelsen for alder (28 år) ikke påkrævet, heller ikke ansøgningen om godkendelse eller modtagelse af barnet i mindst 6 måneder. På den anden side skal aldersforskellen mellem barnet og ægtefællen være mindst 10 år (undtagelser er mulige).\nDet sande svar\nCopyright 2022 \_ Adoption, hvordan fungerer det?...


Uncategorized 3 - Taastrupspejder\nOpslået på 20/04/2019 30/04/2019 fra admin\nOnsdag d. 24/4 holdt vi Skt. Georgs parade for hele gruppen, hvor vi bl.a. uddelte årsstjerner til alle de spejdere, som har været hos os mere end et år ⭐⭐ Spejderne var mødt op i deres pæneste spejderuniform, da det også er dagen, hvor vi får taget gruppebilleder. Vi sluttede mødet af med sang omkring […]\nUncategorized Efterlad en kommentarpå Skt. Georgs parade\nOpslået på 20/04/2019 13/11/2019 fra admin\nFamiliespejder er for børn, som endnu ikke er begyndt i skole, og deres forældre. Til familiespejder deltager både børnene og deres forældre i aktiviteter ude i naturen.Aktiviteterne vil primært være målrettet 3-6 årige – men alle er velkomne til at komme og være med uanset alder, bopæl eller spejdererfaring!. Familespejder holder møde en søndag, en […]\nUncategorized Efterlad en kommentarpå Familiespejder\nOpslået på 07/02/2016 07/02/2016 fra admin\nVi vil på vegne af KFUM spejderne, Natur og Ungdom og Ungdommens Røde Kors gerne inviterer alle børnefamilier i Høje Taastrup med til leg i naturen – det er helt gratis, og kræver ikke tilmelding. Vi leger i og med naturen, når vi laver fuglefoder eller leger naturbingo. Vi laver pandekager over bål, til både […]\nUncategorized Efterlad en kommentarpå Naturliv for småbørnsfamilier


Har min datters far ret til at deltage i arrangementer i børnehaven?\nJeg har den fulde forældremyndighed over vores datter på 4½ år. Og jeg ønsker ikke at hun skal sidde midt i et meget konfliktfyldt forhold, og ønsker derfor slet ikke at et arrangement i børnehaven bliver præget at en dårlig stemning, så for at undgå dette ønsker jeg ikke, at begge forældre er til stede samtidig.\nTidligere har dette dog også være praktiseret, således at når arrangementer faldt på samværsdage, kom jeg ikke til arrangementerne, men siden sidste jul har min datters far forsøgt skabt hvert arrangement til et konfliktfelt, således at han siger at han vil møde op til arrangementer, hvor han ikke har samvær.\nHar min datters far ret til at komme til arrangementer og møder i børnehaven og senere skolen uden mit samtykke?\nJeg vil endvidere også gerne vide om den forælder, der ikke har forældremyndigheden, har ret til personligt at deltage i møder?\nOg om dette i så fald kan siges at være gældende om arrangementer?\nJeg vil også gerne vide om der skelnes mellem retten til at deltage i arrangementer og møder, der falder sammen med samværsdage?\nJeg vil også gerne vide om der er regler for hvordan en given orientering skal foregå?\nDin datters far har ret til at deltage i arrangementer i børnehaven, selv om han ikke har del i forældremyndigheden, og uanset om arrangementet holdes på et tidspunkt, hvor din datter ikke er på samvær hos sin far.\nDer er ikke forskel på møder og andre arrangementer, ligesom der ikke er forskel på om de falder på en samværsdag.\nDin datters far har derimod ikke ret til at deltage i møder vedrørende dit barns trivsel – eksempelvis forældrekonsultation vedrørende barnet og møder om, at der er behov for en særlig indsats i forhold til barnet, medmindre du samtykker heri.\nDen forælder, der ikke har del i forældremyndigheden, har ret til en orientering om barnets standpunkt og ret til at få udleveret dokumenter om barnets forhold. Orientering forudsætter, at forælderen selv retter henvendelse og beder om en udtalelse - der er altså ikke noget krav til institutionen om, at man derfra på eget initiativ skal orientere forælderen.\nDer skal således ikke ske løbende orientering, og en stående anmodning om generelt at blive orienteret skal ikke imødekommes.


Svinemælk - Sonchus\nForside > Svinemælk - Sonchus\nNavnet svinemælk antyder, at planterne tidligere har været anvendt som svine- og kreaturfoder. Både de enårige og flerårige arter optræder som besværlige ukrudtsplanter i marker og haver. Det er store, grove planter med høvlformede. randtornede blade og skøre stængler, der indeholder mælkesaft. De gule kurvblomster har et kurvdække med taglagte skæl. Frøene er forsynet med snehvide fnok og spredes af vinden over store afstande.\nRu svinemælk (Sonehus asper) er en enårig eller toårig ukrudtsplante med tornede blade.\nAgersvinemælk (Sonehus arvensis) har et vidt forgrenet system af underjordiske udløbere, der er så skøre, at de let knækker under lugearbejdet; en enkelt lille rodstump er nok til at danne en ny plante. Planten kan blive 120 cm høj. Den har flerfligede blade og store, gule kurvblomster; blomsterstilke og kurvsvøb er tæt besat med kirtelhår. Ligesom mælkebøtte indeholder hele planten rigelig mælkesaft. Den blomstrer i juli-august og findes især på gødningsfattig jord, i naturen også i kratskove og langs stranden. I haven bekæmpes den ved opsamling af alle rodstumper i forbindelse med en skrællegravning eller en let gravning med gravegreb.\nAlmindelig svinemælk (Sonehus oleraceus) er ikke så voldsom en ukrudtsplante som agersvinemælk. Den er i modsætning til denne kun enårig og spredes ved frø, som spirer sent på sommeren. Den bliver 30-80 cm høj med skøre, saftige stængler og blade, som indeholder mælkesaft; bladene er fjerfligede med et stort endeafsnit. Kurvblomsterne er små, rent gule og savner kirtelhår; de er fremme fra juni til september. Denne svinemælk bekæmpes let med en lugehakke, før frøene er modne.\nKærsvinemælk (Sonehus palustris) er en af vore største vildtvoksende stauder; den ugrenede, gulgrønne stængel bliver 1-2 m høj. De lysegule kurve er samlet i en halvskærmformet kvast i spidsen af stænglen og blomstrer i juli-august. Den vokser i rørsumpe og nær kildevæld på strandklinter og breder sig ved indtil 5 cm tykke, lange rodstængler.\nRu svinemælk (Sonehus asper) ligner almindelig svinemælk, men har stive, glinsende blade med fine torne i randen. Den er en- til toårig og findes mest på dyrket jord.\nForrige: Svaleurt - Chelidonium majus. Næste: Svinemælk - Soncus oleraceus\n• Husfred - Soleirolia soleirolii


Når Netflix ikke er nok | Randers Bibliotek\nOnline foredrag, interviews og dokumentarer der udvider dit perspektiv\nEller sagt på en anden måde; jeg kan ikke spise flødeboller hele tiden. Nogle gange har jeg desperat brug for rugbrød – eller måske stenbiderrogn.\nHeldigvis er der muligheder på det store dejlige internet, der kan forsyne en med lige det, man har lyst til nu. Jeg har flere favoritsites, jeg besøger, når behovet melder sig.\nHvis jeg vil overraskes over et nyt perspektiv at se livet på eller lære noget nyt, så kaster jeg mig over TED. TED er en platform, hvor man kan opleve korte foredrag, som har været holdt for et live publikum på TED konferencer rundt om i verden. Man kan høre om alt fra klimaforandringer til psykiatri eller kreativitet.\nDu finder TED her\nPå Det Kongelige Biblioteks mediekanal kan man finde optagelser af afholdte arrangementer på Den Sorte Diamant. Det er arrangementer om bl.a. litteratur, politik og kunst. På min liste over det næste jeg skal se, er interviewet med Chimamanda Ngozi Adichie og foredragsrækken "A room of one's own".\nDu finder Det Kongelige Biblioteks mediekanal lige her.\nDet tredie sted er Louisiana Channel, som jeg først lige har fået anbefalet i DR2 bringer kulturen ud. Også her handler det om litteratur, performance og kunst. Her er det ikke (kun) optagede liveevents men også dokumentarer om de forskellige emner. Det gør det lidt mere levende, men nok ikke mindre nørdet.\nFind Louisiana Channel lige her.\nFor mig handler det om nørdet fordybelse, om at lytte og tænke efter. Men også om at høre og se noget, jeg ikke kan gætte slutningen på, som fortæller mig ting, jeg ikke nødvendigvis vidste på forhånd – bortset fra når jeg genser bestemte videoer, naturligvis.\nUdvidet artikel oprindeligt skrevet af Ulla Stangerup, Hillerød Bibliotekerne.\nForedrag om sci-fi-film gone bad\nNår fremtidsforskerne (læs: filmfolkene) rammere forbi skiven\nHør de ægte randrusianske nørder fra Inferno.\nNy dato: Lad outsiderkunsten blomstre i Randers\nTemaaften om handicappedes outsiderkunst i Randers\nJesper Skibby er kendt som cykelsportens humørfyldte drengerøv, der kunne levere sjove og kække svar\nNy dato: Autismeforedrag\nHør om, hvordan det er at have tre delebørn med autisme - og selv have diagnosen\nLikvideringscentralen på Kristrupvej\nKom til foredrag med den prisbelønnede historiker og journalist Niels-Birger Danielsen, der er aktue\nHør hende fortælle om sin roman på Randers Bibliotek 5. november 2020


Gør-det-selv-lyskasse: Sådan bygger du selv det smarte blikfang | Bosch DIY\nGør-det-selv-lyskasse: Sådan bygger du selv det smarte blikfang\nEn lyskasse kan lynhurtigt forvandles til en juledekoration.\nPå Instagram er den en lille stjerne: Lyskassen. Det, man før især kunne se ved indgangen til biografer og koncertsale, bruges nu som dekorations-highlight i stuer og soveværelser. Den er ikke kun egnet til at iscenesætte citater, men bliver også lynhurtigt til en juledekoration. Vi viser dig, hvordan du selv helt enkelt bygger den trendy lyskasse af en billedramme.\nEn dyb billedramme: F.eks. 30 x 30 cm (LxB)\n2 ark kraftigt, hvidt tegnepapir i samme størrelse som rammen\n3 - 4 hvide klemmeskinner fra boghandlen eller hvide plastiklister fra byggemarkedet: Tre gange samme længde som billedrammen er bred\n1 lyskilde: F.eks. en lille lyskæde eller et LED-bånd\nBogstaver til lyskassen\nEn dyb billedramme bruges som udgangspunkt for gør-det-selv-lyskassen.\nDu skal bruge: Billedramme\nÅbn billedrammen, og tag forsigtigt glasset ud. Til det næste trin skal du bruge glasset og rammens bagside.\nDu behøver ikke at købe en ny billedramme for at lave lyskassen. Du kan også genbruge vinkasser eller andre kasser og æsker som lyskasser. Her skal du dog også bruge hobbyglas for at få din kasse til at lyse.\nLim papiret på\nFordel varmlimen regelmæssigt på bagsiden af billedrammen, så papiret ikke bliver for opblødt.\nDu skal bruge: Limpenne og limpistoler, Klebesticks, 2 ark tegnepapir\nLim det ene ark tegnepapir på rammens bagside og det andet ark på glasset indefra. Fordel kun en smule lim i hjørnerne, som forsvinder bag rammen.\nLED-båndet eller lyskæden fastgøres rundt langs kanten af billedrammen.\nDu skal bruge: Limpenne og limpistoler, Klebesticks, LED-bånd eller lyskæde\nNu får din gør-det-selv-lyskasse sit lys. Her lægger du glasset, hvor tegnepapiret er limet på, ind i rammen. Herefter kommer LED-båndet eller lyskæden. LED-båndet eller lyskæden fastgøres med varmlim. Her begynder du forneden i midten af rammen og limer båndet eller lyskæden rundt i rammen. Lav et lille mellemrum til strømkablet.\nKabelkanalen saves forneden i midten af billedrammen.\nDu skal bruge: NanoBlade-save, arbejdshandsker, Ørepropper, beskyttelsesbriller, skruetvinger\nFor at din lyskasse også kan lyse, og du let kan tænde og slukke den, skal den have en kabelkanal. Her saver du et lille indhak i billedrammen. Når du gør dette, skal du fastgøre billedrammen med skruetvinger, så den ikke kan rutsje, mens du saver. For at save sikkert er det bedst, hvis du bruger handsker, høreværn og beskyttelsesbriller. Nu kan du sætte bagsiden ind i rammen og lukke den igen. Strømkablet til lyset kommer ud forneden i midten.\nSav bogstavlisterne til\nSav klemmeskinnerne til, så du kan fastgøre bogstaverne på din lyskasse.\nDu skal bruge: NanoBlade-save, arbejdshandsker, Ørepropper, beskyttelsesbriller, tommestok, Schraubzwingen, billedramme, klemmeskinner\nBogstavlisterne limes på glasset udefra. Mål først glassets længde, og overfør målet til dine klemmeskinner eller plastiklister. Klem dem fast med skruetvingerne, og sav dem over ved den afmærkede linje.\nLim bogstavlisterne på\nDu bør kun komme en smule lim på for at undgå, at den løber.\nLim nu de tilskårne lister på glasset med ens mellemrum. Mellemrummene afhænger af størrelsen på bogstaverne til lyskassen. For at forhindre at limen løber og drypper på glasset, skal du kun komme en smule lim på midten af listen.\nLimen skal naturligvis kommes på bagsiden af listen!\nI det sidste trin skal du blot arrangere bogstaverne, og så er lyskassen færdig!\nDu skal bruge: Bogstaver\nNår limen er tørret, er lyskassen klar til brug. Nu skal du blot dekorere med bogstaverne – f.eks. med et passende citat eller en sætning om årstiden. Tænd, læn dig tilbage, og nyd det fantastiske blikfang!


Tradingplan uge 6 - Korrektion i aktieindeks - DaytraderLand - Learn How To Make Money on Daytrading\n7. February 2017 12. April 2017 Gustav Mejlvang Aktuelle analyser.dk, Webinar.dk\nHej tradere. Så fik vi vi januar asfluttet og vi kan nu tage hul på 2. måned i 2017.\nHerunder er min tradingplan for denne uge med mulige setups. Husk, at dette kun er til inspiration og ikke skal ses som anbefalinger.\nHer er tradingplanen som video\nOg herunder er den på skrift.\nGenerelt ser det ud til at vi skal have en korrektion i aktieindeksene, men især i DAX og Dow Jones.\nSom sagt så ser det ud til at vi skal have en korrektion, og jeg kigger efter 11425 som et muligt target for swing short handler. Dog er der ikke noget setup i skrivende stund.\nVi har en Inside Bar på ugegrafen fra i sidste uge som vi har brudt toppen af. Indtil videre ser det ud til at det breakout er fejlet og “path of least resistance” ser ud til at være nedad. Kan vi bryde under støtteniveauet i 20003 vil jeg gå short på en retest af dette niveau med et target i 19850.\nMetallerne ser ud til at fortsætte deres opadgående trend, mens der på olien er en mulig korrektion på vej.\nGuld er brudt op fra et stort modstandsniveau og ser ud til at skulle en stige en del denne uge. Jeg har dog et Mean Reversion setup, hvis vi skulle stige op til 1253,1 vil jeg gå kort med et stop i 1259.6 og target i 1241.2 (se videoen for yderligere uddybelse).\nVi ligger i toppen af et modstandsniveau på dagsgrafen og kursen ser for mig rigtig “tung” ud. Jeg har pt en short ordre aktiv hvis vi skulle komme op til det tidligere støtteniveau i 53.57. Det tror jeg dog ikke vi gør, men hvis vi gør vil jeg gå kort. Eventuelt vil jeg gå kort på retesten af et nyt niveau under markedet (evt. 52.9).\nDet er helt samme mønster som på guld. Jeg har en short ordre liggende oppe i 18.4 med stop i 18.57 og target i 17.99.\nFlere valutapar er brudt ud fra deres trading ranges og det ser lovende ud med muligheder for ugen her.\nEfter vi brød støtteniveauet i 86.08 var jeg interesseret i at gå med trenden og sælge et pullback. Jeg tror vi i løbet af ugen skal ned og teste 85.18 som minimum.\nNZDUSD ser virkelig ud til at skulle bryde op fra det nuværende modstandsniveau (0.7327). På dagsgrafen har vi lukket over trendlinjen, og i dag (mandag) har vi dannet en dobbelt Inside Bar på dagsgrafen. Kan vi få et bullish breakout vil jeg helt sikkert kigge efter en købsposition på et pullback.\nVi har et okay niveau i 1.3035 som sagtens kunne give et bounce inden vi eventuelt skulle videre ned. Dog vil jeg gerne have, at vi er forbi Dagens Nedre ATR hvis jeg skulle købe niveauet. Så hvis vi er det er det et købssetup for mig, med stop i 1.302 og target i 1.3073.\nGenerelt ser jeg dog dollar-svaghed for ugen, derfor skal jeg have lidt ekstra confluence for at kunne retfærdiggøre et kortsigtet køb.\nUSDJPY er det sidste setup på min liste. Vi har brudt et vigtigt støtteniveau i 112. Jeg går short hvis vi kan komme tilbage til 111.99 med et stop i 112.36 og target i 111.26.\nGod handelsuge alle sammen!


Præfixet 0358 er områdenummeret for Deniliquin, Shepparton. For det fiktive telefonnummer 4440400 og er forvalg / områdekoden 0358, det nummer, der skal ringes op, er 0358 4440400. Og Deniliquin, Shepparton ligger i Australien.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 4440400 er forvalg / områdekoden 0358 (Deniliquin, Shepparton) og Landekode 0061, det nummer, der skal ringes op, er 0061 358 4440400. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 0358 – selvfølgelig også ringes op.\nHvis du er uden for Australien, og du vil ringe til en person i Deniliquin, Shepparton, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Australien er +61 (0061), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Deniliquin, Shepparton, skal du prefikse personens telefonnummer med +61 358. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 4440400 er forvalg / områdekoden 0358 (Deniliquin, Shepparton) og Landekode 0061, det nummer, der skal ringes op, er 0061 358 4440400.


Lykken er -20° og godt selskab | Det Danske Spejderkorps\nLykken er -20° og godt selskab\nAt tage flere af sted på kursus er en oplagt måde at få fede oplevelser og sikre sig, at ens færdigheder kan bruges med andre fremover, fortæller Mads Godvin Jensen, der i 2014 tog på Vinterfjeldkursus for anden gang med seks gode venner.\nSnehule, stålkant, læmur, vindsæk. Vinterfjeldet har sit helt eget sprog. I 2013 var Mads Godvin Jensen på Vinterfjeldkursus for at udvide sit ordforråd og lære at begå sig på vinterfjeldet. I januar 2014 tog han igen af sted på samme kursus, men denne gang med seks gode venner fra Birkegruppen. Hvorfor? Dels for at runde færdighederne på fjeldskiene af. Dels for at være der, mens fremtidige turmakkere lærte vinterfjeldets sprog og rutiner. Og dels for at dele en virkelig fed kursusoplevelse med gode venner.\n”Der havde været snak i krogene om, at flere fra gruppen ville af sted på vinterfjeldkursus. Det satte tankerne i gang om selv at tage af sted igen. Det ville være fedt at være på kursus med nogle af de mennesker, som jeg gerne ville på tur med senere”, siger Mads Godvin Jensen, der derfor pakkede ski og sneskovl og tog mod Hardangervidda for endnu engang at prøve kræfter med det norske højfjeld.\nOg ifølge Mads Godvin Jensen giver det rigtig god mening at være flere af sted på kursus fra samme gruppe. Især når der er tale om et færdighedstungt kursus som Vinterfjeldkursus. De fælles oplevelser betyder, at man kommer til at kende hinandens niveau og allerede har skudt sig ind på hinanden, når man siden skal prøve færdighederne af.\nDerudover er der naturligvis en betydelig social dimension ved at tage på kursus sammen med gode venner. Ikke mindst når kurset indbefatter at sove sammen i snehuler og okse op ad stejle sneskråninger. ”Det er en stor tidsinvestering at tage på kursus. Derfor er det også meget rart, når man ved, der er nogle mennesker, man svinger sammen med. Noget af det fede ved at tage på kursus er at møde nye, spændende mennesker, men det er også fedt at vide, at nogle af dem skal du faktisk ses med igen næste uge”, siger Mads Godvin Jensen.


Projektledelse er vejen fremNew Clear Media\nHvor mange gange har man ikke siddet med idéen til et projekt, fuldstændig høj på drømmen om dets realisering, for blot øjeblikke efter at dale ned i tvivlsspørgsmål? Hvis man endelig tager det næste skridt og påbegynder en realiseringsplan, hvor mange gange har man så ikke måttet smide det hvide håndklæde i ringen, fordi processen har været ødelæggende eller i hvert fald ufrugtbar? Den rette projektledelse er essentiel for et frugtbart projektforløb, hvor man kommer i mål og ser idé materialisere sig i det virkelige. Og hvor mange gange har man ikke drømt om at nå dertil?\nI mål med projektledelse\nHeldigvis er der kommet et hav af kurser, seminarer og uddannelser med fokus på netop projektarbejde, hvor lederdelen naturligvis er én af de drivende forcer. Man kan ikke forvente at et projekt bare flyder, hvis man ved projektrealiseringens begyndelse går planløst i gang. Et projekt kræver klog uddelegering af arbejdsopgaver og megen tanke på, hvordan man bygger bro mellem forskellige mennesker tilknyttet projektet. Desuden skal man som leder have indsigt i et projekts forskellige faser, således at man ikke springer noget over, gør tingene i en ufordelagtig rækkefølge eller strander helt, fordi man ikke har vidst, hvordan man skulle gribe noget an. Idéer er ingenting uden den rette indsats. Hvis man vil befri dem fra mørket inde i ens hoved, så skal man vide, hvad man gør. Som allerede nævnt er der megen hjælp at hente fra diverse udbydere af kurser og uddannelser, nogle mere kvalificerede end andre. Man kan f.eks. tage efter- og videreuddannelser i projektledelse på VIA University, hvor de tilbyder lidt forskelligt. Grunden til at VIA fremhæves er for den vægt, de lægger på kvalificeret undervisning, hvor man virkelig lærer projektledelse fra A-Z. Det sker både gennem oparbejdet af en teoretisk baggrund og gennem arbejde med praktiske cases – reelle projekter.\nLæs meget mere om projektledelse her


Adielsson kører Staro McMillan » TRAVSERVICE\nAdielsson kører Staro McMillan\nDet bliver den svenske topkusk, Erik Adielsson, der kører Staro McMillan i stedet for Steen Juul i onsdagens Derbyprøve på Jägersro.\nMen Steen Juul på sidelinjen skulle Søren Kolberg finde en ny kusk til sit svenske derbyhåb, Staro McMillan og valget faldt på Erik Adielsson.\n-Det er en af Sveriges allerbedste kuske, og jeg valgte ham selv om jeg godt ved at han i en anden Derbyprøve skal køre en af de helt store favoritter til derbysejren, Attraversiamo, og derfor ikke vil kunne køre Staro McMillan i Derbyet, siger Søren Kolberg.\n-Det er mit mål at få Staro McMillan til start i det svenske Derby, og hvem der så i givet fald skal køre ham der, ja, det må vi tage til den tid. Vi kan jo også håbe, at Steen Juul bliver klar igen, siger Søren Kolberg.\nDa Steen juul måtte melde fra den 30. juli som kusk bag Staro McMillan til et løb på Jägersro overtog Ken Ecce køreturen og vandt en meget sikker sejr.\n-Jeg har kun grund til at være tilfreds med det løb Ken Ecce gav Staro McMillan, og han var da også inde i overvejelserne da jeg nu skulle have ny kusk igen, siger Søren Kolberg videre.\n-Når det blev Adielsson, så er det fordi løbet er i Sverige, og for Adielsson er det hjemmebane, siger Søren Kolberg.\n-Staro McMillan er i øvrigt så klar som han kan være. Han gik sine sidste intervaller på min træningsbane herhjemme i lørdags, og hans puls var lige, hvor den skulle være efter træningen, så vi er klar, slutter Søren Kolberg.