Ina Bruhn - Hestene på ponygården 3 - Maja og Dancer - (læseprøve) by Rosinante & Co - issuu\nhestene på ponygården · 3 Maja & Dancer\nAf samme forfatter: Anna for altid Den anden bror Dame, knægt, joker Ditte & Lady (Hestene på Ponygården 1) Gennem nattens gader (Genstart 1) I år er alting anderledes Min fucking familie Ordenen (i samarbejde med David Meinke og Caroline Ørsum) To skridt og et lysår Under englens vinger (Genstart 4) Sofie & Alvar (Hestene på Ponygården 2)\nIna bruhn Ina bruhn\nHestene på Ponygården 3. Maja & Dancer © Ina Bruhn og Høst & Søn/rosinante & co, København 2014 1. udgave, 1. oplag, 2014 Omslag: Alette Bertelsen, Aletteb.dk Videoproduktion: Martin Reinhard, www.martinreinhard.com QR-indhold: Høst & Søn Bogen er sat med Utopia hos Christensen Grafisk og trykt hos Livonia Print, Riga ISBN 978-87-638-3127-7 Printed in Latvia 2014 Enhver kopiering fra denne bog må kun ske efter reglerne i lov om ophavsret af 14. juni 1995 med senere ændringer.\nBEMÆRK: I denne bog er der placeret en QR-kode i begyndelsen af hvert kapitel. Bag koderne gemmer der sig videoer, tips eller fakta om nogle af de ting, der omtales undervejs i bogen. Du skal bruge en smartphone, iPad eller iPod Touch med kamera for at kunne aflæse koderne.\nSÅDAN GØR DU: •\tSørg for, at du har downloadet en QR-app fra din app store. •\tÅbn appen, og hold scanningsfeltet hen over QR-koden. Indholdet vil nu starte automatisk.\nEN STOR TAK TIL: Sarah & Idefix Holmegårdens Rideklub, www.hgr.dk Martin Reinhard, www.martinreinhard.com 5\nDet føles ikke specielt som forår. Aftenen er kold og blæsende. Om en time er det midnat og den sidste dag i marts. Det er også Majas fødselsdag. Hun bliver 15. Så er man næsten voksen. De drejer fra torvet ned mod stationen. Maja ser på sine fødder i de grå læderstøvler. Hun fik dem i julegave af mor, men har næsten ikke brugt dem. Hun går mest i sneakers eller ridestøvler. »Astrid, kom nu!« stønner Petra utålmodigt. A strid er stoppet foran et butiksvindue. Hun er helt pakket ind i tøj. Hendes lille næse med brillerne stikker ud over et kæmpe tørklæde. Der er ikke noget interessant i vinduet, Astrid gider bare ikke gå ned til stationen. De mødtes hos Astrid, som så mange andre aftener. Hun havde fundet nogle spil frem, men Petra fnyste hånligt, da hun så æskerne. Det er barnligt at sidde en lørdag aften og spille brætspil. Petra ville finde en fest. Det gad Astrid ikke. Hun var sur, fordi det pludselig ikke var godt nok at være 7\nhjemme hos hende. De skændtes en hel time, inden Petra fik sin vilje. De gik ned til caféen og sad der og ventede, mens Petra sendte sms’er til hele byen. I den sidste time har de bare gået rundt i gaderne. Der er åbenbart ingen fester, som lige står og mangler tre piger fra ottende klasse. Det er der sikkert sjældent. Maja har i hvert fald aldrig været til en rigtig fest. A strid løsriver sig fra vinduet. »Hvad skal vi på stationen?« »Bare se, om der er nogen,« siger Petra utålmodigt. »Hvem?« »Bare nogen!« A strid trækker på skuldrene og ser væk. »Gider du stoppe med at være så sur?« »Jeg er ikke sur.« »Nej, bare kedelig.« Petra stavrer ned mod stationen i sine høje støvler. Hun vil hellere fryse end se barnlig ud. Så hun har hverken hue eller handsker på. Hendes lange, lyse hår løfter sig i den iskolde vind. Stationen er næsten tom i den kolde aften. Petra har retning mod tre drenge på en bænk. »Jeg gider ikke de idioter,« siger Astrid. Hun bliver stående med hænderne begravet i lommerne på sin frakke. »Kender du dem?« siger Maja. »Næ, og det gør Petra heller ikke.« Måske gør hun. Maja og Astrid ved ikke længere alt om Petra. Det er første gang i to måneder, de har været sammen på en lørdag aften. Før så de hinanden flere gange om ugen. 8\nA strid sukker. »Skal vi ikke bare køre hjem til mig igen?« Cyklerne står på torvet. Når Maja skal hjem, skal hun hele vejen gennem byen, for fars lejlighed ligger ved havnen. I næsten fire år har hun boet der hver anden uge. Lejligheden har udsigt og en stor altan, men der er kun to soveværelser. Maja bliver nødt til at dele med sin lillebror Bjørn. Hendes rigtige hjem er stadig i huset, som mor blev boende i efter skilsmissen. Der har hun sit eget værelse. »Jeg ved ikke ...« Maja fumler mobilen op af lommen. »Det er ved at være sent. Jeg skal tidligt op i morgen.« A strid ser på Maja med et irriteret blik. Maja skal altid ud til Ponygården. Sådan har det været, lige siden hun fik Dancer. Til maj er det tre år siden. Ovre ved bænken har Petra fået en cigaret af drengene. »Ej, helt ærligt,« stønner Astrid. »Så skal hun også ryge. Som om hun kan finde ud af det!« »Jeg tror faktisk, hun ryger nu,« siger Maja. I sidste uge så hun en pakke cigaretter i Petras taske. »Det er så totalt taberagtigt.« »At ryge?« »Det hele. Stå og spille lækker for de drenge.« Astrid skubber sine briller på plads over en kulderød næsetip. »De piger, der hænger ud på stationen ...« »Hvad med dem?« »Det er sådan nogle billige tøser. Det ved du da godt.« Maja trækker på skuldrene. Hun ved ikke meget om, hvad der foregår blandt teenagere i deres by. Hun er jo altid på Ponygården. A strid lægger hovedet på skrå. »Skal vi tage hjem til mig? Så fejrer vi din fødselsdag klokken 12.« 9\n»Jeg vil egentlig helst hjem og sove.« Om søndagen har hun undervisning på Trolleborg klokken ni. Far kører Dancer derover med trailer, men de skal være på Ponygården senest klokken otte. Så hun skal op klokken syv. Nej, endnu tidligere fordi far vil holde fødselsdag først. Han vækker Bjørn og lister ham ud af værelset, så de kan komme ind til Maja og synge fødselsdagssang. Det er vigtigt for far, at fødselsdage foregår præcist, som da hun var lille. Han forstår ikke, at det aldrig kan blive det samme. For det første fordi mor ikke er med. For det andet fordi Maja ikke er lille mere. »Er du sikker?« Nu ser Astrid såret ud. Maja får straks dårlig samvittighed. »Jeg skal tidligt op. Og min far har inviteret Vicky til i morgen aften.« »Er det din fars kæreste? Er han stadig sammen med hende?« Maja nikker. Hun kan ikke få sig selv til at kalde Vicky for »fars kæreste«. Hun breder sig mere og mere i lejligheden. Maja har på fornemmelsen, at når hun og Bjørn er hos mor, så er Vicky hos far hele tiden. Det er ikke, fordi Maja er jaloux. Hun er ikke et lille barn, der vil have sin far for sig selv. Hun er også for længst holdt op med at håbe, at hendes forældre skal finde sammen igen. Faktisk er hun helt okay med, at hendes far får en kæreste. Hun er bare ikke okay med, at det skal være Vicky. Petra kommer gående fra bænken. Hun har smøgen i den ene hånd og sin mobil i den anden. »Hey, så er der en fest! Jeg har lige fået en sms fra min fætter David. Han går på gymnasiet.« 10\n»Er han til en fest?« siger Astrid skeptisk »Hvor vi må komme med?« »Ja, ja!« Petra vifter med cigaretten, så hun er helt sikker på, at de har set den. »Det er en fra hans klasse, der holder festen. Kassandra-et-eller-andet ...« »De dér gymnasietyper gider da ikke have os med.« »Vi ER inviteret, siger jeg jo! David har spurgt hende Kassandra. Kom nu!« A strid ser på Maja og forventer, at hun også siger nej. »Altså, det er ret sent ...« mumler Maja. »Klokken er kun elleve!« himler Petra. »Jeg skal ...« »Ja, ja, tidligt op i morgen. Men skal du ikke have det lidt sjovt for én gangs skyld?« De ser begge to på Maja. Som så mange gange før er det hende, der står i midten. Hun skal gøre alle tilfredse. Hun ser på Astrid. »Måske kan vi gå med lidt? Vi følges selvfølgelig hjem.« Det betyder en omvej på tyve minutter for Maja, men det er okay. Lige nu er det vigtigere, at både Petra og Astrid får deres vilje på en eller anden måde. Petra tager et dybt hiv af cigaretten og kommer til at hoste. Hun vil vist gerne have, at Astrid skal sige et eller andet kritisk. Men Astrid ignorerer hende og ser på Maja. »Vi kender jo ikke nogen til den fest.« Petra smider skoddet fra sig og jokker på det. »Kom nu, Astrid. Hold op med at være så kedelig.« »Hvor er du latterlig!« hvæser Astrid. Hun vender sig og går ned mod torvet. Maja småløber efter hende. »Astrid ... Vent nu lige!« 11\nHun kan ikke løbe i de højhælede støvler. Fødderne er smertende isklumper, og nu vrikker hun også om. Hun bliver nødt til at stoppe. Hun kan ikke risikere at forstuve en ankel. Petra når op på siden af Maja. »Bare lad Dronning Drama tage hjem. Hun var ikke inviteret alligevel. Det sagde jeg bare for at være flink.« »Men så er jeg vel heller ikke?« Petra stikker sin hånd ind under Majas arm. »Jo, du er inviteret. David kunne godt huske dig fra min fødselsdag.« Maja kan mærke, at hun rødmer i kulden. Petra holdt fødselsdag i februar, og hun havde inviteret en masse gæster. Maja snakkede kun med Astrid og gik tidligt. Hun anede ikke, at nogen havde lagt mærke til hende. Da slet ikke en fyr fra gymnasiet. Maja kæmper med at få Dancer samlet. Han vil hellere i skoven end øve dressur på Trolleborg. »Lidt mere på inderste tøjle.« A nders står på midten af ridehallen. Når han er færdig med formiddagens elever, skal han ride to heste, som ejerne har i træning hos ham. Først sent i eftermiddag får han tid til at ride sine egne heste. »Drive, drive, kom nu. Overgang til arbejdstrav. Ja, det skal så være lige ved bogstavet og ikke to meter efter.« A nders Espersen er berider. Han var på landsholdet i dressur for et par år siden. Lige nu har han en lovende unghest, som måske kan få ham tilbage på landsholdet. Men dygtige heste er mange penge værd. Det er fristende at sælge, når der pludselig står en udenlandsk køber og 12\nvifter med en masse penge. Så sælger man hesten. Og de medaljer, man kunne have fået på den. »Han går og sover, Maja. Få ham frem til biddet.« Dancer er ikke den eneste, der halvsover. Maja er dødtræt. Far begyndte at larme i køkkenet klokken halv seks. Klokken seks stod en klatøjet lillebror og en energisk far i værelset og viftede med et flag. For at gøre far glad prøvede Maja at se ud, som om hun glædede sig til fødselsdag og gaver. Men hun ville egentlig hellere have en times søvn mere. »Parade præcis ved bogstavet denne gang!« Anders går rundt i en cirkel med hænderne krydset over brystet. Medmindre han har øjne i nakken, kan han ikke se, om Dancer stopper præcist ved D. De gør det helt perfekt. Dancers ben står præcist på linje, det kan Maja mærke. Anders vender sig om, men der kommer ikke nogen ros fra ham. Fire eller fem skridts tilbagetrædning. Det bliver kun til tre skridt, fordi Maja er bange for at tage for meget fat i Dancer. Tit ender de med et skridt for meget. Men et skridt for lidt er lige så forkert. Anders kommer med et surt grynt. Frem i middelskridt for lidt længere tøjle. Dancer strækker sig ikke ordentligt, og Anders er der med det samme: »Få ham til biddet. Kom nu.« Dressuren er deres svaghed. De har fået undervisning af Anders to gange om ugen i et halvt år. Det har gjort dem bedre, men stadig ikke nær så gode som konkurrenterne til DM. Det er om mindre end to måneder. Tiden går så hurtigt. »Hallo! Vågn op!« bjæffer Anders irriteret. »Jeg gider ikke spilde min tid, og det gør du vel heller ikke!« Maja skubber DM væk. Hendes forældre betaler for, at 13\nhun kan blive undervist af Anders Espersen. Han har givet hende tider fredag eftermiddag og søndag morgen, hvor far har mulighed for at køre Dancer til Trolleborg. »Lidt bedre arbejdstrav nu,« mumler Anders modvilligt. Men han finder snart den næste fejl. »Du skal komme tidligere med den halve parade!« Overgang til arbejdsgalop. Halvvolte ved E. »Ja, den volte var så nærmest firkantet,« vrisser Anders. Volte tilbage og kontragalop. Dancer har en god galop, så i cirka ti sekunder kommer der ingen kommentarer fra Anders. Men så snart de er tilbage i trav, flyver kommentarerne igen fra midten. »Dårlig overgang.« A nders er aldrig tilfreds. Tit får Maja lyst til at råbe, at han skal holde op med at kræve så meget af dem. Men ryttere, der vil være bedre, holder mund og tager imod kritikken. Desuden betaler hendes forældre Anders for at kritisere, ikke for at rose. Men det ville nu være rart, hvis han gjorde det bare en gang imellem. De færdiggør programmet og rider ned ad midterlinjen. Anders vifter dem forbi og nikker mod hovslaget: en gang til. Hele programmet. Bagefter øver de parader og overgang mellem trav og galop, indtil både Maja og Dancer er ved at springe i luften. »Kom herind,« siger Anders. Er de allerede færdige? Som altid er den halve time fløjet af sted. Hun synes lige, de er gået i gang, men sveden ned ad ryggen og de ømme ben fortæller noget andet. A nders bliver stående foran Dancer med hænderne samlet på ryggen. Annemette stryger altid Dancer over 14\nhalsen, når hun står og snakker med Maja. Det gør Anders aldrig. »Hvor længe har du sovet i nat?« Maja beslutter sig for at pynte lidt på sandheden. »Seks timer.« »Og hvorfor så lidt?« »Det er min fødselsdag. Min far vækkede mig tidligt.« A nders siger selvfølgelig ikke tillykke. »Og du var ikke til fest i går?« »Nej.« Det er så ikke en pyntet sandhed, men en lodret løgn. Maja var til fest i halvanden time. Hun drak dog kun en sodavand. »Du har et stort stævne næste weekend og et DM om syv uger.« »Ja, jeg ved det godt!« Hun kommer til at råbe, og det er dumt. Man råber ikke af Anders Espersen. »Vil du vinde, eller vil du til fest og pjatte rundt?« Maja bider sig i læben for ikke at protestere. Hun pjattede overhovedet ikke. »Hvis du vil noget med din ridning, så er det tidligt op hver dag året rundt. Det bliver ikke mindre hårdt, når du er færdig med skolen. For så kommer der bare mere ridning, flere heste, mere ansvar.« Han overdriver. Hun behøver vel ikke droppe sine venner, bare fordi hun gerne vil ride på højt plan. A nders’ grå øjne borer sig ind i hendes. »Hvis du er tilfreds med sjettepladser til lokale stævner, så fred være med det. Men jeg har indtryk af, at du vil noget mere?« 15\n»Hvordan det?« »Ja, at du vil satse på at nå til tops i sporten.« »Måske ... det har jeg ikke rigtigt tænkt på.« Endnu en løgn. Maja har tit dagdrømt om at kunne leve af at ride. Hun ville elske at slippe for skole og lektier og bare være i stalden hele dagen. Hun har også drømt om internationale stævner. Måske endda OL. Anders løfter hagen. »Enten satser du på ridningen, og det betyder, at du må vælge nogle andre ting fra. Eller også dropper du ridning som karriere, og så kan du være en almindelig teenager og gå til fester. Hvor gammel bliver du i dag?« »Femten.« »Så om et år må du stille op i juniorklasserne.« »Jo, men man må jo gerne ride pony i hele det år, hvor man fylder 16. Så har jeg et år og ni måneder tilbage.« »Korrekt, men du kan begynde overgangen til hest nu. Du skal i hvert fald snart tage valget. Vil du fortsætte med military, når du ikke kan ride pony mere?« »Behøver jeg beslutte mig lige nu? Halvandet år er jo lang tid.« »Ikke når man har med heste at gøre. Der har man altid for kort tid.« Anders ser hurtigt på Dancer. »Dancer er blevet en god military-pony. Stabil og robust. Ham kan du nemt få solgt.« En iskold hånd griber Maja om maven. »Jeg vil gerne beholde ham.« »Du kan bruge ham til stævner et år endnu og samtidigt træne en hest. Men det kræver, at du bruger endnu mere tid på ridning. Så du skal tage en beslutning: vil du ride military som voksenrytter? « 16\nMaja stryger Dancer over den brogede hals og håber, at han ikke forstår, hvad de lige har talt om. Far venter i Trolleborgs cafeteria, mens Maja rider. Han drikker kaffe og læser avisen. Da Maja kommer ud fra ridehallen, hjælper han med at læsse Dancer i traileren, og så kører de tilbage til Ponygården. Maja trækker Dancer ind i stalden, strigler ham og muger ud. Imens kører far traileren på plads. De plejer at køre tilbage mod byen i tavshed, men i dag vil far snakke. »Nå, skal du så mødes med Astrid og Petra her i eftermiddag?« »Hvorfor det?« »Du har jo fødselsdag. Skal I tre ikke fejre det?« »Vi har ikke aftalt noget. Vi var jo sammen i går.« »Var I hjemme hos Astrid hele aftenen?« »Nej, vi gik ned på caféen ved torvet.« Far må gerne slukke for politiforhøret. Normalt blander han sig aldrig i, hvor Maja er. I går havde de heller ikke aftalt, hvornår hun skulle være hjemme. Far er jo vant til, at hun kommer tidligt hjem, selv på lørdage. »Sad I så på caféen, indtil den lukkede?« »Ja. Næsten.« Far skal ikke vide, at de var nede ved stationen. »Vi tog hjem til Petras fætter David. Eller hos en fra hans klasse. Hun hedder Kassandra.« Far spørger heldigvis ikke, hvor gammel David og hans venner er. Til gengæld vil han gerne vide, hvornår Maja kom hjem. »Lidt over midnat.« Faktisk halvanden time over midnat. 17\n»Så har du ikke fået meget søvn i nat,« siger far. Der er et strejf af bebrejdelse i hans stemme. »Jeg er ikke træt,« lyver Maja. »Vicky laver oksesteg til fødselsdagsbarnet i aften. Med flødekartofler.« »Hm, lækkert ...« Det er mest far, der er vild med oksesteg og flødekartofler. Maja interesserer sig ikke for mad, hun skal bare være mæt. »Og lagkage til dessert,« siger far. »Vicky har lavet det hele. Hun har også bagt kagebunde.« Han vil så gerne have, at Maja skal sige noget pænt om Vicky. Hvis Vicky har købt puder til sofaen eller nye tekopper, sørger far altid for at fremhæve det. Men Vicky har sin egen lejlighed. Hvorfor kan hun ikke købe kopper og puder til den? Hun har ingen børn. Men hun kan måske få nogen med far. Tanken giver Maja kvalme. Skal de så være tre på værelset? Maja, Bjørn og en skrigende baby? Maja finder mobilen i lommen. Der ligger fem beskeder fra Petra, der har brug for at sladre om festen i går. Hele eftermiddagen vælter det ind med sms’er. Hun mødte en fyr i går. Han hedder Mads, og han var bare enormt sød. Maja prøver at få lavet lektier, mens hun svarer på alle beskederne. Der er en grim bunke matematikopgaver og noget tysk grammatik, som skal læres udenad. De har deres klasselærer Flemming i dansk og tysk. Han er benhård, og de er alle sammen bange for ham. Lektierne tager mindst en time, og maden er klar om 18\nlidt. Far har allerede været inde på værelset to gange for at sige, at stegen ser lækker ud. Begge gange fik han lige nævnt, at Vicky har en gave med til Maja. Hvor lang tid tager det at spise oksesteg og lagkage? Sikkert hele aftenen, hvis det står til far. Hun må læse tysk i nat, når Bjørn sover. Det bliver ikke første gang. Hun kan ikke finde ud af matematikken og må ringe til Astrid. Men hun er stadig sur over i går. »Du ringer efterhånden kun, når du skal have hjælp til lektier.« »Undskyld. Men Petra ville jo så gerne med til den fest.« A strid kommer med et hånligt fnys. »Hvordan var det så?« »Petra havde det sjovt. Hun mødte en fyr, der hedder Mads.« »Mads Tusen? Ham har hun rendt i røven på i flere uger. Han er lige blevet smidt ud af gymnasiet, fordi han pjækkede for meget.« »Petra synes, han er okay sød,« underdriver Maja. »Han er et fjols.« »Astrid, det dér matematik. Har du lavet det?« »Ja, i torsdags. Snakkede du med nogen til festen?« »Kun med en storebror til en af pigerne fra Ponygården.« »Nå ...« Maja er forberedt på nysgerrige spørgsmål om den storebror, men de kommer ikke. Astrid vil vist helst ikke vide det, hvis Maja også skal til at være drengetosset. »Blev du så fejret ved midnat?« siger Astrid. »Lidt. Petra sang fødselsdagssang for mig.« Maja stod i køkkenet og passede sig selv, da Petra kom 19\nfarende og skreg tillykke! Indtil da var der ingen, der havde lagt mærke til Maja. Nu gloede de alle sammen, mens Petra helt alene sang fødselsdagssang. En lyshåret fyr spurgte, hvor gammel hun blev. »Femten,« mumlede Maja og tog en slurk af sodavanden. Petra gav hende et knus. Hun lugtede af øl. Så var hun væk igen. Gymnasiepigerne sendte nedladende blikke. Maja følte sig kikset og barnlig. »Du rider på Ponygården, ikke?« Det var ham den lyshårede igen. Han var solbrændt på skiferiemåden. »Jo ...« »Du var til min søsters fødselsdag derude i sidste weekend. Jeg hedder Tobias. Sofie er min lillesøster.« Maja nikkede. Hun kunne godt huske, at Sofies familie dukkede op sidste lørdag, da de lavede fødselsdag for hende i skolestalden. »Hej. Jeg hedder Maja.« »Rider du så også på de dér islænderheste?« »Nej, jeg rider military.« »Hvad er det?« »Det er en slags trekamp til hest. Der er terrænridt, dressur og banespringning. Så får man strafpoint i alle tre discipliner, og vinderen er den rytter, der sammenlagt har færrest strafpoint.« »Okay? Skal man så nå det hele på én dag?« »Nej, det er altid over to eller tre dage.« »Er du god?« »Jeg ... min pony er god. Han hedder Dancer.« Tobias tilbød hende en øl. Hun sagde nej tak. Så snak20\nkede de lidt om Sofie og hendes nye islænder. Tobias gad godt snakke om heste. Det plejer drenge ellers aldrig. For dem er ridning en tøsesport. De tror, det kun handler om at strigle heste og sladre med de andre piger i stalden. Man kan ikke forklare dem, hvor hårdt og beskidt det egentlig er. Hvordan man fryser om vinteren og sveder om sommeren. Slider og slæber med halmballer, tunge sadler og fyldte trillebøre. Får lort på fingrene og mudder i ansigtet. Drenge fatter heller ikke, at ridning er både hårdere og farligere end fodbold. Military er i hvert fald. Maja fortalte om Dancer. Tobias så faktisk ud, som om han hørte efter. Petra passerede i gangen. Hun fangede Majas blik og løftede øjenbrynene. Maja blev helt hylet ud af den. Selvfølgelig gad Tobias ikke høre en masse ævl om Dancer. Kassandra kom susende ud i køkkenet. Det var hende, der holdt festen. Hun havde krøllet, brunt hår. Krøllerne dansede omkring hendes skuldre, da hun greb Tobias og hvinede, at nu skulle de danse! Han så på Maja og holdt en hånd op: »Fem minutter!« Det betød vel, at han ville komme tilbage efter fem minutter. En halv time senere satte Maja sin tomme flaske på køkkenbordet og fandt sin jakke. Da hun låste cyklen op, kunne hun se Tobias bag stuevinduerne. Han stod og snakkede med Kassandra. Hun lagde sin hånd på Tobias’ skulder og grinede. »Snakkede du med andre?« spørger Astrid i mobilen. »Nej. Jeg kørte hurtigt hjem.« »Jeg sagde jo, at det ikke ville blive sjovt. Dem fra gym21\nnasiet gider ikke have nogen fra ottende rendende til deres fester. Det er så typisk Petra ...« Døren til værelset knalder op. Bjørn kommer løbende ind med Frou-Frou, Vickys minihund. Fire kilo larmende terror. Bjørn elsker den hund. Maja har for det meste lyst til at smide den ud fra altanen. Hun afbryder Astrid: »Altså, det her matematik ...« »Jeg kan ikke forklare det over telefonen. Du kunne jo være startet på det lidt før. Det er ikke mit problem, at du altid er i sidste øjeblik.« A strid er ellers altid hjælpsom. Dette er hendes hævn, fordi Maja tog med Petra til fest i går. »Om halvandet år skal vi i gymnasiet,« fortsætter Astrid. »Der skal man bruge timevis hver dag på lektier.« Hvornår skulle Maja finde et par timer hver dag til lektier? Døgnet er simpelthen ikke langt nok. »Jeg ved ikke, om jeg skal i gymnasiet efter niende klasse.« Der bliver stille i den anden ende af mobilen. I værelset stiger larmen til gengæld. Frou-Frou bjæffer hysterisk. Bjørn hopper op og ned fra sengen, så det dundrer i gulvet. »Men det forstår jeg ikke,« siger Astrid. »Vi har jo aftalt, at vi vil i gymnasiet lige efter niende.« A strid har aftalt det. Hun har også bestemt, hvilken linje de skal på, så de kommer i samme klasse. Petra er ikke med i planerne, for hun skal i tiende. »Jeg ved ikke rigtigt ...« Larmen skærer i ørerne. Maja vender sig på stolen. »Bjørn, skrid ud herfra!« »Det er også mit værelse!« »Ikke hvis du skal larme på den måde! Jeg prøver faktisk at lave lektier!« 22\nHun råber ellers aldrig af sin lillebror. Men siden i morges har hun haft en ond, sur knude i maven, og den vil skrige af alle. Bjørn går med Frou-Frou i hælene. Han knalder døren i med et brag. Far råber noget fra stuen. Bjørn skriger, at det er Majas skyld. Frou-Frou begynder at gø igen. »Vil du så i tiende?« spørger Astrid med såret stemme. »Det ved jeg ikke.« »Du skal jo videre med noget skole.« »Hvem siger det? Jeg kan også blive underviser.« »I ridning? Kan man leve af det?« Ikke medmindre man har sin egen rideskole som Annemette. Hun klarer det endda kun, fordi hun har rideskolen på sine forældres gård. »Vil du ikke være dyrlæge?« siger Astrid. »Så skal man altså i gymnasiet.« »Men er det ikke dumt at starte i gymnasiet, når jeg allerede nu har svært ved lektierne? Det bliver jo kun sværere.« »Du bruger bare ikke tid nok. Man kan ikke nå det hele i frikvartererne længere. Nå, vi skal spise nu. Vi ses i morgen.« Matematikken gløder ildrødt på bordet, men hjernen nægter at regne noget som helst ud. Knuden i maven vokser. Nu er den også urolig for lektierne til i morgen. Far stikker hovedet ind ad døren og siger, at så er der mad og gaver! Hun når det ikke. Hun kan lige så godt opgive. Men da hun rækker ud for at lukke computeren, kommer der en mail fra Astrid. Maja klikker den åben. Det er løsninger til alle matematikopgaverne. 23\nGaven fra Vicky er en lyserød bluse med små roser langs kraven. Maja fatter ikke en pind. Hvornår har Vicky nogensinde set hende i noget, der var lyserødt eller blomstret? Forklaringen er selvfølgelig, at Vicky har købt den bluse ud fra sin egen smag. Hun kan ikke få nok af blomster. Dugen på bordet er også Vickys indkøb. En rædsel med tulipanmotiv. De plejer ellers at have farmors broderede dug på bordet til fødselsdage. Men når det gælder hen synet til Vicky, kan far altså godt lave om på traditionerne. Maja siger tak for blusen og prøver at finde et passende ansigtsudtryk. Det lykkes vist ikke, for Vicky siger nervøst, at den kan byttes. »Den er købt i Butik Cherize i gågaden. Du kan bare vælge noget andet.« Far siger, at det er da ikke nødvendigt og sender Maja et advarende blik. Spørgsmålet er også, om Maja kan finde noget i Butik Cherize. De sælger dametøj og udstyr til små hunde. Frou-Frou har spadseret rundt med et lyserødt, vatteret dækken hele vinteren. Stakkels hund. K nuden i maven vil ikke have oksesteg og flødekartofler. Maja må tvinge maden ned. Imens pludrer far og Vicky om forårsblomster til altanen. Efter maden skal de have kage og kaffe. Vicky dækker op på sofabordet med blomstrede kopper og lyserøde servietter. Hun bærer lagkagen ind fra køkkenet og er ved at revne af stolthed. Maja puster lysene ud. Der står ét tændt tilbage. Vicky blinker til Maja og spørger, om hun har fået en lille kæreste? Maja vil egentlig gerne være venlig, men hun kan hverken smile eller svare. Munden nægter at bevæge sig. Vickys spørgsmål hænger ubesvaret i luften, og far træk24\nker vejret ind på en hidsig måde. Det er ikke en god lagkage, men Maja sluger alligevel et stort stykke, for ellers bliver far sur. Det er faktisk hendes fødselsdag. Hvorfor har den så mest handlet om at gøre far og Vicky glade? Hun rejser sig og siger tak for mad. Far ser skuffet på hende. V icky har også sat sit præg på badeværelset. På bordet ved vasken står en kurv med tørrede blomster. Den er i hvert fald ikke fars idé. Maja propper en af Dancers dækkener i vaskemaskinen. Hun vil have det med til stævnet på fredag. Dancer har rullet sig på folden med dækkenet på, så det er godt mudret. Pludselig står Vicky i døren. »Skal du vaske det dér?« (Nej, jeg propper det bare i vaskemaskinen for sjov.) »Hm ...« »Det er frygteligt mudret. Du kan ikke vaske det på rideskolen?« »Jeg går ikke på rideskole. Jeg har min egen hest.« »Ja, okay, men så i stalden. Er der en vaskemaskine?« Maja hamrer sæbeskuffen i. »Nej, vi har ikke en vaskemaskine i stalden.« »Men måske kan du skylle det op med en haveslange? Lige fjerne det værste mudder.« »Og køre hjem med et vådt dækken i bilen? Det bliver far sikkert lykkelig for. Eller du synes måske, jeg skal vente til en dag, hvor jeg tager bussen?« V icky smiler undskyldende og slår blikket ned. Men hun skal ikke prøve at spille underlegen, når hun vil bestemme på den måde. 25\nV icky retter på blomsterkurven, så den står præcist midt mellem væggen og håndvasken. »Det er ikke godt for maskinen med alt det jord.« Maja har lyst til at sige, at så længe Vicky ikke bor her, skal hun blande sig udenom. Men hun er for træt, og far ville blive sur. Så hun hiver dækkenet ud af vaskemaskinen. »Nej, jeg mente det ikke sådan,« siger Vicky. Den hykler. Hvordan kan hun ellers have ment det? L idt jord drysser ud på flisegulvet. Vicky ser på det med et ærgerligt blik, som hun ikke har ret til. Det kan godt være, at hun gør rent i fars lejlighed, men det er der ikke nogen, der har bedt hende om. »Du kan også skylle det op i brusekabinen,« prøver hun. »Glem det. Jeg vasker det hos mor. Eller tager Dancer til stævne med beskidt dækken.« Hun går ind på værelset. Bjørn er gået i seng og sover tungt. Tandbørsten dropper hun i aften. Hellere det end rende ind i Vicky på badeværelset. Maja skifter til pyjamas og kravler i seng. Der er kommet endnu en sms fra Petra. Hun er løbet tør for informationer om Mads Tusen. Nu vil hun vide, om »ham Tobias« var sød. Maja ved ikke, hvad hun skal svare. Tobias var sød nok, men han synes helt sikkert, at piger fra ottende er uinteressante. Desuden er der ikke drenge i hendes verden. Hvornår skulle hun få tid til dem? Maja lægger mobilen væk og åbner tyskbogen. Nu skal hun lære den grammatik udenad. Fire timer senere vågner hun. Bogen ligger på gulvet. Læselampen er stadig tændt. Hun slukker den og ligger 26\nstille i mørket. Knuden i maven er også vågnet. Den hvisker spørgsmålene, som hun har prøvet at skubbe væk hele dagen. V il du blive ved med at ride military? V il du sælge Dancer? Du skal tage valget, siger knuden.\nIna Bruhn - Hestene på ponygården 3 - Maja og Dancer - (læseprøve)\nForår på Ponygården. Maja skal til Danmarksmesterskabet i military. Hun træner hver dag. Sådan har hendes hverdag været i mange år. Al hende...


★AGF⚽ J. Thorsteinsson (35)\nHjemmeholdet fra Aarhus tog alle tre point mod Sønderjyske mandag aften og kravler opad i tabellen.\nDer var fødselsdagsfest på Fredensvang i Aarhus mandag aften. AGF. En af Danmarks ældste fodboldklubber, fyldte 141 år, og det blev blandt andet markeret ved, at nogle af de ældste medlemmer af gymnastikforeningen fulgte hjemmeholdet på banen inden Superligakampen mod Sønderjyske.\nBegge mandskaber havde kopieret deres startellever fra sidste runde i Superligaen. Det betød blandt andet et genvalg til både Mustapha Bundu og Mikael Andersson i AGF’s startopstilling. Hjemmeholdet havde inden dagens kamp vundet syv ud af de sidste 11 indbyrdes opgør mod Sønderjyske.\nHjemmeholdet lagde bedst fra land og var specielt farlige over kanterne, hvor Sønderjyskes backs havde deres at se til. Intensiteten i kampen var heller ikke til at tage fejl af, da der var mange nærkampe og hårde dueller.\nEfter 22 minutter faldt kampens første store chance, da AGF’s Jon Thorsteinssons skud blev afrettet, og efterfølgende ramt af en AGF-fod. Sønderjyskes målmand blev tvunget til en stor redning på stregen og afveg et mål.\nEfter godt en halv times spil blev Bundu spillet fri på kanten, hvor han havde god tid og fandt en fri Thorsteinsson foran målet, der nemt kunne sende hjemmeholdet i front. Få minutter inde pausen skulle Sønderjyske have udlignet, men Jesper Hansen reddede flot i målet, og AGF gik til pause på en 1-0-føring.\nIntensiteten fortsatte i anden halvleg, og der blev uddelt tre gule kort indenfor de første ti minutter. Begge hold havde svært ved for alvor at sætte sig på spillet og bolden bølgede frem og tilbage.\nAGF's spydspids, Patrick Mortensen, har ikke scoret for klubben i åbent spil siden april. Angriberen er denne sæson kun noteret for et enkelt mål scoret på straffe, og igen i dag manglede anføreren den sidste skarphed.\nChancer kom der ikke mange af de sidste 45 minutter, hvor Sønderjyske sad på mere af spillet, og AGF mest forsøgte sig på omstillinger.\nDet kom dog aldrig tilnærmelsesvis tæt på en scoring og kampen endte derfor 1-0 til hjemmeholdet - fødselarerne fra AGF.\n15 Oliver Lund\n37 Sebastian Hausner ↩86\n6 Nicolai Poulsen (C) ↩87\n8 Mikael Anderson ↩65\n7 Mustapha Bundu ↩64\n17 Jón Thorsteinsson ⚽\n5 Frederik Tingager ↪86\n18 Jesper Juelsgård ↪87\n10 Patrick Olsen ↪65\n29 Frederik Brandhof ↪64\n17 Dániel Prosser ↩82\n8 Emil Kornvig ↩82\n29 Victor Ekani ↩60\n7 Julius Eskesen ↩73\n9 Faris Moumbagna ↪82\n14 Kristófer Kristinsson ↪73\n21 Jeppe Simonsen ↪82\n24 Rasmus Vinderslev ↪60


Sammenfatning. Samlet set viser budgetopfølgningen for Børn & Undervisning et forventet mindreforbrug på 8,262 mio. kr. - PDF\nDownload "Sammenfatning. Samlet set viser budgetopfølgningen for Børn & Undervisning et forventet mindreforbrug på 8,262 mio. kr."\n1 Samlenotat for Børn & Undervisning Budgetopfølgning pr. 30. juni Sammenfatning. Samlet set viser budgetopfølgningen for Børn & Undervisning et forventet mindreforbrug på 8,262 mio. kr. Resultatet på de enkelte politikområder fremgår af nedenstående tabel og er uddybet i de efterfølgende afsnit. Under hvert politikområde indgår ligeledes en vurdering af status på målopfyldelse i forhold til de servicemål, der indgår i Assens Kommunes kvalitetskontrakt for. Der søges ingen tillægsbevillinger ved denne budgetopfølgning. Politikområde (I kr.) Opr. budget Korr. budget Forv. regnskab Afvigelse Heraf forventet overførsel til 2014 Tillægsbevilling Heraf serviceudgifter Visiterede tilbud Politik for Børn & Familie særlig indsats Dagtilbudspolitik Uddannelsespolitik BUU i alt\n2 1. Visiterede tilbud Der forventes et mindreforbrug på 3,1 mio. kr. hvoraf skønsmæssigt 0,4 mio. vil blive søgt overført til Der er forventning om, at yderligere seks visitationer til særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse (STU) vil reducere mindreforbruget i indeværende år. Siden 1. budgetopfølgning er der konstateret større ændringer på følgende områder: Udgifter til befordring af elever til specialundervisning vurderes at ende på 2,2 mio. kr, en stigning på 20 % i forhold til oprindeligt budget. Vognmandsfakturaer på to skoler giver anledning til nærmere undersøgelse. Der er stigende elevtal på STU. Der visiteres 4 gange pr. år, og efter sidste visitation er antallet steget til 50 i efteråret, hvilket medfører en merudgift på 1,52 mio. kr. Elevtal på interne skoler og private specialskoler stiger, med en merudgift på 1,2 mio. kr. Skønnet blev sænket med 1,67 mio. kr. ved 1. budgetopfølgning, og den forventede udgift er altså stadig under oprindeligt budget. Elevtallet på Pilehaveskolen stiger til 87, hvoraf 61 er fra Assens og 26 er med refusion fra andre kommuner. Det medfører en stigning i nettoudgiften på 1,1 mio. kr. På de kommunale specialskoler forventes en merudgift på 0,2 mio. kr. Forbruget forventes stadig at være under oprindeligt budget. Opfølgning på mål for budget -16 Politisk proces og implementering af incitamentsstyring på specialområdet Andelen af inkluderede børn skal stige i takt med omlægningen fra central styring til decentral visitering på baggrund af de ressourcer, som decentraliseres som følge af omlægningen til incitamentsstyring. Status: Incitamentsstyringen starter pr. 1. august. Det forventes for nuværende, at antal børn i special- og AKT-klasser mere end halveres. Implementering af inklusionsmodel fra projekt Opkvalificering af den tidlige indsats i det samlede skolevæsen Sikre kvaliteten i det inkluderende arbejde med børn i institutioner og skoler gennem indførelse af en inklusionsmodel, som er kendt af alle aktører omkring børn. Status: Modellen er med gode resultater implementeret i halvdelen af skoler og institutioner, og implementering i den resterende del planlægges til efteråret. 2\n3 2. Politik for Børn og Familie særlig indsats Samlet set forventes et merforbrug på ca kr. De decentrale budgetter forventes samlet set at holde. Anbringelser Anbringelsesområdet er fortsat under pres. Afgangen af anbringelser har ikke kunne modsvare behovet for nye anbringelser. Vi arbejder ud fra de samme grundliggende principper i forhold til anbringelser, og med samme visitationsprocedure, men oplever flere børn og unge med behov for anbringelse. Der er meget fokus på valg af anbringelsessted, herunder den forbundne økonomi. F.eks. benyttes døgninstitutioner mindst mulig og der er p.t. ingen anbringelser på døgninstitutioner. Den 15. august 2012 blev Ungepensionen i Glamsbjerg etableret, med henblik på revisitering af den ældre gruppe af anbragte, til mindre indgribende anbringelse. Ungepensionen er fortsat under indkøring og har ikke været fuld belagt de første måneder af året, men er nu fyldt op. Der er ligeledes etableret praktisk, pædagogisk støtte i tilknytning til Familiehus Syd, ordningen startede som en midlertidig ordning pr. 1. august 2011 og blev pr. 1. september 2012 udvidet til også at dække det nordlige område. Evalueringen af ordningen har vist så gode resultater at ordningen er gjort permanent. Der følges tæt op på anbringelsesområdet, men budgettet er under pres og på nuværende tidspunkt forventes et merforbrug på ca kr. Bemærkninger til det korrigerede budget: Der er flyttet kr. til Dagtilbudspolitik, i forbindelse med udlægning af støttepædagogkorpset. Budgettet er reduceret med kr. som følge af KTO-forlig. Der er overført et samlet overskud fra 2012 til på kr. til de decentrale enheder Budgettet er reduceret med kr. til energi- og indkøbsbesparelse. Derudover er der overført kr. fra arbejdsglæde-puljen. Konsekvens for budget 2014: Der er udarbejdet en teknisk blok på kr. pga. flere anbringelser. Opfølgning på mål for budget -16 Projekt Inklusion Færre børn ekskluderes til særlige dagtilbud og særlige undervisningstilbud. Status: Servicemålet omfatter udvikling af de samlede ressourcer i kompetencefunktionerne i PPR, sundhedsplejen og børnefysio- og ergoterapi og det specialpædagogiske dagtilbudsområde, i tæt sammenhæng med den samlede inklusionsproces i Børn og Undervisning. Arbejdet med servicemålet skal understøtte Vision 2018 på fokusområdet Flere vil bo her sundhed og livskvalitet Udvikling af kompetencecenter og funktioner, følger den overordnede plan i forhold til at understøtte inklusionsprocesserne i de decentrale institutioner. 3\n4 3. Dagtilbudspolitik I kr. Oprindeligt budget Korr. budget Forventet regnskab Afvigelse Tillægsbevilling Fælles formål Dagpleje Børnehaver Integrerede institutioner Private pasningsformer I alt Samlet set forventes et mindreforbrug på kr., primært pga. faldende børnetal. Fælles Formål Søskendetilskud Der forventes en mindreudgift til søskendetilskud på kr. som kan tilskrives det faldende børnetal. Fripladstilskud Der forventes at være en merudgift i fripladstilskuddet på kr. på trods af det faldende børnetal. I 2012 var udgiften til fripladstilskud en del højere end forventet, begrundelsen formodes at være flere forældre med lavere indkomst eller uden arbejde. Forældrebetaling Budgettet til indtægter via forældrebetaling forventes at give en mindreindtægt på kr., som følge af det faldende børnetal. Mellemkommunale betalinger En foreløbig opgørelse af de mellemkommunale betalinger, udviser en forventet merindtægt på kr. Underskudsgaranti til områdeinstitution Haarby Underskudsgarantien for Jordløse Børnehave gælder frem til 1. januar. Garantien garanterer en personalenormering til 22 børn. Der afsættes kr. til underskudsgarantien. Modulordning i børnehaver Der ligger i budgettet en forventet besparelse på 1 mio. kr. som følge af modulordningen. Det forventes dog at kun ca af besparelsen vil gå hjem som følge af mindre tilslutning end forventet. PA Studerende Der forventes et merforbrug på , som primært skyldes et øget optag af PA studerende, hvor budgettet ikke er blevet tilpasset. Budgettet er tilrettet fra 2014 og fremover. Forventet merforbrug for fælles formål i alt: kr. Dagpleje, børnehaver, integrerede institutioner samt privat pasning 4\n5 Der er faldende børnetal i de fleste af de kommunale institutioner. I dagplejen forventes et fald på 54 børn i forhold til det oprindelige budget. I børnehaver og integrerede institutioner forventes et fald på 50 børn i forhold til det budgetlagte. Konsekvensen af dette er at daginstitutionernes budgetter kan forventes at blive reguleret med kr., og dagplejens med kr. Der forventes til gengæld en stigning i børnetallet hos de private institutioner på 41 børn, som svarer til en merudgift på kr. Forventede børnetalsreguleringer: Budgetteret Forventet Budgetændring antal børn afvigelse Dagplejen: kr. Daginstitutioner kr. Private pasningsformer kr. Forventet børnetalsregulering i alt: kr. Forventet mindreforbrug som følge af børnetalsregulering i alt: kr. Opfølgning på mål for budget -16 Det digitale dagtilbud Status: Der er udarbejdet og godkendt en strategi for didaktisk digitalisering. Strategien er beskrevet i Pædagogisk og didaktisk digitalisering en strategi som blev fremlagt for og godkendt i Børn og undervisningsudvalget i marts. Projektet er også en del af den fælles kommunale digitaliseringsstrategi. Der bliver løbende indrapporteret status for projektet, som indtil videre følger planen. I Assens Kommune lykkes alle børn Status: Projektet gennemfører pt. diplom uddannelse af ca. 60 fagpersoner fra såvel dagtilbud, skoler og PPR. Dertil kommer aktionslæringsprojekt i efteråret. Samtidig kompetenceudvikles i forhold til sprogarbejde og vejledning ligeledes på diplom niveau. Der planlægges nu uddannelsestiltag for almene medarbejdere og heri vil indgå en revidering af de decentrale indsatser. 5\n6 4. Uddannelsespolitik Der forventes et mindreforbrug på 5,6 mio. kr. på de decentrale enheder. På de centrale konti forventes et resultat omkring 0. De fleste skoler forventer et overskud eller det løber rundt. Dog forventer Verningeskole et mindre underskud. Vissenbjerg skole er i et udviklingsforløb med en stor IT-satsning under undervisningsministeriet, som kræver større investeringer i IT-udstyr til eleverne. Indkøb er ikke foretaget endnu og kan meget vel først blive foretaget i 1. kvartal I forbindelse med lærer lockout er de sparede lærerlønninger blevet fordelt efter elevantallet på de enkelte skoler, hvilket betyder at skolerne Brahesholm, Flemløse skole og Pilehaveskolen er tilført samlet 0,21 mio. kr. Derudover blev der vedtaget i byrådet at mistede skatteindtægter under lærerlockouten skulle lægges i kassen, 1,232 mio. kr. Budgettet for uddannelsespolitik er derfor samlet reduceret med 1,442 mio. kr. Der er indført klippekortsordning i SFO erne, hvor børnene kan komme 8 faste dage om måneden. Ved indførelsen af denne ordningen, var der en forventning om, at det ville give en besparelse på kr. Med nuværende antal børn der benytter sig af ordningen, ser det ud til, at der kun opnås en besparelse på ca kr. Opfølgning på mål for budget -16 Den digitale skole Status: Der er udarbejdet og godkendt en strategi for didaktisk digitalisering. Strategien er beskrevet i Pædagogisk og didaktisk digitalisering en strategi som blev fremlagt for og godkendt i Børn og undervisningsudvalget i marts. Projektet er også en del af den fælles kommunale digitaliseringsstrategi. Der bliver løbende indrapporteret status for projektet, som indtil videre følger planen. I Assens Kommune lykkes alle børn Status: Projektet gennemfører pt. diplom uddannelse af ca. 60 fagpersoner fra såvel dagtilbud, skoler og PPR. Dertil kommer aktionslæringsprojekt i efteråret. Samtidig kompetenceudvikles i forhold til sprogarbejde og vejledning ligeledes på diplom niveau. Der planlægges nu uddannelsestiltag for almene medarbejdere og heri vil indgå en revidering af de decentrale indsatser. 6


Hotel Hammamet Kilma i Hammamet til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nRabat på Hotel Hammamet Kilma\nHammamet Sud, Yasmine Hammamet, Hammamet, Tunesien, 8050 - Se på kort\nVil du vide mere om Hotel Hammamet Kilma?\nMere om Hotel Hammamet Kilma\nHotel Hammamet Kilma har en fremragende beliggenhed i Yasmine Hammamet og er det idéelle udgangspunkt for at opleve Hammamet. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Hotel Hammamet Kilma sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gæsterne på dette hotel har glæde af parkering, familieværelse, restaurant, elevator på stedet.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, satellit-/kabel-TV, værdiboks på værelset, hårtørrer, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som sauna, udendørs pool, indendørs pool, tennisbaner, have. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Hotel Hammamet Kilma opfylde dine behov på mange måder.


#21 Driver 4 år siden\nJeg må give arnem medhold her og i Varietys artikel, sammenligner de tilmed den seneste Batman v Superman trailer med den første, hvilket jeg også finder noget mere relevant og interessant end det evindelige opgør mellem DC og Marvel, som mange så gerne vil etablere. Jeg vil råde alle til at læse originalartikel, for den giver et lidt andet og mere interessant perspektiv.\nOg endnu engang, må jeg påpege, at det altså er en rigtig god idé at læse kilden grundigt igennem, Morten Just!\nNår man vælger at gengive de tal (61 millioner), som Variety skriver, så gengiv det korrekt, sådan som Variety selv skriver:\n"Marvel’s “Captain America: Civil War” trailer also debuted on the late-night show a week prior, notching a (self-reported) new record for Marvel, with 61 million views in its first 24 hours. But Marvel was counting more than just YouTube and Facebook views."-\nI din udgave af en gengivelse af deres artikel, står der intet om, at Marvels tal er baseret på mere end Facebook og YouTube:\n"Efter de første 24 timer havde lidt over 23 millioner set den tredje trailer til DC Comics' "Batman v Superman" på enten YouTube eller Facebook. Et imponerende tal, men intet i forhold til konkurrenten fra Marvel Studios. På lignende 24 timer så 61 millioner den første trailer til Captain Americas borgerkrig imod Iron Man, skriver Variety."-Filmz.dk\nDet skal der altså informeres om, når man gengiver den slags informationer, ellers er det ikke retvisende i forhold til den originale kilde.\n#22 Frederik 4 år siden\nMarvel har byget et brand op siden 2008. Det har DC ikke. Folk er, lige nu, mere investeret i Marvel og karaktererne. Sådan er det bare.\n#23 Morten Vejlgaard Just 4 år siden\n#21 Du har ret, vi præciserer.\n#24 danish99 4 år siden\nSeriøst? Det gør dem sgu ikke. Den ligner en børne film i forhold til den noget mere mørke og seriøse Batman vs Superman.\nMarvel må snart komme ind i kampen.


1 til 25 fra 39\nHvis du har opdateret din telefon til den nyeste version af Andriod? Det kunne muligvis løse problemet.\nJeg har prøvet at søge lidt på nettet, om nogle har oplevet noget tilsvarende, men uden held. Så jeg vil foreslå at du tager den med...\nJeg går ud fra at du allerede har et login til selvbetjeningen.\nNår du er logget ind på selvbetjeningen og går ind under Se status på forbrug, så skal du vælge Se opkald. Herefter vælger du specifikation. Nu har du mulighed for...\nJeg har fundet et indlæg som Ulf, vores Forum moderator, har skrevet på Facebook.\nFølgende citat derfra burde besvare dit spørgsmål:"TDC investerer over 25 milliarder kroner frem til 20...\nMin Homebox adsl lukker porte\nDu kan prøve at resette / nulstille routeren tilbage til fabriksindstillingerne. Det gør du ved at følge denne vejledning:\nhelt trådløs eller ?\nNu spørger du ganske vist til en trådløs forbindelse. Det TDC kunne tilbyde af en tilsvarende art, ville være Mobil Bredbånd. Du kan checke på vores hjemmeside, hvor god en dækning, der er i dit område.\n2. Kan du gå på nettet med en computer, via TDC r...\nDet er korrekt at alle får vist TV2 Lorry på WebTV. På den digitale modtager vil du til gengæld se udsendelser fra den region, som du hører til.\nHvis en multiroom boks ikke kan vise optagelserne, der jo er gemt på hoved boksens harddisk, så plejer det at hjælpe at genstarte multiroom boksen. Normalt er det nok blot lige at tage strømmen et øjeblik. Du skal således ikke genstarte...\nFjernbetjening og tv boks\nHvis din fjernbetjening er ved at gå i stykker, så skal jeg henvise dig til TDC butikken.\nMen som jeg læser dit indlæg, kunne det godt tyde på at det er den digitale modtager, der er problemet.\nJeg vil derfor anbefale at du kontakter TDC h...\nI den digitale modtager sidder der en harddisk. Hvis den er ved at gå i stykker, så vil den larme, når den bliver brugt.\nDu kan dog prøve at løfte den digitale modtager lidt op fra underlaget. Hvis den stopper med at larmer, når du...\nDet kan der gives et kort svar på.\nFor nej, det gør der ikke.\nHvis I stadig oplever problemet, med afbrudt TV og internet om aftene, så vil jeg anbefale at I kontakter TDC hotline på 70703030, og trykker 2 i menuen. Det skal fejlmeldes til en tekniker, så vi kan finde ud af hvad, der ændrer s...\nTV boksen i HomeTrio løsningen kan desværre ikke streame film og videoer fra Homedisken.\nMen efter som Homedisken understøtter uPnP så kan du se film på en computer, SmartTV eller en smartphone (Play app'en), men altså ikke på...\nFejlen kommer ikke, fordi du har 5000 filer på homedisken. Forhåbentlig ligger de også i mapper og undermapper, ellers ville jeg forslå at du laver en ny mappestruktur. Jeg kunne ikke forestille mig at der er en real begrænsning på antallet...\nDet er desværre et kendt problem at Play fejler på tablets som kører android, og ikke kan benytte et SIM Kort. Vi har pt. ingen løsning på problemet..\nJeg kan umiddelbart se to senarier, der kunne beskrive at du vil have problemer.\n1. Du har ikke tilknyttet din bredbåndsforbindelse til dit TDC login. I så fald vil du ikke kunne gemme playlister på tdcplay.dk.\nDet er desværre korrekt at vi har haft nogle periodiske nedbrud på TDC Play. Det beklager vi naturligvis meget.\nJeg håber, du ikke har problemer på nuværende tidspunkt.\nDet lyder meget mærkeligt..\nVi har desværre haft nogle periodiske problemer med Play omkring det tidspunkt, hvor du postede indlægget. Så jeg håber at det blot var en del af den fejl, og du har fået det til at virke.\nEllers er du meget...\nVi har desværre haft nogle periodiske problemer med Play omkring det tidspunkt, hvor du postede indlægget. Så jeg håber, du har fået det til at virke.\nHvis det ikke er tilfældet, er du meget velkommen til at vende tilbage..\nMen ellers kan du kontrollere at du bruger det samme brugernavn og password, p...\nJeg har allerede fået svar fra vores ansvarlige for indholdet på TDC Play. Det viser sig at pladeselskabet pt. ikke har givet os, eller andre, lov til at streame Radiohead - In Rainbows.\nGrunden til vi har fjernet muligheden for a...\nDer kan jo desværre ske fejl alle steder. Faktisk fandt jeg selv en plade, der ikke kunne afspilles. Jeg fejlmeldte derfor pladen, hvorefter vores teknikere fik den til at virke igen.\nSå hvis du har talrige eksempler, så vil&...\n1. Du får som udgangspunkt...\nJeg vil foreslå at I laver en disaster recovery på TV boksen.\n1. Det gøres ved I slukker for TV boksen på knappen bag på boksen.\n2. Tænd for boksen, og afvent at der kommer 3 prikker på skærmen. Når disse er fremme, slukker&nbs...


SUNCE HOTEL Kanton Sarajevo, hotel Bosnien-Hercegovina. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage SUNCE HOTEL\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for SUNCE HOTEL: Check ind :\n32 minutter med bil øst for bycentrum på Feriza Merzuka 76, er et ideelt startpunkt til at besøge byens mange smukke seværdigheder selv under et kortere ophold i Kanton Sarajevo.Dette trestjernet hotel i Kanton Sarajevo hører ind under kategorien familie. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Restaurant, Fri parkering.Det er en del af kæden YX.Praktisk information :Hotellet har fri parkering.\nSUNCE HOTEL faciliteter og service\nHollywood Hotel i kategorien budget har mange faciliteter såsom Fri parkering.Hotellets 200 værelser spænder over Room til Room. Hollywood Hotel har værelser fra n.a. Danske kroner.Hotellet ligger 10 60 m -\nBosna Hotel Ilidza i kategorien budget har mange faciliteter såsom Fri parkering.Beliggende på Butmirska cesta 8 i øst Sarajevo i en afstand af 10 minutter med bil fra bykernen.Der er 30 værelser på B\nHotellet ligger 9 minutter med bil fra centrum på Podcarina 1 i øst Sarajevo, hvilket gør det nemt at besøge både indre by og omegn.Hotel Herc i kategorien budget har mange faciliteter såsom n.a..For 401 m -\nDette tostjernet hotel i Sarajevo hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. n.a..Hotellet ligger 9 minutter med bil fra centrum på Mustajpasin mejdan br.11 i øst Saraj\nDette trestjernet hotel i kategorien budget ligger i Sarajevo. Hotellet har flere faciliteter såsom n.a..Hotellet, der ligger 9 minutter med bil øst for bycentrum på Oprkanj 8, er et ideelt startpunkt\nOld Town Hotel har alle de faciliteter, man kan forvente sig af et trestjernet hotel i Sarajevo: Roomservice, Bar, 24-timers reception, Aviser, Ikke-ryger værelser, Vask, Morgenmad på værelset, Fri pa\nCheck priser og tilgængelighed for SUNCE HOTEL: Check ind :


Magten og æren - Anne Sofie Kragh - Audiobook - BookBeat\n”Magten og æren” er syv nærgående portrætter af en række af de personer, der har siddet på de højeste positioner inden for politik, medier, kultur- og erhvervsliv i Danmark. I syv fortællende tekster beskriver bogen, hvordan et magtmenneske bliver til og hvordan den målbevidste stræben mod toppen former et liv. Hvorfor vil disse personer magten, og hvad bruger de den til?\n”Magten og æren” indeholder portrætter af Jørgen Ejbøl, Pia Kjærsgaard, Hans Skov Christensen, Michael Christiansen, Jens Kramer Mikkelsen, Christian S. Nissen og Anders Fogh Rasmussen. Anne Sofie Kragh (f. 1972) er uddannet fra Danmarks Journalisthøjskole i 1999. Derudover har hun læst kulturhistorie på Københavns Universitet og international politik og sociologi på New School University i New York. Anne Sofie Kragh har arbejdet for blandt andet Politiken, Månedsbladet PRESS og Euroman, og hun er forfatter til flere portrætbøger om danskere i forskellige former for magtpositioner.


'Sommerballet' Bellevue Teatret 25.8.2014 Anm. - Gregers DH\nAlle, Anmeldelser 25. august 2014 21. juli 2017\nMads Langer og dansere i hvirvlende Maja Ziska-kostumer (Foto: Isak Hoffmeyer)\nAlexander Kølpins ’Sommerballet’ på Bellevue Teatret er mere koncert end ballet. En forestilling, der runger af det smukkeste tungsind og sortsyn. Med sangskriveren Mads Langer i centrum.\n’Sommerballet’ spiller på Bellevue Teatret indtil 2. september\nSOMMERBALLET…! Ikke sandt: Sådan en lysende augustaften med sol over Øresund. Champagne i glassene! Dans til livsglæden i det hvide Bellevue Teater!\nAlexander Kølpin har noget andet for. Lyset dæmpes til kulsort, musikken lyder som morsesignaler fra skib i havsnød og frem toner omsider i svag spot en skikkelse højt til vejrs i scenens dameside – en kappeklædt mand med en vældig sort hat… Johan Wayne i krigshumør? Eller den misantrope Ribe- komponist Rued Langgaard genopstanden fra de døde?\nVi ser og lytter. Manden synger. Med en stemme, der klinger af usleben metal. Hans navn er Mads Langer. Han synger på engelsk, og allerede dette første nummer bringer os på dyster kurs: ’I’m in dire straits’, synger han, og det betyder nogenlunde: ’Jeg er i elendigt humør’.\nMads Langers tekster – alle på engelsk – er trykt i programmet. Og som aftenen skrider frem ser, hører og læser vi, at vi er i selskab med en misantrop. Sang på sang og vers på vers rugende af tungsind og sortsyn.\nDet var så dén sommer, siger vi til hinanden.\nMen vi lytter og ser videre. For denne Langer-stemme fanger med den mest uforskammede styrke. Manden insisterer, og når vi spørger os selv: Hvad har Alexander Kølpin dog på tapetet med denne Langer-koncert – skulle vi ikke til ballet? Endda glad sommerballet?\nVi skal til sort messe.\nDet gør heller ikke noget, sådan set. Vi skal bare lige omstille os til det. Til at hele forestillingen svinger med Mads Langer og hans sorte sange.\nOgså dansen. Som der ganske vist ikke er så meget af.\nDe tre mandsdansere og tre kvindelige dansere agerer langt hen ad vejen mest som figuranter. Dekorative kulisser til Langer. Undertiden også i koreografisk clinch med ham, dér hvor det dansemæssige trods alt får lov at tage over. Langer bevæger sig med en kropsrytme, der uden at vi skal beskylde hans korporlige sprog for at være ballet, alligevel har en indforstået balance og naturlig handlekraft.\nI hænderne på først og fremmest sangeren Langer, hans tekster, hans mørkt glødende desperadomusik og hans karismatiske fremfærd. Men sandelig også på Kølpin, der har fostret den knugende idé, og på de folk, der realiserer idéen. Især lysdesignerne Raphael Solholm og Daniel Devantier, som skaber et lys/mørke-show, som var vi til en vældig udvidelse af slutscenen i ’Aïda’, gravkammer-finalen, hvor gru mixes med dødens æteriske skønhed.\nOg hvordan vi dog fanges ind af de slængkapper, som kostumieren Maja Ziska ifører de medvirkende. Brusende orgier af klædninger i stof og farver – stadig nye parader!\nOg vores fantasi provokeret i de utroligste retninger: Er vi i den spanske inkvisitions vold det ene øjeblik, og blandt mongolske steppeulve det næste? Alt mens Mads Langer stædigt synger sin vrede ud og fremmaner sine stærkeste og mest plagsomme sortsyn-visioner. Støttet af slagtøj og bas, elektronisk forstærkning, eller siddende ved det klaver, han selv håndterer nogle gange.\nOgså Kølpins visioner? Det må vi gå ud fra. Lige nu i hvert fald.\nForrige anmeldelse'Et glimt… så er jeg væk igen' Figura Ensemblet på Marienlyst Slot 24.8.2014 Anm.\nNæste anmeldelse'Besøget' Aarhus Teater Scala 30.8.2014 Anm.\nIndtast captcha * + syv = ni


I fredags blev tidligere Danske Bank-direktør Tonny Thierry omsider fundet fit & proper af Finanstilsynet til at bestride jobbet i Nykredits direktion. Urimelig langstrakt sagsbehandling og fjollet hemmelighedskræmmeri har præget sagen.\nDer skal en stærk psyke til at tage mosten i finanssektoren. Det har Tonny Thierry, tidligere direktør i Danske Bank, nu Nykredit, som nu omsider er erklæret fit & proper. Fold sammen\nMandag d. 16. december 2019, kl. 17.05\nI mere end otte måneder har Nykredit og Tonny Thierry ikke anet, om Finanstilsynet ville erklære Thierry fit & proper til at klare direktørjobbet i koncernen. Dermed har det været kastet op i luften, om han kunne beholde sit job eller ej.\nDet alt for langstrakte forløb har givet anledning til talrige spekulationer, og Tonny Thierry – og dermed Nykredit – fremstod efterhånden som en mand og en virksomhed, hvis hæderlighed var anfægtet.\nBerlingskes dækning har afdækket en stribe problemer i Finanstilsynets vankelmodighed. Eksperter har peget på, hvordan det skaber en usund usikkerhed og et ledelsesvakuum i en organisation, når man ikke ved, om en direktør på en vigtig post kan blive eller ej, samtidig med at det udfordrer hans autoritet.\nFinanstilsynets hemmelighedskræmmeri har kun bidraget til at mudre forløbet. Indtil i fredags oplyste tilsynet intet om, hvorfor Thierrys godkendelse trak ud. Omverdenen har været henvist til at gætte og gættede (rigtigt, viste det sig) på, at tilsynets tøven skyldes mistanken om, at Tonny Thierry har haft en kritisabel rolle vedrørende Flexinvest Fri, som Danske Bank solgte til kunderne velvidende, at de ville tabe penge på det.\nDanske Banks bestyrelsesformand Karsten Dybvad fyrede i sommer direktørvikaren Jesper Nielsen med direkte henvisning til hans ansvar for Flexinvest Fri. Finanstilsynet meldte sagen til bagmandspolitiet, som har rejst sigtelse mod banken. Tonny Thierry var tidligere øverste ansvarlige for Flexinvest Fri i Danske Bank og dermed en oplagt suspect.\n»Finanstilsynets hemmelighedskræmmeri har kun bidraget til at mudre forløbet«\nFørst i fredags oplyste Finanstilsynet så omsider, at det rent faktisk er Flexinvest Fri-sagen, det drejer sig om, men at der altså ikke var noget at komme efter. Sådan da. Tilsynet leger nemlig stadig juleleg og nævner ingen navne på hverken bank eller person. Kun fordi Tonny Thierry selv på sin LinkedIn-profil fredag fortalte, at han er godkendt som fit & proper, kan vi være sikre på, at Finanstilsynets afgørelse handler om ham.\n»Den pågældende person«\n»Afgørelsen er truffet på baggrund af oplysninger om den pågældende persons tidligere adfærd som direktør i et pengeinstitut med ansvar for instituttets investeringsprodukter. Pengeinstituttet var involveret i en sag om forkert investeringsrådgivning af kunderne. Finanstilsynet har i sin vurdering lagt vægt på, hvilken viden personen var i besiddelse af, og hvordan vedkommende agerede herpå,« står der i tilsynets afgørelse.\nDen er altså god nok. Finanstilsynet har brugt de lange måneder på at undersøge, hvad Tonny Thierry vidste om Flexinvest Fri, og hvordan han agerede på sin viden – og har frifundet ham: »Efter Finanstilsynets vurdering er der på baggrund heraf ikke grund til at antage, at personen ikke vil kunne varetage hvervet som ledelsesmedlem i de pågældende finansielle virksomheder på forsvarlig måde«.\nDet er helt uholdbart, at Finanstilsynet holder en finanskoncern på pinebænken i næsten trekvart år i en tid, hvor bankerne i forvejen er udfordret af minusrenter og omfattende compliance-krav. Tilsynet må stramme alvorligt op på sin sagsbehandling og opbygge en mere agil organisation, som er i stand til at håndtere fit & proper-sager inden for en rimelig tidshorisont. Og det kan kun gå for langsomt.


Amerikansk fodbold har mange fans uden for USA, da NFL (National Football League) er den vigtigste liga i amerikansk fodbold overalt i verden, vil fans over hele kloden se den. Nogle sportskanaler uden for USA udsender vigtige spil i NFL. I nogle lande er det imidlertid umuligt at se på tv eller gennem livestreams. Nedenfor […]\nSelvom der er mange spændende sportsgrene i verden, er fodbold (eller fodbold i USA) stadig den mest populære. Den mest spændende del af denne dynamiske og sjove sport er måske bare at se forskellige nationer kæmpe ud på en international scene. Faktisk er europæisk og verdensmesterskaber vigtige tider for mange fodboldfans over hele kloden. For […]\nHvis du er en rigtig kickboksentusiast, er chancerne for, at du ofte har spekuleret på, hvordan du ser denne spændende sport gratis. Naturligvis går dette endnu mere for (uden tvivl) den førende organisation i sporten, Glory Kickboxing. Selvfølgelig vil du ikke gå glip af den spektakulære hovedbegivenhed Collision 2: Verhoeven vs. Hari, der for eksempel […]\nVi forbinder online-censur med lande som Kina og Tyrkiet, men det vil overraske dig, hvor udbredt problemet er. For at omgå disse slags geografiske begrænsninger kan du bruge en VPN. Hvis fx brug af Facebook er forbudt i dit land, kan du få adgang til webstedet via en VPN-server i et andet land. På denne […]\nSiden starten i 2003 har Skypes telekommunikationssoftware Voice (Voice Over Internet Protocol) gjort det muligt for sine brugere at bruge cirka 2 billioner minutter på at nå ud til folk, de er interesseret i over hele kloden. Med 300 millioner månedlige brugere og over en milliard downloads på Android er Skype blevet så populært, at […]\nDet kan være en udfordring at se BBC iPlayer, når du ikke er i Storbritannien. Hvis der er en BBC-serie eller -program, du gerne vil se online, kan du opleve, at du ikke får adgang til BBC iPlayer. Heldigvis er der en måde at nemt få adgang til BBC iPlayer uanset hvor du er i […]\nKina har et af de mest restriktive internetcensurprogrammer i verden, også kendt som Great Firewall of China. Dette er et meget kontroversielt system, hvor kritikere hævder, at Firewall begrænser ytringsfriheden, forhindrer adgang til information og undertrykker innovation. Læs videre for at lære mere om Great Firewall of China, hvorfor regeringen håndhæver det, og hvilke skridt […]\nMajor League Baseball (MLB) World Series er en af årets mest betydningsfulde sportsbegivenheder, så populær blandt sportsfans i NFL Super Bowl eller UEFA Champions League. Hvert år stemmer omkring 18 millioner amerikanere ind for at se mesterskabsholdene i American League (AL) og National League (NL) gå mod hinanden i en bedst af syv slutspill, der […]


- Vi følte måske lidt, at vi kunne gå på vandet\nBeiwen Zhang og Michelle Skødstrup siger tak for kampen efter VEB's eneste sejr.\n"Højt at flyve, dybt at falde". Det er én af mest brugte klicheer i sportsjournalistik, og den passer perfekt til at beskrive Vendsyssel Elite Badmintons nedtur onsdag aften i Greve.\n- Pinligt. Jeg føler, jeg lige er begyndt til badminton. Jeg havde ingen fornemmelse på banen. Jeg tror, vi kom med den forkerte attitude. Vi følte måske lidt, at vi kunne gå på vandet, og vi var ikke klar til at løbe den ekstra kilometer, udtaler Victor Svendsen.\nI åbningskampen var VEB's Cheryl Seinen/Robin Tabeling derimod storfavoritter i opgøret mod "badminton-pensionisten" Anders Kristiansen og Ditte Søby Hansen. Hollænderne vandt jo mandag over Christinna Pedersen/Joachim Fischer.\nBeiwen Zhang sørgede for VEB's eneste sejr i Greve. Amerikaneren vandt 21/17, 21/13 over Michelle Skødstrup.\nOgså Raul Must slap fra "topopgøret" med æren i behold, selv om han led sit første nederlag i denne sæson. Esterens batterier løb tør i tredje sæt, så han blev slået med 17/21, 21/19, 8/21 af finnen Kalle Koljonen. Indstillingen fejlede dog ingenting, og det var klart duellen i anden herresingle, som bød på mest seværdig badminton.\nNederlaget betyder, at VEB rykker ned på femtepladsen. Der resterer kun to runder af grundspillet - 29. og 31. januar.


Hvad kan du blive? – Karrierestigen\nInteresserer du dig for salg, handel og ledelse, vil du med garanti ikke komme til at kede dig i et moderne og dynamisk byggecenter. Opgaverne er mangfoldige, kollegerne er dygtige og engagerede, og du kommer til at arbejde med både professionelle og private kunder. Som elev i et byggecenter lærer du ikke bare om vores produkter, du får også bred indsigt i branchen med viden om bl.a. butiksprofil, butikskoncept, butiksøkonomi og varens vej fra producent til forbruger.\nAlle vores medlemmer er forskellige og giver dig individuelle muligheder. Men fælles er, at vi kan tilbyde en anerkendt faglig uddannelse, og at du har gode muligheder for at bygge oven på dine kompetencer med efteruddannelse.\nEr du typen, der godt primært vil have med professionelle kunder at gøre, vejlede om byggeprojekter, sælge og yde service på business to business niveau, så skal du være handelsassistent. Du bliver stærk i alt fra salgsteknikker og kundeadfærd til markedsanalyse, salgsaktiviteter og projektplanlægning. Og naturligvis får du masser af viden om byggematerialer og andre produkter, så du kan vejlede præcist, skrue et godt tilbud sammen og være kundens uundværlige partner. Målet kan være salgschef eller butikschef.\nHvis du har sans for salg og elsker at give råd og vejledning til private kunder, skal du gå efter jobbet som salgsassistent. Her lærer du en masse om vores produkter og om personligt salg, service, markedsføring, butiksindretning, varepræsentation og meget mere. Du kan hurtigt få dit eget produkt-ansvarsområde, og på sigt har du gode muligheder for at få ledelsesansvar. Målet kan være butikschef.\nEr du god til at holde styr på lagerkapacitet og levering? Så er der mange muligheder. F.eks. som lager- eller logistikoperatør. Uddannelsen varer 2 ½ år med bl.a. 26 ugers undervisning. Du lærer IT-lagerstyring, logistik og organisation samt kundebetjening på lageret. Du har også mulighed for at blive chauffør og få stort kørekort. Målet kan være logistik- og driftschef.


Vejledning om prisfastsættelse. Økonomistyrelsen, maj PDF\nVejledning om prisfastsættelse. Økonomistyrelsen, maj 2006\nDownload "Vejledning om prisfastsættelse. Økonomistyrelsen, maj 2006"\n1 Vejledning om prisfastsættelse, maj 2006\n2 2 Vejledning om prisfastsættelse 1 Indledning Formål Målgruppe Afgrænsning Læsevejledning Bevillingsregler og prisfastsættelse Afgifter og gebyrer (BV06 pkt ) Salg af varer og tjenesteydelser (BV06 pkt ) Lejeindtægter og forpagtningsafgifter (BV06 pkt ) Indtægtsdækket virksomhed (BV06 pkt ) Tilskudsfinansierede aktiviteter (BV06 pkt ) Tilskudsfinansieret forskningsvirksomhed (BV06 pkt ) Salg af data fra offentlige registre Metode, kalkulation og fordelinger Afvigelse fra fuld omkostningsdækning Kalkulation og fordeling af omkostningerne Omkostninger der ikke fremgår af institutionens budget... 9\n3 3 1 Indledning 1.1 Formål Formålet med denne vejledning er, at beskrive de beregninger, der skal danne grundlag for statslige institutioners prisfastsættelse af egne produkter og ydelser. Det gælder fastsættelse af prisen på de ydelser, der produceres med henblik på salg vedrørende kommercielle aktiviteter, udarbejdelse af projektbudgetter for ikkekommercielle aktiviteter samt andre indtægtsgivende aktiviteter. Vejledningen omfatter endvidere fastsættelsen af afgifter og gebyrer. 1.2 Målgruppe Vejledningen henvender sig til de medarbejdere, der varetager de kalkulatoriske opgaver i relation til prisfastsættelse af produkter og ydelser. 1.3 Afgrænsning Vejledningen relaterer sig til pkt , , og , og i Budgetvejledning Reglerne om prisfastsættelse finder anvendelse på følgende områder: Afgifter og gebyrer Salg af varer og tjenesteydelser Lejeindtægter og forpagtningsafgifter Indtægtsdækket virksomhed Tilskudsfinansierede aktiviteter Tilskudsfinansieret forskningsvirksomhed Salg af data fra offentlige registre Vejledningen omfatter de regler, der er gældende i forbindelse med priskalkulationer. For beskrivelse af en konkret beregningsmodel henvises til Vejledning om omkostningsfordelinger Vejledningen kan findes på s hjemmeside under 1.4 Læsevejledning Indledningsvis beskrives bevillingsreglerne, jf. BV06, for en række særlige områder. Derefter gives en kort beskrivelse af anvendelsesområder, overordnede metoder og centrale begreber, der danner grundlag for prisfastsættelsen. Herefter beskrives de omkostningselementer, der skal indgå i beregningen. 1 Budgetvejledning 2006 gælder fra og med finansåret Prisfastsættelsesreglerne i Budgetvejledning 2006 svarer dog til reglerne i Budgetvejledning 2001, der er gældende indtil da.\n4 4 2 Bevillingsregler og prisfastsættelse I dette kapitel gennemgås de regler, der gælder for en række særlige områder. De fleste af disse regler er fastsat i Budgetvejledning 2006, og i dette kapitel beskrives følgende områder: Afgifter og gebyrer Salg af varer og tjenesteydelser Lejeindtægter og forpagtningsafgifter Indtægtsdækket virksomhed Tilskudsfinansierede aktiviteter Tilskudsfinansieret forskningsvirksomhed Salg af data fra offentlige registre Udgangspunktet for fastsættelsen af priser er ifølge de fastsatte regler i alle tilfælde de omkostninger, der er knyttet til produktionen af den omhandlede ydelse mv. 2.1 Afgifter og gebyrer (BV06 pkt ) Afgifter og gebyrer kan ifølge budgetvejledningen kun opkræves med hjemmel i eller i henhold til lov eller tekstanmærkning Afgifter og gebyrer af skattemæssig karakter Det fastsættes i budgetvejledningen, at hvor afgifter eller gebyrer er fastsat således, at der opnås overdækning i forhold til de omkostninger, der er forbundet med det pågældende afgifts- eller gebyrbelagte område, skal taksten også fremgå af loven. Bestemmelsen vedrører afgifter og gebyrer af skattemæssig karakter, og fastslår med andre ord, at sådanne afgifter og gebyrer ikke kan fastsættes administrativt. Dette følger af grundlovens Andre afgifter og gebyrer Taksten for andre afgifter og gebyrer skal ifølge budgetvejledningen medmindre der er opnået hjemmel til andet - fastsættes således, at der opnås fuld dækning for de omkostninger, der er forbundet med det pågældende afgifts- eller gebyrbelagte område. Ifølge budgetvejledningen skal der tilstræbes balance over en 4-årig periode. Kravet om, at der skal tilstræbes balance over 4 år, blev indført i 1992 med henblik på at muliggøre en forenklet omkostningsopgørelse under det dengang gældende udgiftsprincip. Reglen havde til formål at håndtere såvel den fejl, der opstår i forhold til en mere avanceret omkostningsopgørelse for det enkelte år, som den almindelige usikkerhed i forbindelse med den forudgående satsfastsættelse. Behovet for reglen er mindre efter overgangen til anvendelse af omkostningsprincipper på driftsområdet, men bestemmelsen er dog opretholdt.\n5 5 Som udgangspunkt imødekommes det 4-årige balancekrav gennem en prisfastsættelse, der fremkommer på baggrund af institutionens omkostningsbaserede regnskab samt eventuelle omkostninger, der afholdes af andre end institutionen selv. Bestemmelsen indebærer, at man løbende overvåger forholdet mellem indtægter og omkostninger og med udgangspunkt i den seneste resultatopgørelse og det forventede aktivitets- og omkostningsniveau årligt overvejer at regulere de fastsatte satser. Bestemmelsen indebærer således ikke, at satserne kun skal reguleres hvert fjerde år. Under alle omstændigheder gælder, at takstfastsættelsen skal ske inden for rammerne i grundlovens 43, hvorefter administrativ gebyrfastsættelse ikke må have fiskal karakter. Dette kan efter omstændighederne indebære, at det ikke vil være muligt at inddække tidligere års underskud ved overdækning i efterfølgende år. 2.2 Salg af varer og tjenesteydelser (BV06 pkt ) For institutionernes salg af varer og tjenesteydelser gælder som udgangspunkt, at der ved prisfastsættelsen skal opnås dækning af omkostningerne i forbindelse med salget. Der kan gøres undtagelser herfra i særlige tilfælde. Dette gælder områder, hvor en fuld dækkende prisfastsættelse ville hindre formålet med ydelsen, og hvor fx sociale, miljømæssige eller lignende hensyn konkret tilsiger en lavere omkostningsdækning. Se endvidere afsnit 2.7 vedrørende salg af data fra offentlige registre. 2.3 Lejeindtægter og forpagtningsafgifter (BV06 pkt ) Lejeindtægter og forpagtningsafgifter skal under hensyn til de for området gældende lovbestemmelser om lejeregulering og lignende fastsættes således, at det for staten bedst mulige økonomiske resultat opnås. Det skal i denne forbindelse påses, at leje- og forpagtningsafgifter løbende reguleres i overensstemmelse med ændringerne på markedet, og lejereguleringer skal løbende gennemføres, hvor lejelovgivning og lignende giver mulighed for det. 2.4 Indtægtsdækket virksomhed (BV06 pkt ) Prisen på den enkelte vare eller tjenesteydelse under indtægtsdækket virksomhed fastsættes således, at der ikke sker konkurrenceforvridning over for private eller offentlige konkurrenter, og således at omkostningerne dækkes. Såfremt den indtægtsdækkede virksomhed har monopol eller befinder sig i en monopollignende situation, udgør den pris, der sikrer dækning af de langsigtede gennemsnitsomkostninger, samtidig et maksimum for prisfastsættelsen på den pågældende vare eller tjenesteydelse, når afsætningen sker i Danmark. 2.5 Tilskudsfinansierede aktiviteter (BV06 pkt ) For indtægtsfinansierede aktiviteter gælder som udgangspunkt samme budget- og bevillingsregler som for andre statslige aktiviteter.\n6 6 Som tilskudsfinansierede aktiviteter kan udføres ikke-kommercielle aktiviteter, der er naturlige udløbere af den ordinære virksomhed og finansieres af indtægter. Som indtægter kan optages private gaver, tilskud, indtægter i forbindelse med samarbejdsprojekter, offentlige fondsmidler (fx forskningsrådsmidler), professorstipendier, indtægter for EU-forsknings- og studentermobilitets-programmer samt offentlige programmidler mv. Der kan løbende afholdes udgifter svarende til årets indtægter for ovenstående finansieringskilder samt forbrug af overskud fra tidligere år. Til udgifter medregnes i denne forbindelse kun de direkte udgifter / direkte omkostninger. Udgifter der dækkes ved opkrævning af administrationsbidrag, bidrag til fællesudgifter eller lignende afholdes under den ordinære virksomhed og optages som merudgift på regnskabet, idet indtil halvdelen af bidraget kan anvendes som øget lønudgift. Overførsel af opkrævede administrationsbidrag, bidrag til fællesudgifter el. lign. sker ved anvendelse af interne statslige overførsler mellem den tilskudsfinansierede aktivitet og den ordinære virksomhed. 2.6 Tilskudsfinansieret forskningsvirksomhed (BV06 pkt ) Som et supplement til de regler der er nævnt under punkt 2.5. gælder: Der kan fra den ordinære institution ske medfinansiering af projekter, der modtager tilskud, såfremt institutionen selv har en forskningsmæssig interesse heri. Institutionens udgifter afholdes under institutionens ordinære virksomhed. Der er ikke adgang til at medfinansiere projekter mv., hvor tilskud fra statslige fonds- eller programbevillinger mv. i finanslovens anmærkninger eller i lovgivningen er forudsat at dække hele projektudgiften. For aktiviteter finansieret af statslige fonds- og programmidler mv. skal der som grundlag for ansøgningen være udarbejdet et projektbudget efter følgende retningslinier: De direkte udgifter (direkte omkostninger) opdeles på direkte lønudgifter og øvrige direkte udgifter, herunder apparatur og andre anskaffelser som led i projektet. Hertil lægges et bidrag til fællesudgifter på 20 pct. af de direkte udgifter. Projektbudgettet, herunder bidraget til fællesudgifter, opdeles på institutionens andel (medfinansiering) og det ansøgte tilskud. 2.7 Salg af data fra offentlige registre For salg af data fra offentlige registre, hvor data er indsamlet og registreret som led i bevillings- og gebyrfinansierede opgaver, gælder som udgangspunkt, at der ved prissætningen alene skal tages hensyn til de yderligere omkostninger (direkte og indirekte), der opstår i forbindelse med salget. Prissætningen af dataleverancen skal således afspejle de medgåede ressourcer ved distributionen af data, men ikke ressourcer ved en eventuel myndighedsudøvelse, der ligger forud for salget og normalt vil ligge til grund for, at myndigheden er i besiddelse af data.\n7 7 En undtagelse herfor er de få tilfælde, hvor data produceres som led i en indtægtsfinansieret offentlig produktionsvirksomhed, dvs. hvor styrelsens hovedopgave er helt eller delvist indtægtsfinansieret og dataindsamlingen følgelig ikke allerede er finansieret over en bevilling. Her vil der som udgangspunkt skulle fastsættes en betaling, der også bidrager til at dække omkostningerne ved selve dataproduktionen. Endvidere kan de enkelte offentlige myndigheder konkret beslutte at visse dataydelser skal leveres med prisnedslag, dvs. således at distributionsomkostningerne ikke dækkes fuldt ud. Den enkelte myndighed må i disse tilfælde vurdere, hvorvidt et prisnedslag ligger inden for myndighedens opgaver, således at prisnedslaget kan finansieres over myndighedens almindelige bevilling. Det skal i samme forbindelse sikres, at en fravigelse ikke medfører uhensigtsmæssige økonomiske/tekniske dispositioner fra de involverede parters side samt at eksterne interessenter ikke påvirkes heraf (konkurrencehensynet). Udfører myndigheden i forbindelse med myndighedsopgaven en af markedet efterspurgt kvalitetsforbedring på grunddata, således at kvaliteten overstiger hvad der er nødvendigt for at tilgodese myndighedens eget behov og eventuelle videregivelseskrav fastsat i lovgivning, bør forbedringerne brugerfinansieres fuldt ud. For så vidt angår fastsættelse af priser for forskellige data-produkter skal prisen for forskellige hovedtyper af dataleverancer i store træk svare til omkostningerne, således at bl.a. simple kopier af store datamængder prissættes ud fra omkostningerne ved denne leverancetype. Myndigheden skal således sikre, at de indirekte omkostninger ved distributionen af data ikke på en uhensigtsmæssig måde overvæltes på sådanne simple masseudtræk. Der bør ikke ske prisdifferentiering mellem kunder ved levering af identisk ydelse. Dette gælder for samtlige private og offentlige kunder på områder, hvor der kan skabes konkurrence. Af hensyn til samordningen af data bør prisen på nøgler (entydige identifikatorer) fastsættes særligt lavt medmindre dette vil medføre en meget uhensigtsmæssig prisfastsættelse af registrets øvrige data. De ovennævnte principper vedrører alene udlevering af data for hvilke, der ikke allerede i offentlighedsloven, forvaltningsloven, lov om Danmarks Statistik eller lov om offentlige myndigheders registre er fastsat regler om leveringsbetingelserne. 3 Metode, kalkulation og fordelinger Prisfastsættelsen sker på grundlag af de omkostninger, der er knyttet til det pågældende område. Institutionen skal gennemføre en priskalkulation ved at fordele sine omkostninger til de produkter og ydelser, der skal prisfastsættes.\n8 8 Omkostningsfordelingen forudsætter en fordeling af institutionens direkte og indirekte omkostning ud på de relevante produkter. Herudover vil der skulle indregnes omkostninger, der afholdes af andre end institutionen selv. Dette giver tre typer af omkostninger, der skal indkalkuleres i de omkostninger, der skal ligge til grund for prisfastsættelsen: Direkte omkostninger Indirekte omkostninger Omkostninger der afholdes af andre end institutionen selv En nærmere beskrivelse af de direkte og indirekte omkostninger kan findes i afsnit 3.3 samt Vejledning om omkostningsfordelinger. 3.1 Afvigelse fra fuld omkostningsdækning Som det fremgår af kapitel 2 kræver bevillingsreglerne som udgangspunkt, at priser mv. fastsættes således, at der opnås fuld dækning for omkostningerne på det pågældende produkt / ydelse. Dvs. prisen skal afspejle institutionens direkte og indirekte omkostninger samt de omkostninger, der kan henføres fra andre end institutionen selv. I visse tilfælde kan det dog være tilladt at fastsætte priser mv., der afviger fra det, der ville følge af fuld omkostningsdækning. Det indebærer at priser mv. skal fastsættes til omkostninger relateret til produktet /ydelsen med et eventuelt tillæg eller fradrag. 3.2 Kalkulation og fordeling af omkostningerne Det gælder, at grundlaget for priskalkulationen skal være retvisende og konsistent. For det første skal der ske en fuld fordeling af institutionens omkostninger. Med dette menes, at der skal foretages en fordeling af institutionens omkostninger, hvor alle omkostningerne fordeles ud på institutionens produkter. For det andet skal institutionen skal have en fordelingsmodel, der på et korrekt grundlag fordeler omkostningerne til produkterne. Der kan hentes inspiration til, hvorledes omkostningsfordeling kan laves i Vejledning om omkostningsfordelinger. Vejledningen kan findes på s hjemmeside Kalkulation Med en kalkulation menes den udregning af omkostningerne, der er nødvendig for at prisfastsætte et produkt eller en ydelse. Kalkulationen tager udgangspunkt i en fordeling af omkostningerne og skal bygge på de gældende regnskabsregler, der fremgår af ØAV. En forkalkulation udføres for at have et grundlag for at kunne fastsætte en pris på et produkt/en ydelse, for at kunne fremsætte et tilbud eller for at kunne udarbejde et projektbudget. Dette gøres inden arbejdet igangsættes, eller dispositionen i det hele taget træffes. Ved igangsættelsen af en produktion vil man ikke altid, som det\n9 9 forudsættes i det følgende, kunne bygge kalkulen op på regnskabsmæssige erfaringer. Princippet for priskalkulation vil imidlertid være det samme i sådanne tilfælde, blot må der i højere grad tages udgangspunkt i skønnede omkostninger. Undtagelse herfra er et produkt/en ydelse, som sælges efter regning. I så tilfælde opgøres omkostningerne efterfølgende, og prisen fastsættes herudfra. Det anbefales imidlertid, at der også i denne situation foretages en forkalkulation af hensyn til den økonomiske styring. En efterkalkulation udarbejdes af kontrolhensyn og som erfaringsgrundlag for fremtidige beslutninger. Af hensyn til den økonomiske styring, vil det oftest være formålstjenligt at arbejde med egentlige projekt- eller aktivitetsregnskaber for hvert enkelt produkt/ydelse. 3.3 Omkostninger der ikke fremgår af institutionens budget Med indførselen af omkostningsbaserede bevillinger i FL07 vil forrentningen af driftskapital og anlægsaktiver fremgå af institutionens budget samme år som produktionen. Opgaven her vil være en relevant fordeling af institutionens renteomkostninger ud på de enkelte produkter. Men andre udgifter optræder ikke på institutionens eget budget og skal medtages skønsmæssigt i kalkulationen. Eksempler på sådanne omkostninger er: omkostninger for produktionsfaktorer, der er stillet gratis til rådighed revision forsikring moms Omkostninger ved produktionsfaktorer, der stilles gratis til rådighed Undertiden får en institution stillet fx lokaler gratis til rådighed af andre statsinstitutioner. Når omkostningskalkulen skal danne grundlag for en fair prisfastsættelse, skal der i sådanne tilfælde medregnes de omkostninger, der ville opstå, hvis institutionen ikke fik stillet fx gratis lokaler til rådighed. Omkostningen kan fx vedrørende gratis lokaler udregnes som den markedsleje, der alternativt måtte betales for leje af lokaler med en tilsvarende standard og beliggenhed Revision Alle institutioner får revideret deres regnskaber. De fleste statsinstitutioner betaler ikke direkte for denne ydelse, idet udgifterne til Rigsrevisionen afholdes over en hovedkonto på statsregnskabet specielt til dette formål. Imidlertid bør der i en kalkule indregnes omkostninger til revision for at modsvare de omkostninger, en privat virksomhed har hertil.\n10 10 Når et revisionsfirma skal beregne er honoraroverslag, sker det ud fra en tidsplan over, hvilke arbejder der bør udføres, og af hvilke medarbejderkategorier. Til praktiske formål kan omkostningerne til revisionen fx beregnes som en andel af omsætningen på det pågældende produkt. Som en tommelfingerregel kan andelen sættes til 0,5 pct. af omsætningen, idet der dog bør tages hensyn til, at der ved mindre aktiviteter er visse startomkostninger, hvorfor andelen kan blive på op til 0,8 pct. Omvendt ved større aktiviteter hvor der kan være nogle stordriftsfordele, som bevirker, at andelen kan blive på ned til 0,2 pct. Hvis institutionen er dækket af koncern-revision kan omkostninger hertil indkalkuleres og erstatte den beregnede omkostning til revision. Det er institutionens opgave at bestemme den præcise omkostning til revision i forbindelse med priskalkulationen Forsikringsforhold Statsinstitutioner - og institutioner hvis driftsunderskud fuldt ud dækkes af staten er omfattet af statens selvforsikringsordning vedrørende bygninger, løsøre, ulykke og ansvar mv. Dette betyder, at udgifter til afhjælpning af skader vil optræde med meget forskellige beløb fra år til år på den enkelte institutions regnskab. En kalkule vil derfor have vanskeligt ved at tage udgangspunkt i konkrete regnskabstal, men det kan dog gøres ved at udjævne udgifterne (pris- og lønreguleret) over en årrække. Det vil imidlertid oftest være lettere at indhente oplysninger om den forsikringspræmie, der alternativt må betales for indgåelse af de nødvendige forsikringer med et privat forsikringsselskab. Som tommelfingerregel kan forsikringspræmien sættes til 0,5 pct. af omsætningen på det pågældende produkt. Når institutionen således indregner en kalkulatorisk forsikringspræmie, skal udgifter til eventuelle skader holdes uden for prisfastsættelsen, da omkostningerne allerede er indregnet i prisen. Bemærk i øvrigt, at statens selvforsikringsordning ikke omfatter produktansvar. Hvis der er behov for en sådan forsikring må den tegnes på almindelige markedsvilkår, og præmien hertil vil kunne indgå som en direkte omkostning i kalkulen Moms Hvis institutionen er moms-pligtig i relation til de produkter / ydelser der sælges følges momslovens regler. Hvis institutionen derimod ikke er moms-pligtig, skal der i prisen på produktet / ydelsen indgå en kalkulatorisk beregnet moms-andel. Denne kalkulatoriske moms-andel skal modsvare de omkostninger, som institutionen får refunderet fra den statslige momsrefusionsordning (momsreserven).\nDefinition på et delregnskab\nDefinition på et delregnskab Et delregnskab er en specifikation/opsplitning af bogføringskredsen. Denne specifikation/opsplitning har for udgifter og indtægters vedkommende en entydig reference til en\nBilag 1 - drøftelsesindstilling om principper for byggesagsgebyrer. Brugerfinansiering af byggesagsbehandlingen fra 2009 til 2011\nKØBENHAVNS KOMMUNE Teknik- og Miljøforvaltningen Center for Byggeri NOTAT 08-03-2012 Bilag 1 - drøftelsesindstilling om principper for byggesagsgebyrer Brugerfinansiering af byggesagsbehandlingen fra 2009


Tagrenovering i Barmer ⇒ Indhent 3 tilbud nemt og hurtigt! | 3-tilbudonline.dk\nStår du og mangler en tagrenovering i Barmer? Så er du kommet til det helt rigtige sted at finde en. Vi har jo, det største netværk af tagrenovering i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Barmer. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Så skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de tag renovatører i Barmer, som du ønsker at benytte. Vi ved du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billig tagrenovering i Barmer, skal du bare trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at give os en beskrivelse din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du lade læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på tagrenovering Barmer allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på tagrenovering Barmer\nDer er mange grunde til, at du skal indhente tilbud på tagrenover i Barmer. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi anvender nemlig kun de absolut bedste tagrenovering i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige tag renovatører Barmer. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle renovatører gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nTagrenovering Bjødstrup Syddjurs\n← Malermester Lille Heddinge\nVarmepumpe Brandlund Ikast-Brande →


1930’erne: The Arrow | Alt om superhelte\n« Så kommer der liv igen…\n1930’erne: Amazing-Man »\n1930’erne: The Arrow\naugust 15, 2010 af Christian Bogh\nNu skrev jeg for over 2 år siden om en af Paul Gustavson’s (super)helte, og nu tager jeg en til. Nemlig The Arrow. Ikke at forveksle med Green Arrow som først kom til 3 år senere, og som er skabt af Mort Weisinger og George Papp. Ham kommer jeg tilbage til senere.\nThe Arrow blev som nævnt skabt af den finske tegner Paul Gustavson i 1938. Paul Gustavson er også kendt for at have tegnet The Angel og The Human Bomb.\nFør The Arrow blev til hed han Ralph Payne, og var en del af det amerikanske efterretningsvæsen. Men han følte ikke, at han kunne gøre nok for at bekæmpe den voksende kriminalitet på den måde. Derfor valgte han at iklæde sig et rødt kostume, kaste en bue over skulderen og meget nærliggende kalde sig The Arrow. Hans yndlingsfjender var som så mange andre superhelte fra denne tid, nazisterne, sabotører og almindelige kriminelle.\nThe Arrow var ikke bare en der satte de slemme drenge bag lås og slå. Når loven lange arm ikke kunne nå en af de rigtig slemme, tog han sin helt specielle sorte pil i brug. Den blev brugt at dræbe med.\nThe Arrow holdt to år – frem til 1940. Men det var ikke det sidste man hørte til ham…\nThe Arrow blev børstet af og genoplivet i starten af 1990’erne. Denne gang fik han navnet Rick Parker og han var nu en forhenværende agent.\nHan blev født i Texas og voksede op som en dygtig jæger. Hans foretrukne våben var bue og pil, hvilket han begrundede med at dette våben gav byttet den mest fair chance under jagten. En tid var han agent for den amerikanske regering, hvor han blandt andet var udstationeret i et lille latinamerikansk land under en blodig borgerkrig. Det var under denne borgerkrig at han oplevede en massakre på en lille landsby af regeringsvenlig tropper. Denne oplevelse satte sit præg på Rick og da han fandt ud af at borgerkrigen var støttet af den amerikanske regering, valgte han at stoppe som agent. Han besluttede, at han ville bruge sine evner som bueskytte til at bekæmpe ondskab og kriminalitet.\nThe Arrow - ny\nSom The Arrow arbejdede Rick helst alene, men han var blandt andet indblandet i en et stort superhelte slag i Brinkston, som blev hans sidste kamp… næsten da. Han forsøgte at komme tilbage i kampen mod Mr. Monday som en del superhelteteamet Protectors, men de afslog hans anmodning, primært fordi hans arbejdsmetoder var lige lovlig dødelige… det blev det sidste man indtil videre har hørt fra ham.\nThe Arrow optrådte kort tid sammen med teamet Protectors sammen med bland andet Airman og Amazing-Man.\nThe Arrow har på linie med Batman ikke nogen rigtige superkræfter, men hans evner med en bue overstiger selv den mest veltrænede topbueskytte.\nThe Arrow begyndte hos Centaur Publications, hvor han var på gaden i bladet Funny Pages #21 (September 1938). I 90’erne blev han genopdaget af Malibu Comics hvor han fik et enkelt selvstændigt nummer.\nThe Arrow optræder i dag en gang imellem, som da han var med i en kort optræden i Project Superpowers nummer 5.\nThe Arrow i gæsteoptræden\nLagt i 1930'erne, Airman, Amazing-Man, Batman, Centaur Publications, George Papp, Green Arrow, Malibu Comics, Mort Weisinger, Mr. Monday, Paul Gustavson, Project Superpowers, Protectors, The Arrow, The Human Torch | Skriv en kommentar


Snatur-bloggen: Redematerialer samles ind til nye rede ved Ravnholt. Leif Sørensen\nRedematerialer samles ind til nye rede ved Ravnholt. Leif Sørensen\nHavørn Foto © Leif Sørensen\nHavørn på en dag med blæst regn og lidt sol; men trods vejret var der fuld gang i ørnen med og slæbe det sidste græs til deres nye rede og lidt jagt blev det også til.\nDet hele på ret stor afstand og noget dårlig lys; men en rigtig god eftermiddag blev det til!\nHavørn & Ravn Foto © Leif Sørensen\nGlæder mig til lyset og foråret rigtig kommer.\nIndsendt af Erhardt Ecklon, Snatur.dk kl. lørdag, marts 09, 2019


Brunch - Festbogen\nI mange festsammenhænge kan dette fleksible måltid være løsningen når festforløb både giver en noget hektisk formiddag, samtidig med at der ikke er tid eller plads i maven på grund af stress og lidt nerver hvis turen snart efter går til kirken for at sige et ja.\nOgså overnattende gæster skal have lov til langsomt at få systemet op i omdrejninger igen. En brunch giver også de personer der er taget hjem efter festen, en mulighed for at vende tilbage og få den sidste snak med familien over brunchen før familien atter spreder sig ud over hele landet.\nAt amerikanerne gerne vil have æren for at have opfundet brunch, ved at kombinere breakfast og lunch, kan der fra alle b-mennesker stilles et stort spørgsmålstegn til. Men hvis der bare menes ordet brunch har de vel ret. Der skal ikke her stilles morsomme forsøg på at sammensætte de tilsvarende danske ord, men blot kan konstateres at brunch også er blevet et dansk ord.\nDet mest positive ved brunch er at man kan spise det hver dag, i stedet for den gamle ‘sene morgenmad’ – der havde noget ‘sovet over’ eller tømmermænd over sig.


Opkrævning af årligt kontingent | Grundejerforeningen Kaldred af 1967\nKontingent opkrævninger. →\nOpkrævning af årligt kontingent\nUdgivet den 26. januar 2017 af Bestyrelsen\nDer er netop blevet udsendt opkrævninger til alle medlemmer dækkende det årlige kontingent til grundejerforeningen. De medlemmer som er tilmeldt BetalingsService vil kunne finde den på deres Betalingsoversigt for februar. Har man ikke tilmeldt sin betaling til BetalingsService vil man stedet for med posten modtage et Fi-indbetalingskort tillagt et opkrævningsgebyr på kr 50.- som besluttet på tidligere generalforsamling. Som et forsøg er opkrævningen også blevet sendt via mail til de af vores medlemmer som er bosiddende i udlandet og hvor vi har været i besiddelse af en email adresse til medlemmet.


Gode råd til opgaveformuleringer med idrætsfaget | emu danmarks læringsportal\nALLE OMRÅDER STX Idræt Fagligt samspil/SRP\nIdrætsfagets indhold og metoder\nIdrætsfaget har faglige metodiske tilgange fra forskellige hovedområder (jf. artiklen Idrætsfagets teoretiske metoder). Det er en stor fordel ved fagligt samspil, da der stort set altid kan vælges en metode, der adskiller sig fra det andet fags metoder og faglige tilgange, men omvendt skal man passe på, at der er et for stort metodisk overlap.\nEt eksempel på et emne, hvor der kan ske overlap, er en opgave i historie og idræt med titlen ”Idræts betydning i Den Kolde Krig”. På papiret et godt emne til et flerfagligt samspil, men i praksis vil opgaven kunne besvares udelukkende med historiefaget og historiefagets metoder, selvom emnet har et idrætsligt fokus.\nOgså i opgaver med biologi og idræt skal man passe på at idrætsfagets fagområder kan forsvinde. En opgave om doping i idræt med fokus på eksempelvis: ”EPO’s funktion i kroppen og dets anvendelse som præstationsfremmende middel” har naturligvis et idrætsfagligt fokus, men opgaven kan i høj grad skrives alene med udgangspunkt i biologi.\nI de følgende afsnit er der eksempler, hvordan idræt kan indgå med egne metoder i emner sammen med fag, der spiller godt samme med idræt.\nBiologi og idræt\nEn klassisk faglig problemstilling med fagene biologi og idræt er doping med fokus på anvendelse af bioteknologiske metoder og genmanipulation som doping. I biologi analyseres dopingmidler, mens idrætsfaget i opgaven analyserer og diskuterer etiske problemstillinger med udgangspunkt i teorier om ”sportens ånd og væsen” samt dopingatleters egne oplevelser af dopingmisbrug.\nFysik eller matematik og idræt\nFlerfagligt samarbejde med fysik og matematik kan tage afsæt i objekter, der i idrætsdisciplinerne enten slås, sparkes eller kastes i en kastebue. I fagene fysik og matematik kan disse kastebuer beregnes, analyseres og optimeres vha. forskellige modeller og analyseværktøjer. Idrætsfaget kan i opgaven anvendes til undersøgelse af, hvilke fysiologiske krav der stilles til den pågældende idrætsudøver, og hvordan idrætsudøveren kan træne for at optimere præstationen.\nSamfundsfag og idræt\nI samfundsfag er identitetsdannelse og socialisering en del af kernestoffet. Eksempler på sportsgrene, der i høj grad anvendes af udøverne som udgangspunkt for deres egen identitetsdannelse, er derfor gode i en flerfaglig opgave i samfundsfag og idræt. Ekstremsport er et eksempel, der ofte bliver anvendt i forbindelse med identitetsdannelse. Deltagelse i ekstremsport kan analyseres ud fra samfundsfaglige metoder, mens idrætsfaget kan analysere energibehov, fysiologiske krav og træningsaspekter i forbindelse med præstationen.\nDen gode opgaveformulering med idræt\nI en god formulering er det tydeligt, at fagene bidrager med hver deres metodiske tilgang. Den indeholder ét overordnet spørgsmål, som danner rammen for opgaven, og som målretter elevens fokus. Delspørgsmålene i opgaveformuleringen formuleres efterfølgende med afsæt i det overordnede spørgsmål. Ved at bruge denne tilgang til opgaveformuleringen hjælper man også eleven med at udarbejde opgavens samlede konklusion, der således være et svar på det overordnede spørgsmål med inddragelse i svarene i de enkelte underspørgsmål.\nSchiørring, A (2021). Gym-idraet.dk: Eksempler på opgaveformuleringer med idræt