Limerence vs Love: 15 måder at fortælle forskellen mellem de to på\nI begyndelsen er det ikke let at se forskellen mellem limerens og kærlighed. Men til sidst bliver du nødt til at vide, om dette er ægte kærlighed eller ej.\nNogle gange er vi overbeviste om, at vi er forelsket i nogen, selvom vi ikke har talt med dem, eller værre, endda mødt dem. Jeg vidste ikke forskellene mellem limerence vs kærlighed dengang, men da jeg var seksten,Tusmørkehavde ramt teatrene, og det var en big deal.\nJeg så filmen et dusin gange og følte på det tidspunkt, hvad jeg troede var kærlighed. Jeg var besat af Robert Pattinson; Jeg troede, han var alt, selvom jeg aldrig havde mødt ham. Jeg var overbevist om, at jeg var forelsket i ham og var næsten chokeret, da jeg indså, at ting sandsynligvis ikke ville fungere mellem Mr. Pattinson og mig. Var den kærlighed? Eller var det limerence?\n[Læs:Hvad er limerence? En komplet guide til at vide alt om det]\nNår det kommer til forståelse af limerence vs kærlighed, er det meget vigtigt at kende forskellen mellem de to, så kompliceret som det kan synes. Ellers kan du ende med at investere i et forhold, der faktisk ikke er baseret på kærlighed.\nDet er ikke et forhold, du vil være i det mindste, når dutænkedet er en kærlig. Vi bruger ikke rigtig tid på at tale om kærlighed og limerence, alligevel er det et virkelig vigtigt emne at diskutere. Ikke kun vil det hjælpe dig med at forstå dit nuværende forhold, men det vil også hjælpe dig med at behandle dine tidligere forhold og få dig til at forstå, hvad et sundt og kærligt forhold egentlig handler om.\n[Læs:15 obsessive tegn på limerens, der let forveksles af kærlighed]\nLimerence vs Love - De 15 store forskelle, du SKAL kende\nHvilket er det for dig?\n# 1 Hvad er limerence? Før vi taler om sammenligningerne mellem limerence vs kærlighed, skal du vide, hvad limerence betyder. Limerence er ikke ligefrem lyst, fordi det er mere end bare seksuel tiltrækning. Hvis noget, er limerance forelskelse. Det er denne besættelse og uforklarlige 'kærlighed' til denne person. [Læs:15 tegn på besættelse, der i starten kan virke som kærlighed]\n# 2 Limerence handler om attraktion. Det er her, vi blander kærlighed og limerens. Limerence er når du er stærkt tiltrukket af en anden. Men det er ikke en følelse baseret på ægte kærlighed.\nFor eksempel var jeg besat af Robert Pattinson, men disse følelser var baseret på tiltrækning og ikke egentlig kærlighed til ham. Hvordan kunne jeg elske ham, hvis jeg ikke kendte ham?\n# 3 Du føler, at du ikke kan leve uden dem. Når du er forelsket, føler du, at du ikke gør detvil haveat leve uden denne person. Men når det er limerence, føler du at dukan ikkelever uden dem. Og der er en enorm forskel mellem de to. Tanken om ikke at have dem ved siden af dig giver dig følelser af angst og uudholdelig smerte for det mulige tab af deres hengivenhed og opmærksomhed. [Læs:Oneitis og de problemer, det kan forårsage i dit kærlighedsliv]\n# 4 Dit forhold er ikke fuldt udviklet. Limerens forekommer normalt i de indledende faser af et nyt forhold, eller endda hvis et forhold ikke eksisterer. Dette sker, før du rent faktisk lærer personen at kende for hvem de er. I stedet lever du i en fantasi, mens du dagdrømmer om din fremtid med dem eller forestiller dig hvem du ervil havedem at være.\n# 5 Limerence er følelsesmæssig afhængighed. Når dit fremherskende genstand for kærlighed ikke har en god dag, har du ikke en god dag. Hvis de trækker sig tilbage fra dig, bliver du deprimeret og føler en følelse af håbløshed. Din følelsesmæssige tilstand afhængerudelukkendeom, hvordan denne person har det. Det er næsten som om du er afhængig af dem; dette er limerence. [Læs:Hvorfor det at være afhængig af nogen er ikke det samme som at være forelsket i dem]\n# 6 Limerence er ikke virkelighed. Her er sagen: limerence er ikke baseret på gensidige følelser for hinanden; det er ikke virkelighed. Ja, denne person eksisterer, men du ved ikke, hvem de er som person; i stedet har du i dit hoved en idé om, hvem de er. Når det kommer til kærlighed, er det når du ved, hvem personen er, inklusive deres mangler, og alligevel digvælgedem.\n# 7 Du føler en særlig forbindelse. Dette er noget, folk kan føle, hvad enten det er kærlighed eller limerens. Men der er en stor forskel. Limerence er, når du føler en intens forbindelse med nogen, du ikke kender. Kærlighed er når dugørføler en stærk forbindelse, men der er et stabilt fundament og forståelse mellem begge mennesker. [Læs:15 måder at håndtere smerten ved at elske nogen, du ikke kan have]\n# 8 Du er meget opmærksom på deres ord og handlinger. Hvis det er kærlighed, behøver du ikke se denne person konstant og forsøge at afkode hvert ord, de siger til dig. Men hvis det er limerens, inspicerer du alt, hvad de siger, under et mikroskop og prøver at afdække spor og antydninger om, at de har det på samme måde for dig. Lyder bekendt?\n# 9 Du er besat af alt, hvad de gør. Med limerence er du besat af alt, hvad denne person gør. Du forfølger dem på sociale medier, ser konstant, hvem de taler med, hvad de gør i løbet af dagen, og hvordan de reagerer på dig * hvis du to kender hinanden *. Hele dagen drejer sig om dem.\n# 10 Du 'støder' ved et uheld på dem. Vi ved alle, at det ikke er tilfældigt. Når du er forelsket, er det ikke nødvendigt at oprette scenarier for at se denne person. Men når det er limerence, er dit forhold ikke baseret på gensidig kærlighed.\nDu føler dette behov for at se dem, så du ved et uheld dukker op, hvor de arbejder, eller støder på dem på deres foretrukne kaffebar. Denne adfærd grænser op for forfølgelse, og du skal arbejde på at stoppe dette. [Læs:Sådan forfølger du dig på sociale medier og finder lige det, du leder efter]\n# 11 Du placerer dem på en piedestal. Du kender faktisk ikke denne person, og hvem de virkelig er, men når det er limerence, er du ligeglad. Du har en idé om, hvem de er og er ikke interesseret i at lære dem at kende. Så du placerer din idé om, hvem de er på en piedestal, hvilket får dem til at ligne en fejlfri person, uanset om de faktisk er forfærdelige.\n# 12 Du ermegetjaloux. Hvis det er limerence, bare det faktum, at du ser denne person med en anden, gør dig helt sindssyg.\nDu bliver overvældet af jalousi og føler, at du har brug for at konkurrere om din plads ved siden af dem. Selvom I to ikke er sammen * eller de sandsynligvis ikke engang kender dig *, kan du ikke være sammen med nogen anden, fordi du føler dette bånd mellem jer to. [Læs:Parasocialt forhold - Er din berømthedsfascination sund for dig?]\n# 13 Du har fysiske symptomer. Når du ikke ser dem på en dag, føler du dig fysisk syg og ængstelig. Hvis du skal ringe til dem, begynder dit hjerte at slå en kilometer i minuttet, og du begynder at svede ukontrollabelt. Når du ser dem sammen med en anden, begynder du at blive svimmel og kvalm. Din følelsesmæssige tilstand viser fysiske symptomer.\n# 14 Limerence er baseret på egeninteresse. Kærlighed er ægte og ren. Du elsker denne person for hvem de er, ikkehvadde kan blive. Men med limerence er disse følelser over for denne person baseret på egeninteresse. Det handler om, hvordan denne person laverduføler, i modsætning til hvem de er, og hvordan du får dem til at føle sig. Med andre ord handler limerence kun om dig. [Læs:De tegn, du er kærlig på, og unikke måder at komme ud af det på]\n# 15 Limerence kan få folk til at gøre skøre ting. Limerence er en intens oplevelse, og det får folk til at handle ud. Når de oplever limerens, vil nogle mennesker give deres penge væk, blive gift meget hurtigt og endda droppe deres familie og venner. Det er en besættelse, der kan gå meget galt, hvis den ikke realiseres hurtigere end senere.\n[Læs:Skynder du dig ind i en forpligtelse? De dystre tegn på, at du fortryder det]\nNu hvor du ved, hvordan du læser linjerne mellem limerence vs kærlighed, skal du tænke på dit nye forhold eller det crush, du har lige nu. Hvad tror du, at dine følelser er baseret på?\nRelationer Sådan får du et godt indtryk og lader dem ønske mere af dig\nFilm 40 romantiske filmcitater om kærlighed og forhold\nArbejde Og Lege Sådan har du det sjovt med dine venner: 30 rigtig sjove måder at slå kedsomhed på\nDating Tips Til Mænd 12 åbenlyse tegn, hun ønsker, at du beder hende om\nEt Bedre Liv Sådan lærer du nogen at kende via tekst og opbygger en reel forbindelse\nEt Bedre Liv Hvordan man fortæller, om nogen vil skade dig, fordi de ikke er ligeglade\nSådan ved du, når du er forelsket: 50 tegn, du ikke kan ignorere\n15 tegn, du har lurvene og har brug for at få nogle nye


Herre Håndbold: Returopgør i semifinalerne | 888sport Blog\nPå søndag skal vi have fundet de to finalister, som skal duellere om mesterskabet\nGOG genopstod mod Skjern\nGOG leverede en mandfolksindsats, da de præsterede at gøre comeback i kampen efter at have været bagud med 14-10 ved pausen. GOG kom ud med et helt andet udtryk i anden halvleg – især GOG’s mål, som Frank Mikkelsen tog fra i buret.\nHan var den primære årsag til, at de vandt kampen. Spørgsmålet er bare, om tre mål er nok i returopgøret. GOG skal have en lignende halvleg i returopgøret, som de havde i det første opgør, hvis fynboerne skal forfølge deres guldjagt.\nSkjerns anden halvleg skal hurtigt i glemmebogen, men omvendt må skytterne fra Skjern føle sig fortrøstningsfulde, da Frank Mikkelsen umuligt kan præstere at holde en redningsprocent på 42 igen.\nBSV holdt liv i drømmen om guld\nAalborg havde tydeligvis et ærinde med BSV fra sidste sæsons semifinale, hvor de tabte til netop midtjyderne.\nDet skulle tydeligvis ikke gentage sig, for BSV blev kørt over i første halvleg. I anden halvleg fik BSV dog formindsket Aalborgs forspring ned til tre scoringer. Især Lassens ni scoringer var årsagen til, at BSV stadig har en chance for nå finalen.\nEn gyser venter i Silkeborg, hvor intet er afgjort.\nSkjern vs. GOG\nGOG leverede et hidsigt comeback og fik skabt en bange anelse om Skjerns favoritværdighed. Alt kan lade sig gøre i sport, og den tro lever i bedste velgående hos GOG.\nSkjern skal sørge for, at kampene bliver spillet på deres præmisser, hvor det kontrollerende spil skal overgå det dynamiske spil. Lykkes det, vinder Skjern kampen og dermed også en finaleplads.\nDe forsvarende mestre giver odds 1.83, hvis de vinder.\nKamptidspunkt: søndag kl. 14:00.\nBSV vs. Aalborg\nReturopgøret rummer af stof til eftertanke, da det bliver marginalerne, som kommer til at afgøre kampen. Jævnbyrdigheden mellem disse topklubber kan ikke betvivles, derfor handler det om at forudsige, hvilke spillere der rammer dagen.\nBSV er frygtindgydende på hjemmebane. Magien på Aalborgs hjemmebanetryghed kan sagtens komme til at give BSV den ekstra marginal, som skal til for slå Aalborg.\nBSV kommer til at vinde kampen til odds 1.94, men spørgsmålet er, om det er nok til at avancere videre til finalen. Liveoddsene bliver ens bedste ven, når denne intense kamp bliver skudt i gang, da flere udfald bliver lettere at tyde og forudsige i løbet af kampen.\nEt utal af andre håndboldodds vil være tilgængelige døgnet rundt.


Udvikling og vækst i Næstved – Debatsiderne\nErhvervspolitik er og bliver en vigtig del af den samlede kommunalpolitik i Næstved. Et stærkt og konkurrencedygtigt erhvervsliv er nødvendigt for at skabe gode arbejdspladser – og gode arbejdspladser og stærke virksomheder er en forudsætning for, at vi har råd til udviklingen af velfærdssamfundet.\nOmvendt er et stærkt velfærdssamfund nødvendigt for at kunne have et stærkt erhvervsliv, der kan tiltrække og fastholde kvalificerede medarbejdere. Gode børnehaver, en stærk folkeskole, ungdoms- og erhvervsuddannelser på et højt niveau og en understøttende infrastruktur er således også erhvervspolitik. Et stærkt velfærdssamfund og et sundt erhvervsliv er simpelthen hinandens forudsætninger.\nErhvervspolitikken skal tage sit udgangspunkt i at sikre og bidrage til, at erhvervslivets rammevilkår understøtter jobskabelse, udvikling og vækst – og ansvarlighed.\nI Næstved handler det eksempelvis om fire helt vitale rammevilkår, som vi mener, der skal fokuseres på for at bidrage til en sund udvikling i det lokale erhvervsliv:\nVi skal sikre, at virksomhederne har den fornødne kvalificerede arbejdskraft til rådighed. Det kræver blandt andet, at vi sikrer en bedre erhvervsrettet vejledning i folkeskoler og på ungdomsuddannelser. Og det kræver fokus på målrettet opkvalificering af de ledige herunder fokus på brancheskift og uddannelsesløft til de brancher, hvor virksomhederne mangler arbejdskraft.\nVi skal hjælpe og inspirere særligt de små og mellemstore virksomheder med en digital transformation. Her skal Næstved Erhverv i tæt samspil med relevante rådgivningsvirksomheder yderligere på banen.\nVi skal hjælpe og inspirere særligt de små og mellemstore virksomheder med en grøn omstilling. Det kræver både hjælp til innovation og gennemgribende energioptimering. Dette skal understøttes af Næstved Erhverv igen i tæt samspil med relevante rådgivningsvirksomheder. Og så skal kommunen gå foran med det gode eksempel i forhold til egne bygninger, biler m.v.\nOg endelig skal der til stadighed arbejdes med, at virksomheder både på land og i by altid oplever kommunen som en medspiller – og også gerne proaktivt fjerner unødige barrierer.\nDisse fire pejlemærker er ikke opfundet til lejligheden, men de baserer sig på en tro på det positive samspil mellem private virksomheder og den offentlige sektor. Det er ikke modsætninger, men grundlaget for, at vi også fremover har en kommune i udvikling og vækst.


Så meget forurener reklamer i din postkasse - MX.dk\nAf Christian Hansen - 02/10-13 11:05; Opdateret: 02/10-13 11:15\nSå meget forurener reklamer i din postkasse\nDanskerne modtager hvert år et utal af reklamer, og hver enkelt af dem har konsekvenser for miljøet\nHusstandsomdelte reklamer står for ca. 0,5 procent af Danmarks samlede CO2-udledning (Billede: Polfoto)\nTilbud om sodavand, rengøringsartikler og frugt og grønt lander i stakkevis i danskernes postkasser.\nSå mange takker 'ja': 1.912.706 = 71,1 procent af de danske husstande\nSå mange takker 'nej': 776.412 = 28,9 procent af de danske husstande\nTotal antal husstande i Danmark: 2.689118\nOg selv om det måske nok er gratis for danskerne at modtage reklamerne, så er det ikke gratis for miljøet.\nFor når der bliver produceret reklamer, bliver der også udledt CO2. Det skyldes først og fremmest et stort forbrug af energi til produktion og tryk af reklamerne.\nLæs også: Nu betyder 'Reklamer - Nej tak' faktisk nej\nEn gennemsnitlig dansk husstand i Region Hovedstaden modtager i gennemsnit ca. 60 kg husstandsomdelte reklamer om året. Det svarer til en CO2-udledning på 140 kg. Det viser en undersøgelse fra 2011, som DTU har lavet for affaldsbehandlingsselskabet Vestforbrændingen.\nOg ifølge Jacob Møller, der er seniorforsker på DTU Miljø på Danmarks Tekniske Universitet, og som har været med til at lave undersøgelsen, er der ingen grund til at antage, at et lignende tal for resten af landet vil afvige nævneværdigt fra de 60 kg reklamer pr. husstand.\nDet betyder, at de i alt 1.912.706 husstande i Danmark, som ifølge Post Danmark modtager reklamer, er med til at udlede hele 267.778 ton CO2 om året. Det svarer til ca. 0,5 procent af Danmarks samlede CO2-udledning i 2012, oplyser Jacob Møller til mx.dk\nPost Danmark oplyser, at hele 71,1 procent af de danske husstande stadig modtager omdelte reklamer. Og da hver af disse husstande er med til at udlede CO2 i en mængde, der svarer til en tankfuld benzin (56 liter), er der stort potentiale til at reducere forureningen ved reklamer, hvis danskerne takker nej til reklamer i postkassen, konkluderer undersøgelsen.


Schmeichel-opturen fortsætter: Nu kaldes han playmaker – Ekstra Bladet\nTorsdag d. 7. apr. 2016 - kl. 07:50 0\nSchmeichel-opturen fortsætter: Nu kaldes han playmaker\n- Når du ser Kasper, forstår du, at han er søn af Peter. Og det er ikke kun på grund af håret, siger engelsk journalist om manden, Sky Sports lige nu rangerer som Premier Leagues bedste spiller\nKasper Schmeichel har kurs mod et engelsk mesterskab med Leicester - og rosen vælter ned over målmanden. (Foto: PA Photos)\nSuccesen vil åbenbart ingen ende tage for Kasper Schmeichel, der er i gang med en historisk god sæson.\nDet er ikke engang tre uger siden, Leicester-målmanden blev tildelt prisen som årets danske spiller anno 2015, og nu har ankermanden på det overraskende førerhold i den bedste engelske række så også lagt sig øverst i en anden hæderskategori.\nIfølge Sky Sports er danskeren i øjeblikket den bedste spiller i Premier League. Mediet fører en såkaldt ’power-ranking’ over samtlige aktører i ligaen, og efter 32. runde er danskeren, som scorer højeste karakter, når de seneste fem kampe vurderes.\nPå den led befinder Schmeichel sig i ukendt territorium på flere fronter i denne sæson. Leicesters enorme succes og keeperens ditto var ikke ventet. I hvert fald ikke i sådan et omfang, at de skulle toppe hverken den ene eller anden tabel så langt inde i foråret.\n- Han (Schmeichel, red.) er virkelig vigtig for dem og har haft en fremragende sæson. Han har altid været en spiller med et talent, der rakte til et udmærket niveau, men i denne sæson har han leveret bedre end nogensinde. Og det endda selv om, han også var god sidste år, siger The Times-journalisten Rory Smith.\n- Når man går ind på Leicesters træningsanlæg, hører man ofte Kaspers grin. Han er i centrum. Alle taler om, hvor tætte spillerne i Leicester er på hinanden, og jeg tror, at Schmeichel har stor betydning i den sammenhæng. Han er den larmende lillebror i familien, og det er vigtigt, siger Smith.\nKasper Schmeichel har holdt målet rent i de seneste fire Premier League-kampe, som Leicester alle har vundet 1-0. (Foto: All Over)\nOverrasket over niveauet\nDen britiske skribent er endt med at se en hel del flere Leicester-kampe, end han havde regnet med i denne sæson. Men fortællingen om himmelstormerne, der for et år siden lå til nedrykning, indeholder også alt, hvad en god historie skal have.\nSelv om den ikke er skrevet færdig, har Schmeichel for længst sikret sig en rolle som en af hovedpersonerne. Og ifølge Smith er der en god grund hertil. Danskeren passer som fod i hose hos det nuværende tophold, lyder det.\n- Leicester vil gerne spille bolden hurtigt frem, og det er på den måde, de er farlige. Her er Schmeichel ofte manden, der starter de angreb, siger Smith.\n- Hver gang, han har chancen, vil han sætte et kontraangreb i gang. Så man kan sige, at han har haft en god sæson som målmand, men også som playmaker, siger The Times-journalisten.\nHan er dog overrasket over, at der er så meget kul på det lokomotiv, der har ført Schmeichel mod toppen – og holdt ham deroppe.\n- Før denne sæson var han set som en udmærket målmand, der var søn af Peter Schmeichel. Men nu kan man tale om, at det er Kasper, der har Peter som far. Når du ser Kasper, forstår du, at han er søn af Peter. Og det er ikke kun på grund af håret, siger Smith.\nSådan udregnes point til Sky Sports power-ranking:\nPremier League Kæmpe Schmeichel-hyldest: Bedste spiller i Premier League!


Hvordan Man Laver Hurtig Penge Online I Nigeria, FAVORITSHOPS\nHomeHvordan man laver hurtig penge online i nigeria\nHvordan man laver hurtig penge online i nigeria, sådan kommer...\nEn høj score betyder simpelthen at der er større sandsynlighed for at tjene nemme penge og det må jo siges at være attraktivt. I stedet for at kontakte virksomheder direkte, eller selv lave sin egen portfolie, kan man let og simpelt binære optioner handelssignaler sig en såkaldt Stockphoto hjemmeside.\nHvis man virkelig ønsker at tjene mange penge online, nytter det ikke noget at man vælger en metode som man kun kan tjene et par hundrede kroner på om måneden. Se hvordan du kan vædde dig til penge En alternativ, og måske ikke så langvarig måde at tjene nogle ekstra håndører på, er ved at indgå væddemål med andre.\nEr du i tvivl om du kan producere kvalitet indhold, så er forex trading videoer tutorials vel egentlig bare om at starte med at lave et kursus, give det gratis væk og efterspørge feedback fra dem der prøver dit kursus, så der kan rettes op på eventuelle fejl.\nSiden at engelsk er så udbredt herhjemme, i og med at mange af os læser ting hvordan man laver hurtig penge online i nigeria engelsk og vi ikke ser vores film med dubbed lyd med mindre det er børnefilm, så ligger det mange danskere naturligt at kunne bare noget engelsk. Der er mange måder at tjene penge på nettet, og det kan derfor være svært at finde ud af hvilke man skal gå i krig med.\nHvis du er god til at overtale journalister til at lade en artikel fra dig blive lagt i et medie, og det lykkedes, så betaler firmaer gerne mellem og kr for at få en enkelt artikel publiceret i et enkelt medie — formår du at få artiklen i flere medier, kan du hente rigtig mange penge hjem hvis du har fået aftalt hvordan man laver hurtig penge online i nigeria pengene er per medie og ikke per artikel.\nVed at undervise online, behøver man ikke samle alle sine elever i et rum for at undervise dem, hvilken procentdel skal du investere i hver cryptocurrency samtidigt har man ingen begrænsninger på antal elever, da man kan sende det samme materiale til dem alle. Man får ca. Vi har lige naturligvis lavet en guide, bedste forex cryptocurrency du selv kan komme i gang med at tjen penge online på Youtube.\nTjen penge på videor på Youtube Den kæmpe store portal med millioner af videoer, er blevet populær af mere end blot underholdningsværdien ved hjemmesiden. Det er ved at gøre dette man kan tjen penge, og det er faktisk væsentlig nemmere end man skulle tro.\nFå mere at vide om at starte Trading Office i dag.\nPrøv eventuelt at sælge dine logoer i grupper på Facebook, eller på portaler som Fiverr. For det første skal man have oprettet sig en Youtube konto, som man her kan uploade videoer på. Jo højere en Pengepanel score der er givet, jo mere anbefaler vi metoden. Hovedingredienserne for at kunne tjene penge på affiliate marketing, er at eje et medie hjemmeside,facebook page osv.\nDu skal bare skrive den på et nyt sprog, grammatisk korrekt og formuleret efter målgruppen hvis du skal ende op med en glad kunde — som du måske kan få mere arbejde hos. Der er nogle markedsføringsfirmaer som har en del tekster liggende hvor teksten bare skal kopieres og ligges op på forskellige blogs og hjemmesider — et godt gæt er i forbindelse med linkbuilding.\nMåden du kan tjene penge på Youtube er at du kan tjene penge på de reklamer som se wall hvordan kan jeg tjene flere penge hurtigt warriors wall street warriors online vist i forbindelse med din video.\nMan ligger penge i puljen, og gennemfører man udfordringen, deler man puljen med de andre som også gennemførte succesfuldt. Der skulle dog intet være i vejen for at gøre det med andre former for domæner, som eksempelvis.\nNogle mennesker dedikerer hele deres liv til at bot trader binance et enkelt spil, og baserer hele deres indtjening på videospil. Få info om det at tjene penge på at linkbuilde Dette er lidt mere teknisk end mange af de andre punkter som nævnes her på siden, men ikke desto mindre er det hvilken procentdel skal du investere i hver cryptocurrency af de ting man kan tjene mest på online.\nKan du finde på originale designs, maskotter eller bare et simpelt logo er det nemt at finde andre som ikke formår dette, og som kan bruge et logo til deres blog eller deres firma. Hernæst, skal man hvis man ønsker at tjene penge på Youtube, tilmelde sig Google adsense og derfra gå i krig med at lave videoer.\nBedste cryptocurrency trading app sverige har du en kontakt du ved gerne betaler mere for domænet end hvad domænehajen vil have.\nCrypto trading software gratis Hvordan man laver mange penge via internettet Forex bot Hvordan internetvirksomheder tjener penge Hvordan tjener jeg penge fra bitcoin Top 10 forex trading mæglere i sverige Tjener nogen penge fra binær handel Investere i blockchain virksomheder Hvordan man tjener penge online vejledning Penge gør hobbyer hjemmefra sverige Tradingeksperimentet kan du blive profitabel trader? Hvordan vil bitcoin tjene penge Aktieoptioner vs aktieret


Neosec - IT-Attention\nStop brandslukningen nu og tag kontrollen over din IT-infrastruktur\nNeosec er et proaktivt overvågning og monitorerings produkt. Dette produkt installeres på en internt server og konfigureres til at overvåge og monitorere infrastrukturen. Få overvågning af din IT-infrastruktur centralt men også for eksterne lokaliteter, DMZ såvel som skyen (Cloud). Med Neosec får du et samlet overblik over hele IT-infrastrukturen.\nhosITA Neosec kan overvåge og monitorere Windows, VMware, Unix, Storage, Routere, Switche, Firewalls m.m.\nServerovervågning: Forøg oppetiden ved proaktiv overvågning af dine servere. Overvåg CPU, Memory samt disk kapacitet for at undgå kapacitets problemer og performance degradering.\nNetværksovervågning: Overvåg dine netværksenheder ved hjælp af gængse protokoller. Få det fulde overblik over netværks interfaces. Se hvilke interfaces der er nede.\nApplikationsovervågning: Overvåg de forretnings kritiske applikationer ved hjælp af SNMP og WMI. Applikationer der består af flere processer / services og netværks services, kan grupperes for samlet status.\nLogkonsolidering: Central logkonsolidering for Syslog og Windows eventlogs. Nem og overskuelig søgning i events. Søg på tværs af servere og events. Notifikation på udvalgte events.\nGennemgang og undersøgelse af IT-infrastrukturen, servere og netværks udstyr.\nUdfærdigelse af liste over enheder der skal overvåges\nKonfiguration og klargøring af enheder for overvågning og monitorering\nKonfiguration og opsætning af Neosec på central server\nKonfiguration af threshold og alarmering\nProjektet starter med en indledende undersøgelse af infrastrukturen der skal overvåges og monitoreres. Det er vigtigt at man i denne fase får tjekket op på hvilket udstyr der er i infrastrukturen og om udstyret kan monitoreres.\nEfter første fase, går man videre med at lave en liste over de enheder der skal overvåges. Enheder der skal konfigureres før de kan monitoreres, noteres og der laves en plan for konfiguration af disse.\nHerefter installeres og konfigureres Neosec på en central server, sådan at den kan se hele IT-infrastrukturen. Hver enhed der skal overvåges og monitoreres, gennemgås og threshols og notifikationer konfigureres efter best practice.\nNeosec licenseres pr. enhed der overvåges.\nTotal overblik over din infrastruktur\nIT Attention har sit eget overvågningscenter og sidder og monitorerer vores driftkunder og sikre, at deres udstyr altid kører. Både de fysiske og de virtuelle


Sommerhus Nordjylland privat tilbud - Vælg mellem 342 sommerhuse - Sommerhussiden.dk\nLej et sommerhus Nordjylland privat tilbud - Her er huse til alle\nVælg mellem 342 sommerhuse Destinationer under Nordjylland\nEmne nr. 121-10-8203\nEt sommerhus Nordjylland privat tilbud er den fuldendte ramme om en uforglemmelig ferie sammen med familie eller venner.\nVi har huse til alle, og der er prisgaranti på dem alle sammen. Derfor er du altid fuldstændig sikker på at få den laveste pris på markedet, når du lejer dit sommerhus Nordjylland privat tilbud hos os.\nEt sommerhus Nordjylland privat tilbud skaber ikke alene rammerne om en uforglemmelig ferie med familie eller venner. Under opholdet i jeres foretrukne sommerhus Nordjylland privat tilbud får I desuden adgang til den lange række af dejlige ferieoplevelser, som venter i området.. Nedenfor kan I se mere om, hvad andre feriegæster i denne skønne del af Danmark har syntes var spændende at opleve:\nÅlbæk er fantastisk hyggeligt, og man kommer hurtigt til forskellige andre interessante steder som Skagen osv.\nFredeligt med god badestrand\nmuligt at købe frisk og røget fisk lige i nærheden.\nHvis du har spørgsmål eller særlige ønsker i forbindelse med din søgning efter et sommerhus Nordjylland privat tilbud, så kontakt os endelig. Send en mail til info@sommerhus-siden.dk eller ring på 8724 1270.


DEBAT Med chance for at gentage noget af det der allerede er blevet sagt og skrevet, så vil jeg prøve at uddybe hvorfor Dansk Folkeparti i Norddjurs klart siger ja til at være med i næste fase af Kattegatcentrets Masterplan\nDer er jo ingen tvivl om, at vi sidder i en meget svær situation når det drejer sig om at tage stilling til noget så stort som at nikke ja til at investere 15 millioner fra en slunken kommune, Vi skal blot huske på at de 15 millioner kr. kommer fra salget af et stykke jord ved Gammel Estrup. Vi snakker altså om reinvestering af en anden frigivet kapital.\nNogen spørge sig selv hvorfor ikke bruge pengene til at lave nogle de huller der er rundt omkring i kommunen? hvorfor bruger vi ikke penge på at lave en stor vandskade som skete nede på Vester skole? hvorfor putter vi ikke pengene i plejehjemmene hvor der mangler hænder?\nVi kan vælge at bruge de 15 millioner på at ansætte flere SOSU-assistenter, flere lærer i skolerne, at lappe nogle midlertidig huller, men det var kun være en midlertidig løsning.\n15 millioner kr. svarer til uden at jeg må lægge mig helt fast på det, omkring 35 fuldtidsstillinger. De 35 fuldtid stillinger vil vi kunne holde kørende i et år og når det år er gået, så er det slut og pengene brugt.\nVi har fået tilsagn fra fonde og Grenaa havn om et bidrag på i alt 25 millioner kr. som sammen med de 15 millioner kr. Norddjurs Kommune ønsker at bidrage med, vil betyde en fortsat udvikling af Kattegatcentret. Kattegatcentret har p.t. cirka omkring 59 ansatte og er et af de stolte flagskib i Norddjurs, der er kendt langt ud over landets grænser. Et sted som bruges af store og små. Et sted der har et undervisningsformål, et sted der har et forskningsformål, et sted der er med til at generere og bidrage økonomisk til vores vækst i Norddjurs.\nKattegatcentret har samarbejde med Aarhus universitet omkring tang og vi er nu kendte langt ud over Danmarks grænser. Nogle af de virksomheder der er blomstret op i forbindelse med Kattegatcentret og samarbejde omkring tangen, er nu ved at manifesterer sig i den store verden, her er tale om private virksomheder der er opstået pga. den ekspertise og samarbejdsvillighed der er i og omkring Kattegatcentret og deres øvrige samarbejdspartnere. Dansk Folkeparti ønsker at støtte denne fortsatte rejse, vi ønsker at støtte den fortsatte vækst, fordi at vi kan se en mening med det. Vi ved at det koster at investere i vækst, og vi ved at alternativet hvis vi ikke vil investere vil være nedslående.\nVi er blevet spurgt om, hvordan vi ser på, at Grenaa havn vælger at yde et bidrag til Kattegat-centret. I Dansk Folkeparti tager vi imod dette med stor glæde, da vi er rigtig glade for, at Grenaa havn som selv har stort vækstpotentiale, vil interagerer og reinvesterer dele af virksomhedens overskud i vores lokalsamfund og tage del i videreudviklingen af vores turisme og erhvervsliv.\nVi er blevet spurgt om vi da ikke bekymre os om de ældre, skoleeleverne, skolelukninger og alt det andet der er blusset op under denne debat. Jo dansk folkeparti kære sig om de udsatte, vi kærer os om skolerne, de ældre og skoleeleverne og lige netop derfor kan vi sige ja med god samvittighed, et nej ville betyde at vi ikke tænker strategisk, at vi ikke ser fremad, et nej vil betyde at vi ikke tror på os selv, nej vil betyde at vi vælger den lette løsning, et nej vil betyde at vi ikke vil være med til at understøtte vores turismesektor og erhvervsliv i positiv vækst.\nPubliceret 19 February 2019 13:26


DMT Vega 2.0 Hvid køb og tilbud, Bikeinn\nKøb dette produkt og tjen 156 CoINNs / $ 1.87\nHvis du er på udkig efter DMT Vega 2.0, er heldet med dig. I vores cykel butik, finder du de bedste priser og den samme oplevelse som i en normal bikeinn butik. Skynd dig, bestil dine Herresko med det samme. bikeinn tilbyder et kæmpe udvalg i Cykelsko, til alt slags sport. Vores Cykelsko er skræddersyet til at klare dine behov, i alt slags vejr.


Når CorporateMor tegner og fortæller. Iværksættere hos Founders House\nPræsentationsteknik og spændende iværksætter miljø.\nJeg var for nylig ude og holde oplæg for en gruppe iværksættere, som alle er igang med at lave deres helt egne software virksomheder. Det var super inspirerende, og de havde nogle virkelig gode ideer til produkter som kan hjælpe mange.\nJeg var blevet inviteret med for at fortælle om varemærker og domænenavns strategi, og hvad man, som start up virksomhed, bør holde in mente, når det kommer til at sikre ens rettigheder. Det kom der en længere præsentation ud af, og du skal naturligvis ikke snydes for at se den 😉\n[embeddoc url=”http://corporatemor.dk/wp-content/uploads/2016/06/2016.22.06-Founders-præs-1.pptx” download=”all” viewer=”microsoft”]\nJeg var på i en times tid, og der kom rigtig mange gode og relevante spørgsmål undervejs. Deltagere virkede glade og tilfredse, og jeg håber at de fik lidt med hjem. Der var en række interessante virksomheder repræsenteret, og hvis du er interesseret i iværksætteri og software start ups, så kan jeg kun anbefale dig at se nærmere på Founders House. De hjælper med at vækste en lang række nye virksomheder, og er et spændende bekendtskab.


Adams Æbler DVD Film → Køb billigt her\nFakta om Adams Æbler\nNicolas Bro, Nikolaj Lie Kaas, Mads Mikkelsen, Ole Thestrup, Paprika Steen, Tomas Villum Jensen, Ulrich Thomsen, Ali Kazim\nKomedier, Præster, Fortrængninger, Adams Æbler, Dvd, Movie\nVed handel på nettet er det uhyre vigtigt, at sikkerheden er up-to-date, og derfor er det et område, vi har stor fokus på. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores online betalingsløsning er naturligvis NETS godkendt. Så online køb og betaling hos Gucca er ensbetydende med fuld sikkerhed.\nDer er ingen begrænsninger i returretten. Vi yder 30 dages fuld returret på alle typer produkter. Kort sagt medfører det, at hvis du af en eller flere årsager ikke måtte ønske at beholde din vare, så send blot din vare retur til os, og vi refunderer dine penge. Inden du sender returvaren tilbage, er det en en god ide, hvis du først tager kontakt til os.\nFor Gucca er det essentielt, at du får tilsendt dit produkt så sikkert og hurtigt som muligt. Helt konkret modtager du varen indenfor 1-2 hverdage, såfremt din vare er på lager. Den præcise lagerstatus er synlig ud for hver enkelt vare. Er du i tvivl om leveringstid eller lagerstatus, så anbefaler vi, at du ringer eller sender en e-mail til os.\nDer er flere muligheder for betaling, når du handler hos Gucca, og du vælger selvfølgelig selv, hvordan du vil betale. Du skal selvfølgelig vælge den betalingsform, der passer bedst til dig. Uanset hvilken metode du vælger, kan du sikkert og trygt købe hos os. Alle vores betalingsmuligheder finder du her. Desuden skal du huske på, at såfremt du benytter kreditkort, trækkes pengene først den dag vi sender produktet til dig.\nOpstår der problemer når du besøger Gucca.dk, eller har du spørgsmål, skriver eller ringer du selvfølgelig bare til os. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne imellem kl. 10-15 på hverdage, og vi er altid parat til at give dig kvalificeret hjælp med smil på læben og godt humør.\nHvis du ønsker det, har du mulighed for at spore din forsendelse, fra det øjeblik vi afsender forsendelsen, til den er ankommet. Når dit køb er helt fuldendt, kan du efterfølgende tilgå din egen personlige ordreside. På din ordreside vil du have mulighed for at følge med i, hvornår vi har afsendt dine produkter. I samme øjeblik produktet er på vej, får du leveringsinformation herom via e-mail.\n- Bag om filmen Adams æbler\n- Adams æblekage - opskrift\nDin anmeldelse af Adams Æbler\nVores brugere har bedømt Adams Æbler DVD til 4 ud af 5 stjerner - baseret på 12 bedømmelse og 4 anmeldelser\nEnestående på alle områder. En "skal ses" film.\nFed film, god humor, fantastiske skuespillere. Jeg kan se filmen igen og igen.\nHylende morsom dansk film! Perfekt underholdning.\nAdams Æbler er en meget humoristisk film, men bag humoren ligger der en dybere historie hvor man bliver konfonteret med spørgsmål om tro, religion, livslyst, fornægtelse, holdninger så man ikke slipper filmen i tankerne efterfølgende. Suverænt spillet af nogle af de nulevende danske skuespillere.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path_film_forside path_film_film path_film_dvdfilm path_film_komedie path_film_adamsæbler


Tidsskrift for. April maj 2010 I Nr. 5 I 98. årgang. Frøavl ved Maribo søerne Forårets opgaver i frømarken Vildtafgrøder mangfoldighed i naturen - PDF\nTidsskrift for. April maj 2010 I Nr. 5 I 98. årgang. Frøavl ved Maribo søerne Forårets opgaver i frømarken Vildtafgrøder mangfoldighed i naturen\nDownload "Tidsskrift for. April maj 2010 I Nr. 5 I 98. årgang. Frøavl ved Maribo søerne Forårets opgaver i frømarken Vildtafgrøder mangfoldighed i naturen"\n1 Frøavl Tidsskrift for April maj 2010 I Nr. 5 I 98. årgang Frøavl ved Maribo søerne Forårets opgaver i frømarken Vildtafgrøder mangfoldighed i naturen\n2 2 Indhold 3 Lederen 4 Frøavl ved Maribo søerne 7 Forårets opgaver i frømarken Frøavl i New Zealand 12 Alt om vildtafgrøder 4 14 Hollandsk dyrkningsteknik 15 Nyt om navne F r ø a v l Tidsskrif T for April ma j 2010 i Nr. 5 i 98. årgang Medlemsblad for DLF AmbA Udgiver: DLF AmbA Oplag: stk. Grafisk produktion: eilenberger.dk Tryk: Svendborg Tryk Artiklerne må gengives med kildeangivelse Redaktion Stig Oddershede (ansvarshavende) Nr. Vedbyvej 1, 4840 Nr. Alslev Tlf.: Fax: Mobil.: Svanemærke indsættes her Frøavl ved Maribo søerne Forårets opgaver i frømarken Vildtafgrøder mangfoldighed i naturen Frømarker søges af vildtet året rundt. Her er det et nyfødt rålam, der får sig en lur i en rødsvingelmark. Læs mere om vildtafgrøder i tidsskriftet Redaktionsudvalg Godsejer Benny Kirkebække Christensen Gårdejer Poul Jensen Gårdejer Hans Boesen Gårdejer Peter Bagge Hansen Proprietær Henrik Kreutzfeldt Avlschef Erling Christoffersen DLF-TRIFOLIUM A/S Planteavlskonsulent Lars Møller Christensen Vestjysk Landboforening Specialkonsulent Barthold Feidenhans l Dansk Landsbrugsrådgivning\n3 3 Truels Damsgaard, Adm. Direktør Travlhed efter en lang vinter Efter en lang vinter er der nu gang i frømarkedet igen! Vi sender græsfrø ud i højeste gear til vore kunder, og vore datterselskaber har travlt med distribution længere ud i kæden. Vi håber, at den sene start på forårssalget, og det deraf manglende salg, kan kompenseres af den mindre gode tilstand, som mange sportspladser og plæner er i efter vinteren. Mange steder har sneskimmelsvampen ødelagt græstæppet i et omfang, vi ikke har set længe. Vi får også meldinger om græsmarker, der har taget skade. Vi forventer derfor, at det vil give et øget behov for frø til omlægning eller oversåning. Vi tror fortsat på, at den udlægsplanlægning, vi kører efter til høst 2011, er rigtig. Vi håber, at vi kan nå vore salgsmål for indeværende sæson, og med en lille høst i både 2010 og 2011, er det fortsat vores opfattelse, at markedsbalancen for de fleste arter vil være genoprettet, når vi er fremme ved høst 2011 med prisstigninger til følge. Dette understøttes p.t. også af, at græsfrøproduktionen i Oregon i USA reduceres, mens hvedearealet øges. Så også derovre sker der tiltag til at genoprette balancen på grund af store frølagre. en stor trussel også for dansk markfrøproduktion. Paradoksalt nok, fordi produktionen af græsfrø er særdeles miljøvenlig, da græsset dækker jorden året rundt, og derfor hindrer udvaskning af kvælstof. Hvis en del af frøproduktionen skal flyttes til udlandet, fordi det ikke længere er muligt at producere konkurrencedygtigt i Danmark, skal den erstattes af andre afgrøder, som sandsynligvis har mindre god kvælstofbalance. Vi håber derfor, at rationelle argumenter får større opmærksomhed end hidtil, tiden er i hvert fald til det. I mellemtiden har vi fuld fokus på at sørge for, at vore mange kunder i ind- og udland får leveret græs- og kløverfrø rettidigt, og i en god kvalitet, til forårets aktiviteter. Tiltagene på den hjemlige politiske bane går desværre i den helt forkerte retning. Grøn vækst vil, hvis planen implementeres, være Vi håber, at rationelle argumenter får større opmærksomhed end hidtil\n4 Bedriftsbesøg 4 Frøavl ved Maribo søerne Stig Oddershede, Avlschef, Nørre Alslev Søgaarde ved Maribo midt på Lolland danner rammen for Jacob Rasmussens landbrug, hvor græs- og kløverfrø er en væsentlig del af sædskiftet. Jacob har både evnen til at udnytte erfaringer og viljen til at inddrage ny viden om dyrkningsteknik. Dette skaber forudsætningerne for en konkurrencedygtig frøavl Jacob er 39 år og gift med Helle, som er fysioterapeut. Sammen har de Kristine på 10 og Sebastian på 8 år. Birkholm I/S består af 4 ejendomme med et jordtilliggende på 450 ha tæt ved Maribo. Jacob ejer i dag alle 4 ejendomme, men har bortforpagtet et areal til sin far, Svend Rasmussen, der startede på Birkholm i 1969 med 47 ha. Jacob bor med sin familie på Søgaarde i Bursø. Gården blev opført og navngivet af en tidligere ejer af Søholt Gods ved Maribo. Sædskifte med roer og frø Jorden er god og veksler mellem en muldet JB 6-7 til en mere leret JB 7-8 udgave. Der dyrkes sukkerroer på 20 pct. af arealet. Roerne bidrager med en god økonomi, og kan aflønne de mange arbejdstimer, som følger med afgrøden. Hvede og maltbygarealet har hidtil været nogenlunde lige stort. Jacob tilstræber at have ha med hvidkløver og ha med engrapgræs. Vi kan høste omkring 5 ha engrapgræs om dagen, så det passer med engrapgræs til 8-10 maskindage i juli, siger Jacob. Sidste år havde vi vinterraps inde i sædskiftet, og det kan sagtens blive aktuelt igen. Engrapgræs trives godt på den muldede lerjord og udlægsmetoden i hvidkløver lykkes som regel. Men er det en bladrig hvidkløversort, kan det være nødvendigt at så kløveren på 35 cm rækkeafstand for at give plads til engrapgræsset. Græsukrudt jagtes i sædskiftet Jacob sprøjter konsekvent mod græsukrudt i sædskiftet. Gold- og blød hejre er problemukrudt i nogle marker, så der holdes specielt øje med skel og vejkanter, hvorfra spredningen sker ind i marken. Også mejetærsker og halmpresser er ansvarlig for at flytte ukrudtsfrø mellem marker. Enårig rapgræs er almindelig forekommende, men den er der flere muligheder for at holde i ave. Græsukrudtsbehandlingen startes om efteråret i vinterhveden, og følges op om foråret efter behov. Er der hejre i marken, kan en randbehandling med Monitor være nok, men delbehandlinger i marken kræver et detaljeret kendskab til den enkelte marks ukrudtsflora. Derfor er det vigtigt at komme rundt i marken, så de optimale løsninger vælges. Fokus på omkostninger nødvendigt Jacob forventer et par år med lave konjunkturer i landbruget. Heldigvis er renten lav for øjeblikket. Den rigtige timing i forhold til de finansielle instrumenter er vigtig, og giver nogle muligheder for at komme helskindet igennem den svære periode. Vores omkostningsniveau er generelt for højt i forhold til afgrødepriserne. Vi holder investeringerne på et lavt blus, men vi går ikke helt i baglås. En situation, som den vi befinder os i, åbner også nogle muligheder, som man skal holde sig for øje, mener Jacob. 40 år med hvidkløver Jacobs far, Svend Rasmussen, startede sin karriere som hvidkløveravler for 40 år siden. Der har været dyrket hvidkløver på ejendommen lige siden. Vi har haft nogle gode år med høje udbytter. Nogle år også til flotte priser. Et år var vi oppe på 37 kr. inkl. EU-støtte. Det var sjovt, indrømmer Svend. Men med til historien hører også et år, hvor høsten fra 12 tdr. land kunne ligge bag i en Nissan varevogn. Det var en våd sommer, hvor høsten regnede væk, husker Svend. Årets bedste hvidkløverudbytte i 2009 Det er sjovt at høre om historisk høje udbytter. Men det er endnu sjovere, når man selv kan toppe rekordudbytterne. Det skete i 2009 for Jacob. Frøudbyttet blev ikke mindre end kg/ha i den nye hvidkløversort Ronny. Det er et af de absolut højeste udbytter i år.\n5 5 Der bliver taget vigtige beslutninger i marken Så snart sneen smelter i frømarken, ser man de første forårstegn på vækst i hvidkløver og engrapgræs Jacob Rasmussen Født og opvokset på forældrenes gård Birkholm i Hillested ved Maribo : Landbrugselev på Binnitze, på Gjorslev og på et engelsk gods 1990: Værnepligt ved Livgarden : På afrikansk farm med frøproduktion af frugt og grøntsager. Derefter rejse jorden rundt med ophold bl.a. i Australien, New Zealand og USA : Agrarøkonom uddannelse på Næsgaard : Product Manager på Kongskilde. International aktivitet 1999-: Ejer af Søgaarde 2004-: Ejer af Birkholm I/S med 450 ha jord Vi har ikke gjort så meget anderledes end vi normalt gør, så det har været et heldigt sammentræf af at have etableret et højt udbyttepotentiale, og så være heldig at få det hele med hjem, smiler Jacob. Både far og søn delegeret Svend var gennem en årrække delegeret i DLF AmbA. Jacob har været delegeret i tre år. Det har været spændende at være med som delegeret. Man føler et større ansvar for firmaet, når man sammen med de øvrige delegerede bliver godt informeret af ledelsen. Og jeg har indtryk af, at der bliver lyttet til de delegerede fra ledelsens side, erfarer Svend. Det forpligter at være delegeret. Man er med til at profilere virksomheden, og man er avlernes talerør til bestyrelse og ledelse. Det giver et personligt og tættere bånd til firmaet, og det er en god motivationsfaktor for mig. Vi får naturligvis også henvendelser fra andre frøfirmaer, men når man selv er engageret i DLF-TRIFOLIUM og mærker engagementet tilbage, er det svært for andre at komme ind, mener Jacob. Havørne, gæs og græs Birkholm I/S jorder ligger i et naturskønt område ved Maribo søerne. Dermed er markerne udsat for særlig opmærksomhed fra gæssenes side. Der er nogle kritiske tidspunkter, hvor afgrøderne er særlig udsat. Lige efter fremspiring kan hele planten trækkes op, så den ikke har mulighed for at sætte nye skud. Under strækningen, når korneller græsakset bryder frem, kan gæssene anrette stor skade. Når afgrøden er tæt på modenhed, er gæssene ødelæggende i hvidkløver og frøgræs. Det de ikke æder, tramper de ned med deres store gåselapper. Kunsten er at få dem over på naboens mark, siger Jacob med et smil på læben. Vi bruger forskellige skræmmemidler for at genere og flytte gæssene. Noget af det mest effektive er at flytte en trailer med en hvid bigbag rundt i marken. Hvis det lykkes at få gæssene gjort utrygge ved traileren, har man overtaget. Desuden har havørnene hjulpet os. Der er omkring 25 havørne på vingerne ved Maribo søerne, og er der noget, gæssene har respekt for, så er det, når de ser omridset af havørnen over marken. Så får de flyttet sig i en fart, konstaterer Jacob. Det med at få flyttet sig i en fart kan Jacob tale med om. Han træner til sit tredje maratonløb, som foregår i København den 23. maj. Målet er at forbedre sin hidtil bedste tid på 3 timer og 17 minutter. Her gør DLF-TRIFOLIUM en forskel Jacob har flere punkter som han mener er vigtige i samarbejdet med DLF-TRIFOLIUM. En god kommunikation med ledelsen er nødvendigt. Det er med til at holde fokus og retning, og medvirker til at ledelsen kan fortsætte med at levere gode resultater Frøavlskonsulenterne er unikke for firmaet. De har fuld fokus på frøafgrøderne og er en stor hjælp til at finde de optimale løsninger i dyrkningsforløbet, hvor et godt udbytte af en god kvalitet er de bedste forudsætninger for avler som for firma Fortsæt med lagerleje. Men avlerne skal belønnes for indsatsen. Avlerne skal investere i lagerfaciliteter, og der skal være aflønning for lagersvind og risiko, når frøet ligger på avlers lager AvlerLOGIN systemet er godt, men det skal udbygges. Vi vil gerne have flere informationer om vores frøavl på vores egen hjemmeside i firmaet FrøavlsFORSØG, indsamling af ProduktionsDATA og rundspørge om høstsindstillinger er gode initiativer, som er med til at give svar på nogle spørgsmål, og som giver avlerne brugbare løsninger Frøavlskonsulent Peter Bring-Larsen, Jakob og Svend Rasmussen foran en ny hal på 1625 m 2 som er under opførelse\n6 Bedriftsbesøg 6 Sådan lykkes hvidkløveravlen på Birkholm I/S En god afgrødeetablering, styr på skadedyrene og gode bier til bestøvningen skaber forudsætningen for et godt frøudbytte. Når høsten nærmer sig, skal man have is i maven og vælge den rigtige løsning Godt begyndt...! Det hele starter med en god efterårspløjning. Når jorden er klar om foråret, fældharves den en til to gange. Gør meget ud af at få marken jævn og bekvem. Maltbyg sås med rotorharve med alle tragte, men udsædsmængden og kvælstoftildelingen reduceres med 20 pct. i forhold til normal. Byggen vækstreguleres efter behov. Hvidkløver blandes med engrapgræs i forholdet 1:7. Der sås kun 0,8 kg hvidkløver pr. ha. Frøblandingen udsås med en Nordsteen radsåmaskine med alle såtragtene i jorden, lige efter at byggen er sået. Marken tromles efterfølgende. Vi prøver at lave et godt såarbejde, så etableringen lykkes. Det er grundlaget for de næste 3 års frøhøst, konstaterer Jacob. Men selv om forarbejdet er gjort efter alle kunstens regler, kan udlægget mislykkes, hvis foråret bliver meget tørt efter fremspiring. Det skete for engrapgræsset i Hvidkløver på vej til fuld blomst. Nu skal der gode bier til bestøvning og kløverskadedyrene skal holdes nede Så flot kan en hvidkløver råvare se ud. Birkholm I/S høstede imponerende 1177 kg renvare pr. ha i 2009 Traditionel ukrudtsbekæmpelse Når kløveren er spiret frem, bliver der holdt et vågent øje på bladrandbiller. Nogle år er det nødvendigt at behandle både lige efter fremspiring og senere, når byggen er høstet. Ukrudtsbekæmpelse sker med Fighter Stomp med olie, helst i en splitsprøjtning. I december anvendes Reglone mod ukrudt og spildkorn, og om foråret kan en weedwiper bruges mod kamiller, tidsler og andet stort ukrudt, hvis det er nødvendigt. Når jorden er tørret godt op om foråret cementtromles marken. Det må ikke ske for tidligt, så jorden kittes sammen, men skal foretages tids nok til, at mindre sten kan trykkes ned i jorden, så de ikke generer ved skårlægning. Tre gange Karate mod kløversnudebiller De seneste år er kløvergnavere og kløversnudebiller blevet bekæmpet tre gange med Karate. Første behandling sker ved begyndende blomstring i slutningen af maj, og følges op med 10 dages mellemrum. Efter kløveren er i blomst, skal sprøjtningen foregå sent om aftenen efter kl. 22, når bierne er hjemme i bistaderne. Der bruges 300 l vand pr. ha for at få så effektiv dækning som muligt i den tætte bladmasse. Vi forsøger at planlægge sprøjtningen, så vi ikke rammer ind i en god bestøvningsdag, dagen efter vi behandler mod skadedyr, forklarer Jacob. For bierne er som regel ikke så aktive i marken dagen efter vi har sprøjtet. Fynske bier til bestøvning De seneste 5 år har Jakob lejet bier af en fynbo. Bierne kommer fra kirsebærplantager og skal videre fra hvidkløver til lyngblomster. Der udsættes 2,5 bifamilie pr. ha. Bestøvningen er en meget vigtig del af kløverfrøproduktionen, så der bliver holdt godt øje med flyveaktiviteten. Vi lægger mærke til om bierne flyver, og om der er mange trækbier i staderne. I 2009 blev bistaderne placeret i den ene ende af hvidkløvermarken. Selv om der var 600 m til den anden ende af marken, var bitrækket fint overalt i marken, bemærkede Jacob. Følger vejrudsigt ved høst Høsten er det tidspunkt, hvor alt kan gå galt, hvis man bærer sig forkert ad. Skårlægningstidspunktet bestemmes efter en nøje vurdering af de kommende dages vejrudsigt. Er vejrudsigten rigtig, bliver afgrøden lagt ned, selv om der måske endnu mangler et par dages tilvækst. Hvidkløver er en af de afgrøder, hvor man må acceptere et vist spild. Nogle år skal man gå på kompromis og høste det, der er muligt, frem for at vente og tabe det hele på gulvet, er Jacobs erfaring. Skårlægningen udføres med en BCS slåmaskine med skårbrædder. De sidste par år har skårbrædderne fungeret fint, men i nogle tilfælde kan skårruller være en bedre løsning. Hvis det er muligt, får kløveren lov til at vejre på skår i 4-5 dage, men i 2009 var afgrøden så moden, at den kun skulle vejre i 2 dage. Høsten foregår med en New Holland 880 CX mejetærsker med pickup og med et 3 mm fast hulsold nederst. Det giver en pæn råvare med et lavt rensesvind.\n7 Aktuelt i frømarken 7 Forårets opgaver i frømarken Birthe Kjærsgaard, Avlschef, Benløse Et sent og køligt forår efter en lang og kold vinter, er vejrforhold, vi næsten havde glemt. Heldigvis kan sådanne klimaforhold sagtens give gode frøudbytter. I vækstsæsonen er solen en vigtig faktor for fotosyntese og frøudvikling, og får vi tilpas med nedbør, som i en almindelig dansk vækstsæson, kan meget nå at rette sig inden høst Effektiv ukrudtsbekæmpelse i dæksæden Græs og kløverfrø kan kun anvendes til udsæd, så derfor et det helt afgørende, at afgrøden holdes ren for uønsket ukrudt i marken. Hvert år ser vi marker, hvor ukrudtsbekæmpelsen mislykkes. Normalt forekommer disse eksempler i tynde og dårligt etablerede marker. En tynd men jævnt fordelt plantebestand kan give gode frøudbytter. Der er dog altid et øget ukrudtstryk i tynde marker. Derfor bør doseringen af ukrudtsmiddel enten øges med op til 50 pct. i tynde marker, eller også bør man planlægge en opfølgende ukrudtsbekæmpelse, for at opnå tilstrækkelig effekt. Mange problemer undgås, hvis dæksæden holdes ren for ukrudt. Holder man udlægsmarken ren for ukrudt og forhindrer nye ukrudtsfrø i at spire, kan resultatet blive et meget begrænset ukrudtstryk i den nyudlagte frømark. Ekstra bekæmpelse i udlægsmarken kan derfor spares hjem i frømarken. Udlæg i vintersæd Tjek om der er mulighed for at anvende midler med græseffekt, men vær opmærksom på, at forskellige frøgræsarter ikke har samme robusthed overfor græsmidlerne. Udlæggets etablering har afgørende betydning for, hvad der kan lade sig gøre. Frøgræsudlæg påvirkes generelt mest af ukrudtmidlernes jordeffekt. Udlæg i vårsæd Tilstræb altid 100 pct. bekæmpelse af tokimbladet ukrudt. Løsninger til ukrudtbekæmpelse i frømarken Fem ukrudtsmidler dækker bekæmpelsesbehovet mod tokimbladet ukrudt i frøgræsmarkerne om foråret. Det er som oftest stort ukrudt, der skal bekæmpes, så vælg midlet eller den kombination af midler, som netop er specialist i ukrudtfloraen i den enkelte mark. Primus og Starane XL kan anvendes ved lavere temperatur. DFF virker kun ved god jordfugtighed. For at få god effekt af Ariane FG og MCPA, skal temperaturen være høj både dag og nat. Skal man alligevel vækstregulere afgrøden og udbringe svampemidler på et senere tidspunkt, vil to ukrudtssprøjtninger ofte være bedste valg. Doseringen skal vælges efter ukrudtets størrelse og vejrforhold. Stærkt hæmmet alm. rapgræs i rajgræs efter forårsbehandling med 0,8 l/ha Primera Produkt i frøgræs Primus Starane XL Ariane FG S DFF MCPA Specielt effektiv mod: kamille, fuglegræs, hyrdetaske, valmue burresnerre, fuglegræs, valmue fuglegræs, burresnerre, raps, pileurt, valmue stedmoder, tvetand, ærenpris, fuglegræs tidsler, skræpper, raps, melder Utilstrækkelig effekt mod: stedmoder, tvetand, ærenpris, vejpileurt store kamille, tvetand, stedmoder, ærenpris, raps, melde store kamille, stedmoder, ærenpris kamille, burresnerre, raps, pileurt kamille, ærenpris, stedmoder Specielt for alm. rajgræs og strandsvingel Alm. rapgræs kan helt tage magten fra en frøafgrøde. Specielt plænetyperne af både alm. rajgræs og strandsvingel konkurrerer dårligt mod ukrudt. Bekæmpelse af alm. rapgræs, vindaks og agerrævehale kan foretages med Primera Super 0,8 l/ha. En randbehandling kan være tilstrækkelig, men markkanten er altid bredere end man tror. Sprøjtningen foretages i en lun periode fra midten til slutningen af april, så husk at tjekke marken i tide. Specielt for rødsvingel og stivbladet svingel Fremmede græsser bekæmpes som hovedregel med Focus Ultra. Fusilade Max er dyrere, og må kun anvendes en gang om året. Focus Ultra har speciel god effekt mod rajgræs, til gengæld må doseringen ikke reduceres over for blød hejre og kraftig spildkorn. Doseringen af Focus Ultra er 1,5 l/ha + Dash, hvis genvækst af hejre skal undgås. Enårig rapgræs, kamille, burresnerre, fuglegræs, mælkebøtte m.m. bekæmpes med 0,05 0,08 l/ha Hussar OD + Renol. I tørkeramte afgrøder må man forvente, at svinglens vækst bremses af Hussar OD, og der kan gå op til et par uger, hvor afgrøden tilsyneladende står stille i forhold til en ubehandlet afgrøde. Sprøjt tidligt i vækstsæsonen. Specielt for engrapgræs Ikke alle fik sprøjtet med Reglone i december. Historien gentager sig, spring aldrig først givne mulighed over, det kan blive den eneste! Bekæmpelse af enårig rapgræs, kamille, burresnerre, fuglegræs, mælkebøtte m.m. foretages med 0,05 l/ha Hussar OD + Renol. Gentag om nødvendigt behandlingen, hvis den første behandling ikke rækker mod enårig rapgræs. Doseringen kan eventuelt reduceres i anden sprøjtning. Start ud så tidligt på vækstsæsonen som muligt. Optimale virkningsforhold fås ved gode vækstbetingelser og ved dagtemperaturer over 8ºC. Hussar har i heldige tilfælde en hæmmende effekt på alm. rapgræs og vindaks, men der kan optimalt opnås ca. 50 pct. effekt på frøsætningen på de to arter. Bekæmpelse af græsukrudt i engrapgræs reducerer ofte udbyttet, særlig i afgrøder, som er mangelfuldt etableret. Men i langt de fleste\n8 Aktuelt i frømarken 8 Spring aldrig først givne mulighed over, det kan blive den eneste! Vækstregulerering skaber grundlaget for en god blomstring og frøsætning marker, er det nødvendigt med en eller anden form for græsukrudtsbekæmpelse, for at kunne levere en acceptabel kvalitet. Bekæmpelse af andet græsukrudt som hejre, spildkorn m.m. kan ofte lade sig gøre med weedwiper, især hvis sorten er kort, og vækstsæsonen/strækningsfasen er forholdsvis lang. Alternativet er ompløjning eller håndlugning. Specielt for hvidkløver Det eneste rigtig effektive ukrudtsmiddel i hvidkløver er Reglone. De der ikke fik sprøjtet kløvermarken inden vinteren, har haft chancen efter sneen er tøet fra markerne i det tidlige forår. Effekten på veletablerede kamille er mindre god, men der kan opnås en ret god bekæmpelse af fuglegræs, agerstedmoder og nyfremspirede hvidmelet gåsefod (mælder), med 1,0 l/ha Reglone + spredeklæbemiddel. De førnævnte ukrudtsarter kan alle være et rensemæssigt problem. En sen Reglone behandling kræver en robust hvidkløvermark, for afgrøden bliver selvfølgelig også svedet ned af Reglone, men kommer sig igen. Skræpper og kamille kan bekæmpes med weedwiper. Vækstregulering giver flere frø Den bedste bestøvning foregår i stående afgrøder, som er udsat for sol og vind. For græsserne, der på nær engrapgræs skal fremmedbestøves, er en stående afgrøde på bestøvningstidspunktet helt afgørende for et godt udbytte. Produktion og transport af energi og næringsstoffer til frø og kerner, er kun optimal i stående afgrøder. Vi ved, hvad tidlig lejesæd koster i korn. Det betyder, at det største udbytte produceres i afgrøder, som er stående frem til høst. Når vi så alligevel ikke altid kan registrere merudbytte for vækstregulering i alle frøafgrøder, skyldes det at de stående og derved mere spildsomme afgrøder, er mere udsatte for vind og vejr efter vækstregulering. Med anvendelse af vækstreguleringsmidlet Moddus M er der sat en ny udbyttestandard i frøgræs. Specielt i rødsvingel og strandsvingel er frøudbyttet forbedret væsentligt, men de andre frøgræsser giver også merudbytte, når blot afgrøderne høstes, før frøet er drysset af. Fuld effekt af vækstregulering opnås kun, hvis afgrøden er i god vækst og samtidig er tilstrækkelig forsynet med kvælstof. I andre lande er skårlægning den foretrukne høstmetode i de fleste frøafgrøder. For at opnå fuld merudbytte for vækstregulering, kan det være nødvendigt at skårlægge de mere spildsomme frøafgrøder. Anbefalinger for vækstregulering i frøgræsarterne Vær klar til at udføre vækstreguleringen ved først givne lejlighed fra strækningsstadiet til begyndende skridning. Er der udsigt til tørke, så er det bedre at vækstregulere på et tidligt vækststadie end at vente til tørken hæmmer afgrøden eller at vente på den regnbyge, der måske aldrig kommer. Vækstregulering Alm. rajgræs Moddus 0,8 l/ha Tetraploide fodertyper Høj N-mængde God vækst /nedbør Moddus 0,4 l/ha Diploide foder- og plænetyper Høj N-mængde God vækst/nedbør 0 Alle sorter Tørre forhold N på eller under norm Vækstregulering Moddus 0,8 l/ha eller Moddus 0,4 l/ha + CCC 1,2 l/ha Moddus 0,4 l/ha Vækstregulering Moddus 0,8 l/ha Moddus 0,4 l/ha + CCC 1,2 l/ha Moddus 0,4 l/ha Vækstregulering Moddus 0,4 l/ha + CCC 1,2 l/ha Moddus 0,4 l/ha Vækstregulering Moddus 0,3-0,5 l/ha Moddus 0,25 l/ha Rødsvingel Alle sorter N på eller over norm Tørkeramte marker Strandsvingel Fodertyper og plænetyper Kraftig vækst/nedbør N på eller højere end norm Plænetyper Høj N-mængde God vækst Tørkeramte marker Hundegræs De fleste marker N på eller højere end norm God vækst Tørkeramte marker Engrapgræs Meget kraftige afgrøder N over norm Risiko for bundgræs God vækst/nedbør Kraftige afgrøder N på eller over norm Mindskning af lejesæd Lettere skårlægning i lange sorter 0 Tynde normale marker Tørre normale forhold Korte sorter Opfodring af frøgræshalm er ikke tilladt, hvis afgrøden vækstreguleres med Moddus\n9 9 Moddus M har for nylig fået en ordinær godkendelse med op til 0,8 l/ha i rajgræs, hundegræs, rødsvingel og strandsvingel samt engsvingel og timote. For øvrige arter som f.eks stivbladet svingel og engrapgræs gælder off-label godkendelsen stadig med en dosering på højst 0,5 l/ha. Svampebekæmpelse og skadedyr Bekæmpelse af svampesygdomme i frøgræs har tidligere generelt ikke medført de største merudbytter i forsøgene. Men i de senere år har vi set flere tilfælde af svampeangreb i frøtoppen/akset, og disse svampeangreb kan være yderst tabsvoldende, da en meget væsentlig del af frøindlejringen foregår på baggrund af den fotosyntese, som finder sted i frøtoppen. Bekæmpelse af svampeangreb som meldug, rust og bladpletsvampe på græssernes blade, kan komme på tale, dog vil udbyttetabet efter disse svampe aldrig blive enorme. Hold specielt øje med svampe i afgrøder, som er stressede f.eks. af tørke, da et begyndende angreb altid er lettest at bekæmpe. Hundegræs angribes af Mastigosporium bladplet og skoldplet. Disse svampe udvikles i fugtigt og forholdsvis koldt vejr, og skal bekæmpes. Alm. rajgræs angribes af kronrust på bladene, og af sortrust i akset. Sortrust forekommer ved høj temperatur, og skal ved forekomst altid bekæmpes. Vær specielt opmærksom, når dagtemperaturen overstiger 23ºC i en periode. I våde år er det bladpletsvampe som udvikles. En rajgræsafgrøde som er gået i leje og som forbliver våd i dagevis, kan få kraftige angreb af bladpletsvamp i akset med betydeligt udbyttetab til følge. Nogle engrapgræsmarker har i de seneste varme somre været angrebet af gulrust i frøtoppen. Udbyttetab på mere end 30 pct. er muligt, hvis angrebet får lov at udvikles. Vær specielt opmærksom ved mere end 22-25ºC i en periode. Timote kan også angribes af sortrust i varmt vejr, og angreb skal bekæmpes. Svampebekæmpelse anbefaling Amistar, Bell, Folicur/Orius, Tilt og Zenit er alle godkendt til brug i frøgræs. Svampeangreb Meldug på blade Specielt i rajgræs, strandsvingel, engrapgræs Rust på blade Rajgræs, engrapgræs eventuelt i rødsvingel Bladpletsvamp på blade Rajgræs: net og pletnekrose Hundegræs: Mastigosporium og skoldplet Rust i aks og top Rajgræs: Kronrust og sortrust Timote: Sortrust Bladpletsvamp i aks Rajgræs Foretrukne valg af svampemiddel Folicur/Orius Zenit Folicur/Orius Bell, Amistar Bell Folicur/Orius beg. angreb Bell Folicur/Orius Amistar Bell Folicur/Orius beg. angreb Opfodring af frøgræshalm er tilladt efter svampebekæmpelse med Amistar og Tilt EC Barjordsstriben virker effektiv mod rabattens ukrudtsgræsser Markkanten er altid bredere end man tror Skadedyr i hvidkløver og rødkløver Kløversnudebiller og kløvergnavere skal altid bekæmpes i kløverfrøafgrøderne. Hvis der afpudses inden blomstring, skal bekæmpelsen ske lige efter for bedst at ramme skadedyrene. I de fleste tilfælde vil to behandlinger være økonomisk fordelagtig. Er der dyrket meget kløver i området, kan tre behandlinger også være rigtigt. Tjek at alle bier er ude af marken, før der sprøjtes, hvis der er blomster i afgrøden. Ved et nærtjek af afgrøden kan snudebillerne findes med lidt tålmodighed, så tjek før gentagne behandlinger. Galmyg i engrapgræs Galmyg har været et meget dyrt bekendtskab for adskillige engrapgræsavlere. Vær specielt på vagt i sædskifter, hvor der dyrkes meget engrapgræs, og jo ældre marken er. Når første varsel mod birkepollen udsendes i medierne, et det samtidig første advarsel til engrapgræsavlerne. Fangbakker kan placeres i marken, alternativt kan de små galmyg erkendes, gerne sidst på dagen i lunt og stille vejr. For at blive klogere Det er begrænset, hvor meget forskning og forsøgsarbejde der er udført med svampe og skadedyrsbekæmpelse i frøafgrøderne. Derfor er et nyt projekt startet op, hvor man i de næste to år vil registrere svampeangreb og indsamle skadedyr igennem vækstsæsonen fra udvalgte frømarker. Dette vil foregå i et samarbejde mellem DJF i Flakkebjerg og frøavlskonsulenterne.\n10 Frøavl i New Zealand danske landmænd besøgte DLF SEEDS i New Zealand Jørgen Lund Christiansen, JLC Kommunikation ApS Stephen Lester, som siden 2008 har stået i spidsen for DLF SEEDS Ltd. i Christchurch i New Zealand, fortalte i februar 50 besøgende danske landmænd, at der arbejdes på at få en større markedsandel end de foreløbig godt fem procent, det er blevet til siden etableringen i Stephen Lester havde sammen med sit lederteam rykket en søndag ud af kalenderen for at tage imod studiegruppen fra Danmark. Forædlingschefen, argentinske Pedro Evans, berettede om og fremviste DLF SEEDS forsøgsmarker, der i sine parceller hidtil især har haft sorter udviklet af DLF-TRIFOLIUM andre steder på kloden Men nu kan han også fremvise lokale sorter klar til markedsføring fra kommende sæson. Der samarbejdes tæt med DP på Stevns, hvor protein- og energi-analyserne laves. Udviklingsarbejdet er koncentreret omkring fodergræsser og kløver. DLF-TRIFOLIUMs plænegræsser fra Europa og USA er konkurrencedygtige down under. Også i New Zealand er frøbranchen presset af store lagre. Det ventes, at alle selskaber markant vil reducere deres udlæg til næste års høst. Stephen Lester vil satse på at fastholde de dygtige avlere, der er etableret et godt samarbejde med, men på et samlet lavere niveau end sidste års knap hektar. Da der også afsættes importeret frø, behøver det ikke nødvendigvis reducere omsætningen fra sidste års 27 millioner kroner. Chef for udviklingsarbejdet i New Zealand, planteforædler Pedro Evans Udviklingen af DLF SEEDS skal ske med respekt for rentabilitet. Denne holdning blev mødt med anerkendelse af de besøgende, heraf flere DLF-TRIFOLIUM frøavlere. LandbrugsAvisen var udbyder af studieturen, der over 19 dage bød på landbrugsrelevante besøgsmål i Dubai, Australien og New Zealand. Rejsen var tilrettelagt af denne artikels forfatter og blev ledet i samarbejde med tidligere næstformand for Dansk Landbrug, Gert Karkov. DLF SEEDS styrer i dag et stigende salg af kløver- og græsfrø til både det new zealandske og australske marked fra Christchurch. Der afsættes især rajgræsser, med og uden endofytter, timote, hundegræs, strandsvingel samt hvid- og rødkløver. Landbruget, der på disse kanter højest omlægger græsmarker hvert 10. år, er den absolutte hovedaftager, men DLF SEEDS arbejder målbevidst på at skabe et større marked for frø til sportsanlæg, haver, parker m.v. Forædling og salg Etableringen af DLF SEEDS i New Zealand skal dels placere en del af forædlings- og afprøvningsvirksomheden på den sydlige halvkugle, dels give mulighed for hurtigere udvikling af nye sorter, når samme sorter kan sås og høstes to gange om året. Samtidig styrkes muligheden for ud over kloden at markedsføre et mere komplet sortiment tilpasset forbrugernes geografiske, jordbundsmæssige og klimatiske forhold. På landbrugsbesøg Avlschef Chris Johnston tog de danske gæster med ud til Mari og Andrew Brooker en halv times kørsel vest for Christchurch. Parret driver 600 hektar letmuldet jord. Her falder der regn som i Danmark, cirka 700 mm, men pga. tørre somre kan der uden vanding kun høstes 2,5 tons korn pr. hektar. Med vanding høstes ca. syv tons pr. ha. Så alt bliver vandet, med en elregning på knap kroner til følge. Høsten af rajgræs var netop overstået. Udbyttet varierede fra til kg. pr. hektar. Hvidkløver gav mellem 600 og kg. Der laves kontrakt for ét år ad gangen. Familien Brooker var indforstået med, at næste års høst vil blive mindre og betalt med mindre end de netop bjærgede afgrøder, men satsede på aftalefornyelse med DLF SEEDS, også for at være med på rette vogn i fremtiden. Gert Karkow tolker Mari og Andrew Brookers oplysninger til de danske besøgende. Mellem parret ses DLFs avlschef Chris Johnston\n11 11 Gode frøudbytter i New Zealand i 2010 Af Stephen Lester, Adm. direktør, DLF Seeds Ltd, NZ Høståret 2010 er overstået for New Zealands vedkommende. Vi etablerer de fleste frøafgrøder som alm. rajgræs, hvidkløver og hvene fra sidst i februar til marts. Fra april og frem til maj, som er vores efterår, kan de hurtigt etablerende græsser som italiensk rajgræs etableres, hvis vejret er mildt. Høsten 2010 var generelt over normal, hvilket skyldes, at vi fik tilpas med nedbør i december. Vi fik nogle haglstorme før jul, men de forvoldte kun skade hos et begrænset antal avlere. De avlere, som dyrker frø til DLF Seeds, har alle mulighed for at kunstvande, hvilket stabiliserer udbyttet. Kvalitetsmæssigt ser 2010 høsten ud til at være god, med pæne spireevner og rent frø. Tabellen viser udbytteprognosen for 2010 sammenlignet med de seneste 4 års gennemsnitsudbytter. Gns. udbytte kg/ha Udbytteprognose 2010 kg/ha Alm. rajgræs Ital. rajgræs Strandsvingel Hvidkløver Hvene Frøudbytter i New Zealand udbytter er fra New Zealands certificeringsstatistik. Tal for 2010 er skønnet Pres på planteavlen I 2009 betød de høje kornpriser, at planteavlerne kunne vælge blandt flere gode afgrøder til gode kontraktpriser. Finanskrisen har medført et fald i efterspørgslen, og kornpriserne er elendige. Kløverog græsfrøpriserne er også faldet. Heldigvis er landmandspriserne på hjælpestoffer som gødning og kemi reduceret tilsvarende. Det hjælper også på importpriserne, at NZ dollaren er styrket over for US dollaren, således koster en NZD nu 0,7 USD mod 0,49 USD i sommeren Det har været svært at finde gode afgrøder til markplanen for høst Mange af de førende frøfirmaer har bremset op, og nogle har halveret frøproduktionen til Da kornpriserne stadigvæk er lave, har nogle af frøavlerne ikke så mange andre muligheder, end at producere på public varieties uden kontrakt og uden at afsætningen er på plads. Stor interesse for ny endofyt græs På det australske og new zealandske marked er der et stort behov for græssorter med endofytter til flerårige græsfolde. Endofytter er svampe, der gror i symbiose med græsset. Endofytterne udskiller en række stoffer, hvoraf nogle gør græsset mere modstandsdygtig overfor insektangreb, som er alvorlige skadevoldere down-under. Desværre producerer mange endofytter også stoffer, som er giftige for græssende dyr. Opgaven har derfor været at finde endofytter, som kun producerer de gode stoffer uden at påvirke foderkvaliteten. Denne opgave har vores forædlere i DLF kastet sig over, og vi har nu en ny sort af hybrid rajgræs med safe endofytter til høst i 2011 på vores forædlingsstation i Christchurch. Denne produktion følger vi nøje, så vi kan sikre, at frøet bliver klar til markedet. De store mælkeproducenter har nemlig strategisk fokus på græsmarkernes produktivitet og persistens, som har en direkte indflydelse på mælkeproduktionens lønsomhed. DLF SEEDS skal forsøge at erobre dette marked, og vi er godt med fremme i udviklingen af græssorter med de ønskede egenskaber. Høsten 2010 var generelt over normal Stephen Lester, leder af DLF SEEDS Ltd. i Christchurch\n12 Vildtafgrøder 12 Vildtafgrøder mangfoldighed i naturen Ole Grønbæk, Produktchef, Dyrup Mange har fået øjnene op for, at en konkret og målrettet indsats til gavn for de vildtlevende dyr giver mange glæder, også hvis man ikke er jæger. En vildtager medfører variation i landskabet, og den kan udnytte ukurante hjørner i marken. Vildtageren tiltrækker liv, lige fra små insekter over fugle og harer til rå- og kronvildt, og den er selvfølgelig også en oplagt mulighed for at øge udbyttet af jagten. ses, og der må ikke være bar jord på arealet heller ikke om vinteren Der må ikke sås eller plantes permanente afgrøder på arealet. Det er f.eks. arter som rørgræs, elefantgræs, stauder, træer og buske Dyrkede arealer Det er også muligt at så vildtafgrøder på de almindelige landbrugsarealer, der får støtte i henhold til enkeltbetalingsordningen. Her er reglerne anderledes end for de udyrkede arealer vildtafgrøderne skal altid etableres i vildtstriber: En vildtstribe er højest 6 meter bred, og der skal minimum være 6 meter mellem striberne Vildtstriber må udgøre op til 10 pct. af markens areal og skal være etableret senest 31. maj En vildtstribe kan placeres hvor som helst på arealet også i kanten eller rundt om f.eks. en mergelgrav Vildstriberne må gødes og sprøjtes, hvis de er anlagt i en dyrket mark Striberne betragtes som en del af hovedafgrøden og skal derfor ikke indberettes særskilt Vinterdækmix giver et rigt insektliv og masser af føde og dække til vildtet Med de gældende regler for udyrkede arealer, vildtstriber, bræmmer og biotopplaner, er der mange muligheder for at gøre en indsats til gavn for dyr og mennesker også i det effektive og professionelle landbrug. Hvor må man så vildtafgrøder? Der er nogle regler for hvor, hvornår og hvordan vildtafgrøder må etableres. Her er en kort oversigt, som omfatter de vigtigste områder. Hvis du er i tvivl om et konkret areal må tilsås med vildtvenlige planter, bør du kontakte den lokale rådgivning for at få en afklaring. Udyrkede arealer Udyrkede arealer er de områder, der ikke anvendes til landbrugsformål måske var de indtil for nylig brakarealer. Her er det tilladt at så vildtafgrøder på følgende betingelser: Såning skal ske i perioden 15. april til 31. maj eller i september måned Der kan etableres vildtager i hele marken eller i vildtstriber (se senere om definitionen på en vildtstribe) Såning kan ske direkte i den eksisterende plantebestand, men arealet må også gerne pløjes og harves Udyrkede arealer må ikke sprøjtes eller gødes Udenfor de nævnte tidsperioder må arealet ikke pløjes eller fræ- Insektvolde Det er muligt at tilgodese fuglevildtet og især deres unger ved at lave en insektvold. Den skal bestå af tuedannende græsser, der tiltrækker mange insekter og giver plads mellem planterne til bar jord, hvor fuglene kan støvbade. Insektvolde må etableres hele året. Biotopplaner Muligheden for at udsætte opdrættede fasaner og agerhøns på et areal kan forbedres ved hjælp af vildtafgrøder. Det kræver at alle, der ønsker at udsætte mere end en, men højst syv fugle pr. ha landbrugsareal, skal udarbejde en biotopplan. Reglerne er omfattende og indeholder en række forskellige tiltag, som kan benyttes herunder såning af vildtafgrøder, som ikke må være græsser. Vildtager skal give føde og dække Først og fremmest skal en vildtager kunne forsyne de vilde dyr med føde, dækning og læ især i perioder, hvor der ikke er så meget andet at finde i naturen eller på markerne. Derfor er det bedst at så en blanding af forskellige arter, der kan give føde på forskellige tidspunkter af året og som indeholder planter, der kan give dækning for rovdyr og rovfugle. DLF-TRIFOLIUM har i en årrække samarbejdet med eksperterne hos Danmarks Jægerforbund på Vildforvaltningsskolen i Kalø om forsøg og udvikling af de rette blandinger til de forskellige typer af vildt. Det har resulteret i 8 færdige frøblandinger, der tilgodeser de forskellige vildtarters behov. I skemaet kan du se en oversigt.\n13 13 Blanding Især til Indhold Kyllingemix, Fuglevildt Havre, oliehør, boghvede forår Kyllingemix, Fuglevildt Vintertriticale, sandvikke og vinterraps efterår Insektvold Fuglevildt Hundegræs, timote, strandsvingel, rødsvingel m. udløbere, engsvingel Vinterdækmix Markvildt Fodermarvkål, stubturnips, cikorie, honningurt, quinoa, hvidkløver Sommermix Hjortevildt Havre, boghvede, hvidkløver, rødkløver, lucerne, rødsvingel, timote Vintermix Hjortevildt Vinterfoderraps, fodermarvkål, stubturnips, almindelig rajgræs, timote, hvidkløver Helårsmix Hjortevildt Boghvede, ært, lupin, vinterfoderraps, fodermarvkål, hvidkløver, rødsvingel, timote Skoveng Hjortevildt, hare Havre, almindelig rajgræs, timote, rødsvingel, engrapgræs, hvid- og rødkløver, lucerne, cikorie, kommen, kællingetand Placering af vildtagre For at tilgodese de fleste vildtarter gælder det, at flere mindre og spredte vildtagre er bedre end få store og samlede. Vildtagre placeres bedst som aflange og smalle striber i landskabet for at øge deres berøringsflade med den øvrige del af landskabet og give plads til flest mulige vildtarter. Placering midt i større marker kan desuden medvirke til, at markvildtet kan bruge en meget større del af marken som levested. Kombineres striber til redeskjul (insektvold) med en lysåben afgrøde og evt. en afgrøde, der giver vinterdækning, har man en komplet samling af dækning, yngleskjul og spisekammer. For hjortevildt er en placering, der sikrer ro, afgørende for benyttelsen af vildtagrene. Etablering af mange helt små vildtagre er det ideelle for råvildt, mens den ideelle arealstørrelse for vildtagre til eksempelvis kronvildt er noget større, omkring 0,1-0,5 ha. Etablering så ikke for tidligt For at få det bedst mulige udbytte af vildtagre er det afgørende, at der anvendes de nødvendige ressourcer ved etableringen. En køreplan for etablering af de enkelte blandinger gives i de dyrkningsvejledninger, der kan rekvireres hos DLF-TRIFOLIUM eller findes på vores hjemmeside. Artiklens forfatter fortæller om vildtblandingernes egenskaber på et jægertræf i efteråret 2009 Vildtblandingerne giver både dække og føde, og vildtet får bedre muligheder for at finde egnede redepladser I hovedtræk bygger en succesrig etablering på: Omhyggelig tilberedning af såbedet. Det anbefales at foretage en god pløjning med efterfølgende jordpakning Tidlig klargøring af arealet, så ukrudtet kan spire frem og fjernes før såning af vildtfrø Såning når jorden er varm gerne ind i maj måned. Husk at vildtafgrøderne især skal gøre gavn fra sidst på sommeren, når landbrugsafgrøderne modner og bliver fjernet så tidlig såning er ikke en fordel Lovgivning restriktioner Når man planlægger vildtagre, skal man være opmærksom på, at det ikke uden videre er tilladt at anlægge vildtagre, hvor og hvordan man vil. Først og fremmest er en del områder beskyttet efter regler i Naturbeskyttelsesloven. Vil man etablere vildtagre i skov, skal man desuden være opmærksom på, at skovloven i de fleste danske skove sætter rammerne for, hvorledes det kan foregå. For den, der er interesseret i natur og jagt, åbner de gældende regler imidlertid mange muligheder for at lave små og store forbedringer på landbrugsarealerne. DLF-TRIFOLIUM er aktiv også på dette område ved at tilbyde afprøvede blandinger til vildtagre og ved fortsat at deltage i udviklingen af området. Blandingerne fungerer også i praksis Peter Bissø, som er skytte på Bregentved Gods har gennem flere år afprøvet mange vildtblandinger under varierende forhold på godset. Efter vinteren har han været rundt på remiserne og set, hvordan blandingerne har klaret sig. Jeg er nok mest imponeret over vinterdækmix til markvildt og vintermix til hjortevildt. Vildtet har afsøgt remiserne for føde gennem hele vinteren, og kun få dage efter sneen var væk, begyndte nye skud at komme til syne fra de overvintrende planter. Også skoveng blandingen med græsser, bælgplanter og cikorie, er en af de vildtblandinger, der skal sås mere af til foråret, konstaterer Peter. Peter har erfaring for, at det betaler sig at gøre noget ud af etableringen. Hvis jorden er alt for ubekvem eller fyldt med ukrudt, er det svært at få etableret en god plantebestand. Han synes godt om ideen med at blande forskellige arter, da det giver variation i fødeudbuddet til vildtet. Han bruger vildblandingerne til bræmmer og markkanter, hvor vildtet både kan søge føde og dækning.\n14 Erfaringsudveksling, Holland-Danmark 14 Holland versus Danmark en sammenligning af dyrkningsteknik Erling Christoffersen, Avlschef, Højme Holland og Danmark er de to betydeligste frøområder i Europa, og begge lande har en lang tradition for dyrkning af frø. Det er derfor naturligt at udveksle erfaringer mellem vores hollandske og danske avlsafdelinger for at se, om der er noget vi kan lære af hinanden Næsten alle frømarker skårlægges i Holland I 2002 og 2006 erhvervede DLF-TRIFOLIUM de hollandske firmaer Cebeco Seeds og Advanta. Disse er nu fusioneret under navnet Innoseeds. Gennem årene har vores kolleger i Holland været på besøg i Danmark, og omvendt. I foråret 2009 deltog undertegnede i de hollandske konsulenters møde, mens frøavlskonsulent Piet Van der Linden var en tur i Danmark sidste efterår for at fortælle de danske konsulenter, hvordan man dyrker frø i Holland. I tabel 1 og 2 ses nogle tal for de to landes produktion. Tabel 1. Arealer med frø i Holland og Danmark 2009 Holland Danmark Areal 2009 (ha) Innoseed/ DLF-T markedsandel i pct Tabel 2. Dyrkede arter ved DLF/Innoseed 2009 Andel (pct.) Areal (ha) Holland Danmark Holland Danmark Almindelig rajgræs Strandsvingel Rødsvingel Engrapgræs Øvrige De to dominerende arter i Holland er almindelig rajgræs og strandsvingel. Engrapgræs og rødsvingel har tidligere været dyrket i større omfang, men denne produktion er i de senere år rykket mod Danmark. Udbytterne er gode i Holland, og specielt i almindelig rajgræs høster de væsentligt højere udbytter end i Danmark, nemlig ca kg/ha mod vores kg/ha. Til gengæld er vi bedre, når vi sammenligner rødsvingel, hvor vi høster ca kg/ha mod Hollands kg/ha. Holland har dog kun produktion på sorter med korte eller uden udløbere. I det følgende vil jeg prøve at beskrive nogle forskelle i dyrkningen af almindelig rajgræs, da denne art jo er den største i begge lande. Det er faktisk bemærkelsesværdigt, så store forskelle der er i dyrkningen af arten i de to lande. Generelt må vi nok erkende, at de hollandske avlere kæler mere for deres rajgræsmark. Det er mindre arealer i gennemsnit, og i Holland sår man helt ud til grøften. Man sår ofte rajgræs efter afgrøder, som man i Danmark kun vil bruge som forfrugt for hvede. Deres jord er bedre, og de prioriterer frøgræsset på en anden måde end i Danmark. Almindelig rajgræs etableres i renbestand Den store forskel i rajgræsdyrkningen mellem Danmark og Holland ligger i afgrødeetableringen. I Holland etableres 99 pct. af arealet i renbestand i efteråret, mod kun 20 pct. i Danmark. I det sydvestlige Holland kan der sås rajgræs helt frem til sidst i oktober, hvilket giver dem en væsentlig fordel i forhold til os, hvor det ofte kan være problematisk at nå rettidig såning i august måned. Gode muligheder for effektiv ukrudtsbekæmpelse i Holland Græsukrudt er også et problem i Holland, hvor vindaks, enårig rapgræs og agerrævehale giver de største problemer. Mod disse arter anvendes 2-4 l/ha Tramat 200 (Nortron) før fremspiring af rajgræs. Denne løsning er desværre ikke en mulighed for os i Danmark, hvor vi i stedet anvender DFF og/eller Stomp. Almindelig tokimbladet ukrudt bekæmpes om efteråret i Holland, hvis det er nødvendigt pga. tidlig såning. Der anvendes Primus, MCPA, Starane eller 2,4 D. Alle disse midler må ikke anvendes i Danmark om efteråret på grund af risiko for udvaskning. Om foråret, sidst i april måned, kan det være nødvendig at anvende Puma SEW mod almindelig rapgræs og agerrævehale. I Danmark har vi tilsvarende en off-label godkendelse på Primera Super. Generelt må vi konstatere, at avlerne i Holland har lidt flere og bedre midler til rådighed sammenlignet med danske avlere. Specielt mod græsukrudt er de hollandske avlere bedre kørende.\n15 15 Mere kvælstof og flere andet års rajgræsmarker i Holland Af det totale rajgræsareal i Holland er 60 pct. første års marker og 40 pct. andet års marker. I Danmark er arealet med andet års marker under 10 pct. af det totale areal. Udbyttet i andet års markerne ligger typisk ca. 20 pct. under udbyttet i første års markerne. Alligevel er det mere reglen end undtagelsen, at man høster 2 år på marken, hvilket selvfølgelig hænger sammen med lave omkostninger til dyrkningen af andet års marker. Sammenligner vi med danske forhold, har vi også her altid set bedre udbytter i andet års marker, der oprindelig er udlagt i renbestand, frem for andet års marker udlagt i vårbyg. Derfor er det ikke overraskende, at Holland har succes med denne kombination. De hollandske anbefalede mængder kvælstof er i første års marker kg N/ha i foråret, og i andet års marker på kg N/ha. Normen til første års marker i Holland er 165 kg/ha, og til andet års marker 200 kg/ha. I første års marker er det normalt ikke nødvendigt at tildele ekstra N i efteråret i Holland, når der sås rettidigt. Ved sen såning i oktober efter korn tildeles 50 kg N ekstra i efteråret. Da man i Holland må gøde efterafgrøder som gul sennep og græs med 60 kg N/ha, kan man få lov til at tildele det ekstra N i efteråret til rajgræsset, fordi den anses for en efterafgrøde. I Danmark er normen for almindelig rajgræs 135 kg/ha + 34 kg/ha til efterårsudlagt. Som i Danmark anbefales at kun ca. halvdelen af mængden om foråret tildeles i form af gylle. Uanset om man anvender gylle eller ej, bliver forårstildelingen altid delt i to tildelinger, med første tildeling ca. 15. februar. Vækstregulering kun i kraftige marker Vækstregulering anbefales ikke generelt i Holland. Der anvendes dog 0,2-0,5 l/ha Moddus i kraftige første års marker f. eks. efter kartofler. En sjov detalje er, at hollænderne anbefaler Moddus, hvis der skal høstes direkte. Dette begrundes i at Moddus hindrer genvækst, således at det er muligt at høste direkte. Da 98 pct. af det hollandske rajgræs skårlægges, vil vi måske mene, at det er mere oplagt at anvende Moddus i Holland, da spildsomhed ved høst ikke er så stort et problem som i Danmark, hvor 98 pct. høstes direkte. Hollænderne vækstregulerer alm. rajgræs med Moddus i vækststadie 32, når andet knæ kan mærkes, hvilket er lidt tidligere end hos os, hvor vi gerne venter til begyndende skridning. På vagt overfor sortrust En af de ting, de hollandske frøavlere frygter mest, er sortrustangreb. De mest følsomme sorter er første års diploide sorter, som behandles med svampemiddel to gange, nemlig ved begyndende blomstring og 3 uger senere. Andet års marker og tetraploide sorter anses for at være mindre følsomme, og her behandles typisk kun en gang. De kraftigere sortrustangreb hænger selvfølgelig sammen med den sydlige beliggenhed, men skyldes måske også, at alt udlæg sker i renbestand. Vi har nemlig set de største sortrustangreb under danske forhold i alm. rajgræs udlagt i renbestand. Høst og tørring Som nævnt skårlægges næsten hele arealet med almindelig rajgræs i Holland, mens vi i Danmark høster direkte. Forklaringen på det er nok, at man i Holland har mange mindre arealer, og at det ikke er normalt, at man har tørringsfaciliteter på ejendommene. Derfor leveres næsten hele høsten til frøfirmaet umiddelbart efter høsten. Dette eksempel viser, at traditionerne betyder meget, når man sammenligner, hvordan man gør tingene i forskellige lande. Frøavlskolleger fra Holland og Danmark udveksler erfaringer ved forsøgene på Bramstrup Nyt fra Oregon Hvedearealet bliver fordoblet fra 2009 til høst 2010 i Oregon iflg. den lokale landbrugspresse. Der høstes hvede på ha i 2010, hvilket er det største hvedeareal i Oregon siden 1980erne. Den kraftig stigende kornproduktion forventes at give lagermæssige problemer i Oregon. Frøgræsarealerne forventes til gengæld at falde kraftigt i Således forventes et fald på omkring % i strandsvingel og 10 % i alm. rajgræs i forhold til Selv om produktionen falder er der stadig meget frø på lager i Oregon. Nyt om Navne Runde fødselsdage 60 år: 15. april 2010 Frøavlskonsulent Peter Bring-Larsen, Nr. Alslev, har været frøavlskonsulent siden Først i Wiboltt Frø og senere i DLF-TRIFOLIUM A/S. Inden da var han driftsleder på Gjeddesdal og Helgenæs hos Steen Nymann i 23 år. Her lærte han om frøavl af mange forskellige arter og ikke mindst den maskintekniske del af frøavlen. Hans store viden og erfaring kommer kolleger og avlerne til gode på Sydhavsøerne, som også værdsætter hans altid gode humør. Han dyrker selv frø på sin ejendom på Falster, og har en stor interesse i det regionale politiske arbejde, hvor han er med i Forretningsudvalget i Region Sjælland for Venstre. 5. juni 2010 Analyseassistent Birgitte Marie Lund Nielsen, Roskilde 14. juni 2010 Analysemedhjælper Lene Rosa-Marie Andersen, Roskilde Jubilæum 25 år: 22. maj 2010 Lagerarbejder Jan Petersen, Benløse\n16 Udgiveradresseret Maskinel magasinpost Id-nr _Syngenta_ann_137x226_DK_Moddus Korrektur nr. 02 Dato: March 25, :58 PM Moddus nu registreret i frøgræs nu mulighed for vækstregulering med 0,8 l/ha i stadie i: Rødsvingel, Engsvingel, Hundegræs, Strandsvingel, Alm. rajgræs og Timote Syngenta Crop Protection A/S Telefon Syngenta Group Company: Moddus. Medlem af Dansk Planteværn. Læs altid etiketten før brug.\nVildtafgrøder. Mangfoldighed i naturen\nMangfoldighed i naturen Mangfoldighed i naturen Vildtagre til glæde for dyr og mennesker 3 Gør hjortevildtet til faste gæster året rundt 4 Optimale forhold for fuglevildtet 8 Anlæg af vildtagre 10 Udarbejdet\nProduktionsdata og FrøavlsForsøg 1 Produktionsdata og Frøavlsforsøg Ny Østergade 9 4 Roskilde Tlf.: 4633 3 www.dlf.dk 13.indd 1 211/212 2 Produktionsdata og FrøavlsForsøg Produktionsdata og Frøavlsforsøg\nProduktionsDATA og FrøavlsFORSØG 2007/2008\n1 ProduktionsDATA og FrøavlsFORSØG 2007/2008 2 ProduktionsDATA og FrøavlsFORSØG INDHOLD VÆKSTBETINGELSER 2007 3 ETABLERING AF FRØ I KORN SÅET PÅ DOBBELT RÆKKEAFSTAND 5 KVÆLSTOF OG VÆKSTREGULERING I ALM.\nVildtafgrøder Mangfoldighed i naturen\nVildtafgrøder Mangfoldighed i naturen Vildtafgrøder Mangfoldighed i naturen NYHEDER 3 FUGLEVILDT 4 FUGLEVILDT OG BIER 5 MARK- OG HJORTEVILDT 6 OVERSIGT OVER RENE ARTER 7 Udarbejdet i samarbejde med Danmarks\nMarkvildtstriber og agerhøns i St. Restrup - en introduktion til projektet.\nMarkvildtstriber og agerhøns i St. Restrup - en introduktion til projektet 1 Projektets formål At udvikle et koncept for etablering af markvildtstriber i større sammenhængende landbrugsområder, med deltagelse\nAlm. rajgræs. Dyrkningsvejledning\nAlm. rajgræs Dyrkningsvejledning Jordbund Alm. rajgræs kan avles på de fleste jordtyper med undtagelse af humusjorde. På de letteste jorde er det dog en betingelse, at der kan vandes. Krav til nedbør I\nAlsidig frøavl ved Guldborgsund Tema: Aktuelt i frømarken ForageMax Europas største brand\nFrøavl T i d s s k r i f t f o r A P R I L - M A J 2 0 1 1 I N r. 5 I 9 9. å r g a n g Alsidig frøavl ved Guldborgsund Tema: Aktuelt i frømarken ForageMax Europas største brand 2 Indhold 3 Lederen 4 Alsidig\nProduktionsdata og Frøavlsforsøg 2008/2009\nxx 1 Produktionsdata og Frøavlsforsøg 28/29 2 xx Produktionsdata og Frøavlsforsøg Indhold Vækstbetingelser 28 3 Bekæmpelse af enårig rapgræs i rødsvingel med Hussar OD 5 Kvælstof til Rødsvingel 6 Blanding\nVILDTAFGRØDER. Vildtafgrøder FORMÅL ETABLERING VALG AF AFGRØDE SEKS FÆRDIGE FRØBLANDINGER TIL HJORTEVILDT OG MARKVILDT\nVILDTAFGRØDER Vildtafgrøder FORMÅL ETABLERING VALG AF AFGRØDE SEKS FÆRDIGE FRØBLANDINGER TIL HJORTEVILDT OG MARKVILDT 2 Vildtafgrøder Vildtagre til glæde for dyr og mennesker Mere vildt og flere oplevelser\n+ 6 tons pr hektar i vinterraps - det er inden for rækkevide\nKlaus Nielsen BASF A/S klaus.nielsen@basf.com + 6 tons pr hektar i vinterraps - det er inden for rækkevide Foto: + 1 tons Gavnø 2015, Steen Knarberg Påvirkning af udbytte komponenter i raps Udbytte pr.


Kæledyr underbydes på nettet | fyens.dk\nKæledyr underbydes på nettet\nJanne Junker med føllet Storm, som har det godt i dag i sin fold i Blommenslyst.\nDyrenes Beskyttelse mener ikke, at det er etisk forsvarligt at sælge levende dyr på web-auktioner\n18 mar. 2009 kl. 04:00\nLars Vestergaard Jensen\nBlommenslyst: Shetlandsponyen Storm tumler glad rundt i folden på foreningen Nyt Hestelivs gård i Blommenslyst.\nDen er endt her, fordi foreningen købte den på en internetauktion af en sælger fra Nordjylland.\n- Vi købte den for at undersøge, hvordan det foregår, siger Janne Junker, formand for foreningen, som hjælper heste og andre ridedyr.\nHun vandt auktionen med det et bud på 160 kroner, men startprisen var én krone. Nu har Storm det godt, men det er et stort problem at sætte dyr til salg på en netauktion, mener Janne Junker.\nOdense.Ponyer og æsler i Blommenlyst.Foto:John Fredy\n- Det er forkasteligt at sælge en pony på den måde. Køberen kender jo slet ikke dyret. Når man køber en hest, vil man altid komme og kigge på den først, siger hun.\nAuktionen over ponyen foregik på auktionssitet QXL, som ikke har særlige krav til sælgere af dyr.\n- Vores site er en platform, hvor køber og sælger kan mødes. Vi opfordrer folk til at bruge deres fornuft. Når man køber et dyr, bør man bede om at få dyrlægeattester. Man bør også bede om at hente den selv, siger kundeservicechef Mariann Svendsen.\nDyrenes Beskyttelse har indgået en aftale med QXL om at anbefale mindstepriser på dyr, 3000 for heste.\n- Det er fuldstændigt vanvittigt med den pris. Jeg troede, vi havde en aftale med dem, så jeg kan ikke forstå, hvordan de kan sælge til den pris. Man ved ikke, om køberne har respekt for dyret, eller om de overhovedet har råd til at have det, siger Gitte Staffeldt fra Dyrenes Beskyttelse.\nIfølge Mariann Svendsen er det ikke teknisk muligt at have en mindstepris, og det er heller ikke lovligt.\n- Ifølge lovgivningen kan vi ikke kræve mindstepris for dyr. Prisen er op til sælgeren. Vi har en anbefalet mindstepris, men vi kan ikke tvinge nogen. Vi er opmærksomme på problemet og skal holde et møde med Dyrenes Beskyttelse senere på måneden, siger hun.\nHun vandt aukionen med det et bud på 160 kroner, men startprisen var én krone.\nOtte gange otte meter: Stor brønd lukker indkørsel til Nørregade i tre dage\nBulldozere ikke velkomne: S vil forhindre nedrivning af gamle huse i Hunderupkvarteret\nØrnens Dag på Stige Ø\nGuldfeldt om mulig bevarende lokalplan i Hunderupkvarteret: Det skal ikke handle om personlige holdninger\nGratis sang i teaterfoyeren\nGenforenings- og fotoaften i sigte\nHjælp til at komme over misbrug


Årets sidste eksamensdag\n< Årets første hf'er\nKom med klassen på rundtur i Churchill-klubbens fodspor >\nEndnu engang til lykke med veloverstået eksamen til årets mange smukke og dygtige hf'ere og stx'ere. I dag onsdag den 27. juni var det sidste eksamensdag på vores skole.\nVi har fået følgende ord med på vejen fra et par stykker af de nye studenter:\nTobias Hermann, 2p, hf'er 2018\nDet har været 2 helt fantastiske år på Aalborg Katedralskole. Skolen er meget inkluderende. Aalborg Katedralskoles lærere har givet mig den bedste undervisning, jeg nogensinde har oplevet.\nDaniel Thomsen, 2.r, hf'er 2018\nJeg har været rigtig glad for at gå på Aalborg Katedralskole. Undervisningen har været i top, og jeg har lært meget. Det har betydet meget, at lærerne har været interesseret i, at det skulle gå godt for os elever.\nStine Roed, 2.r, hf'er 2018:\nDet har været udfordrende men også meget socialt og fagligt lærerigt. Jeg havde høje forventninger, og de er blevet indfriet til fulde. Jeg har knoklet, og jeg har været meget glad for, at der ikke gives standpunktskarakterer i hf.\nJakob Korsholm Borum, 3.j, student 2018\nDet har været utroligt dejligt at gå på Aalborg Katedralskole. Her er plads til alle, og man føler sig velkommen. De 3 gymnasieår har budt på både faglig fordybelse og en lang række sociale arrangementer. Det har været rigtigt godt.\nMaja Mørk, 3.x, student 2018\nJeg har haft en dejlig tid på Aalborg Katedralskole. Jeg har været glad for at gå i en klasse med et godt sammenhold. Fagligt set har jeg også lært rigtigt meget. Jeg har også stor ros til skolens studievejledere, der altid er parat med god støtte og vejledning.\nThea Grøn Sonne, 3.c, student 2018\nDet var været en rigtig god skole at gå på. Fagligt set har jeg lært meget. Det har også været et super godt sted socialt set.


Unge tilpasser sig de normer, der allerede er på arbejdspladsen og gør i vidt omfang ligesom deres erfarne kolleger. Det gælder både, når den erfarne medarbejder prioriterer brug af hjælpemidler og omvendt, når ledere ikke prioriterer sikkerhed, for eksempel når de ikke selv anvender hjælpemidler, eller de løfter for meget.\nDet handler derfor i høj grad om at se på, hvordan man arbejder på hele arbejdspladsen, og ikke kun fokusere på de unge. En arbejdsplads kan sagtens give en god introduktion om sikkert arbejde til en nyansat, uden at det automatisk bliver til god praksis i hverdagen. De unge gør som de erfarne kolleger.\n5 anbefalinger: Sådan skaber I en god forebyggelseskultur for unge:\nDet er væsentligt, at sikkerhed og arbejdsmiljø er klart koblet til kerneopgaven og opgaveudførelsen. At udføre arbejdet sikkert skal ikke være besværligt, og det er dermed vigtigt at designe sikre arbejdsprocesser, hvilket fordrer en kombineret arbejds- og sikkerhedskultur. Sikkerhed skal tænkes ind i organisationens flow og produktion samt tilpasses til den lokale arbejdsorganisering på arbejdspladsen.\nVær opmærksom på, at de unge ser og gør, hvad de erfarne gør i praksis. På arbejdspladsen er det derfor nødvendigt, at der er en bevidsthed omkring, at de erfarne medarbejdere er rollemodeller for de unge. Det er dermed vigtigt at sikre, at den erfarne giver den rigtige instruktion og oplæring, og selv efterlever dette i praksis, fordi det smitter af på de unge.\nDet er vigtigt at skabe åbenhed og rum for gensidig dialog og erfaringsudveksling på arbejdspladsen med henblik på at skabe læring blandt både nye og erfarne. Det er derfor væsentligt at gøre det legitimt for den erfarne såvel som den unge at give feedback samt undre sig og stille spørgsmålstegn ved den eksisterende handlingspraksis på arbejdspladsen.\nFølg op på at den unge har forstået instruktionen\nDet er vigtigt, at arbejdspladsen sikrer sig, at den unge har forstået oplæring og instruktion, og at dette kommer til udtryk i praksis. Derfor er det nødvendigt, at der er en tæt opfølgning på den unges opgaveudførelse.\nHent læring fra nærved-ulykker\nDet er vigtigt at hente læring fra instruktion og oplæring samt hændelser som nærvedulykker og arbejdsulykker. Denne læring kan bruges til at forbedre oplæringen og arbejdsmiljøet generelt samt at motivere til at udføre oplæring og opgaveudførelse sikkert og rigtigt.