Alé K-Tour - Bibtights med seler og indlæg - Sort - Str. 4XL fra Alé med Prisgaranti\nHjem / Cykelbukser / Alé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL\nAlé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL\nVarenummer (SKU): 8055528371936 Kategori: Cykelbukser\nAlé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nAlé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL Produktfakta\nVarenavn: Alé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL\nVare ID: 8055528371936\nAlé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL fra Alé\nAlé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL er blandt de eftertragtede cykeldele. Cykelbukser kategorien indeholder mange eftertragtede varer. Cykelpartner er kendt som shoppen med de rigtige mærker til de rigtige priser. Varen giver dig mulighed for at fortryde købet helt op til 365 dage efter dit køb. Når du jagter cykeludstyr, kan du spille det sikre kort og fylde kurven med dette produkt, og så behøver du ikke lede længere. Og nå ja, så er der jo også prisgaranti på Alé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL fra det anerkendte mærke Alé, der ofte ses i forbindelse med de store løb. Når du får dit motionskick på din cykel, er det vigtigt at huske at indtage væske undevejs. Denne væske kan fx være energi drik med smagen af bær.\nAlé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL er en af mange varer her på shoppen og findes i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Cykelbukser. Husk du får hele hele 365 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Alé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL fra den meget brugte forhandler Cykelpartner, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. I det store udvalg af varer går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være dette produkt. Når du handler online er varerne billigere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøb Alé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL allerede i dag til kun kr. 999.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nAlé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL er populær for cyklister\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, er du sikret lidt bedre rettigheder, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. efter du har foretaget dit køb på nettet, en del shops efterhånden giver endnu mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og prissammenlignen er let at foretage, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Din sammenligning kan du rent faktisk lave super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\n10 reviews for Alé K-Tour - Bibtights med seler og indlæg - Sort - Str. 4XL\nVær den første til at anmelde “Alé K-Tour – Bibtights med seler og indlæg – Sort – Str. 4XL” Annuller svar


Når gravide med bopæl i Ringkøbing-Skjern Kommune kommer til det ordinære tjek hos jordemoderen i graviditetens uge 16, har jordemoderen lige ét ekstra spørgsmål til de vordende forældre: Om hun må indstille dem til et forebyggende graviditetsbesøg af sundhedsplejersken i kommunens Børn- og Familieafdeling.\nDet er et tilbud som forældrene til 331 af de ca. 530 nyfødte i kommunen igennem det seneste år har sagt ja tak til. For langt de fleste bliver det ved det ene besøg; for nogle få resulterer besøget i, at der bliver iværksat ekstra foranstaltninger forud for fødslen.\nEt af formålene med graviditetsbesøget er, at der allerede før fødslen skabes en kontakt mellem de kommende forældre og sundhedsplejersken, så relationer og tillid skabes forud for fødslen.\n- Vi tilbyder forældrene en samtale om deres tanker omkring deres kommende barn og deres tanker om det at skulle være forældre for første gang eller på ny. Det, at gøre sig forestillinger om barnet, er med til at fremme relationen og tilknytningen til barnet. I løbet af samtalen får vi mulighed for sammen med det kommende forældrepar at vurdere om de har behov for ekstra besøg eller støtte forud for fødslen og evt. kontakt med andre fagpersoner f.eks. egen læge eller psykolog, fortæller leder af Sundhedsplejen i Ringkøbing-Skjern Kommune, Jette Haislund.\nDen nyeste forskning viser at man kan opspore tegn på en efterfødselsdepression allerede i graviditeten, og her vil kommunens sundhedsplejersker gerne være på forkant.\n- Jo tidligere vi kan støtte familien i at få den rette hjælp, jo bedre. Derfor tilbydes parrene i forbindelse med graviditetsbesøget at få lavet en screening for efterfødselsdepression ved hjælp af den såkaldte Edinburgh Skala (EPDS). Det er frivilligt – men langt de fleste takker ”ja” til tilbuddet, siger Jette Haislund.\nStatistisk vil hver syvende nybagte mor og hver tiende far på landsplan få en reaktion i tiden før og efter fødslen.\n- På forhånd talte vi da om, hvorvidt nogle ville føle, at vi gik over en grænse. Men der er blevet taget overraskende godt imod tilbuddet, siger Jette Haislund, og tilføjer:\n- Vi oplever, at snakken med sundhedsplejersken tit åbner for, at parret faktisk får fortalt hinanden om deres tanker om dét at skulle være forælder og hvilke forventninger, de har til sig selv og hinanden. Det er ikke nødvendigvis noget, de ellers får talt om.\nJette Haislund understreger, at det både er mor og far, der bliver inviteret med ind i samtalen:\n- Vi har et stort fokus på, at vi inviterer far med ind i den forebyggende samtale. Far er lige så vigtig som mor, og vi har gode erfaringer med at tage snakken med begge forældre, forklarer hun.\nDet forebyggende graviditetsbesøg finder typisk sted i uge 24-26, hvor forskningen viser, at man som vordende forældre for alvor kan begynde at relatere sig til barnet. Derfor er sundhedsplejersken på hjemmebesøg også opmærksom på, hvilke tanker de vordende forældre har om det barn, der er på vej.\nTilbuddet om det ekstra graviditetsbesøg blev indført i Ringkøbing-Skjern Kommune og i 16 andre danske kommuner fra juni sidste år som en del af en forsøgsordning under Sundhedsstyrelsen, der også dækker udgifterne til den ekstra sundhedspleje-indsats – foreløbigt frem til sommeren 2021.\nDer er ikke formelt evalueret på ordningen endnu i Ringkøbing-Skjern Kommune, men Jette Haislund vurderer, at tilbuddet om en tidlig samtale om forventninger til det kommende barn, egen forældrerolle og efterfødselsreaktioner har hjulpet adskillige vordende par og nybagte forældre til en god start på familielivet.\nVed det forebyggende besøg får sundhedsplejersken og forældrene desuden opbygget en relation, der betyder, at sundhedsplejersken ved de efterfølgende besøg hurtigere kan aflæse f.eks. om forældrene har god kontakt med barnet eller om der skal sættes ind med ekstra besøg eller med anden indsats for at støtte op om forældrerollen.\nDen tidlige indsats virker\nI forvejen screener kommunens sundhedsplejesker for efterfødselsreaktioner ved et besøg, når barnet er ca. 2 måneder gammelt. Fordelen ved den tidligere screening er dog åbenlyse, siger Jette Haislund:\n- Den forebyggende indsats kan afhjælpe en dyb depression. Når man sætter ind i løbet af graviditeten, oplever vi ofte, at en eventuel reaktion bliver taget, før den udvikler sig – til gavn for forældrene og til gavn for barnet. Vi baserer os på nyere forskning, og den tidlige indsats vil altid gå forud for behandling.\nI langt de fleste tilfælde er der ingen tegn på efterfødselsdepression hos vordende forældre, og de vil derfor ikke høre nærmere fra sundhedsplejersken før efter fødslen. I nogle få tilfælde er der dog grund til bekymring, og her vil sundhedsplejersken vejlede og rådgive – og evt. henvise til praktiserende læge.\n- Det vil altid basere sig på en grundig dialog med forældrene, hvis der skal yderligere indsatser til, understreger Jette Haislund og tilføjer, at de forebyggende graviditetsbesøg skal ses som et uforpligtende tilbud til de mange – og som et led i kommunens tværfaglige indsats for at række en tidligt hjælpende hånd ud til de familier, der kan have behov i kortere eller længere tid.\n- Langt de fleste vordende par har et ønske om at være så parate til opgaven som muligt - og om at blive så gode forældre som muligt, så vi oplever næsten udelukkende, at der bliver taget godt imod vores forebyggende tilbud, siger Jette Haislund.


Udgifter inden opstart af virksomhed08.03.2012\nJeg blev Moms registreret sidste i februar 2012, men havde flere udgifter med Moms forinden. Disse udgifter var til produkt design. Da Moms indberetning er fra 01.01.2012-31.03.2012 og regnskabsaaret er fra 01.01.2012-31.12.2012, kan man/skal man indberette de omtalte udgaaende Moms fra perioden inden den aktuel Moms registrering?\nHej.Du kan og skal kun indberette/afregne den moms der ligger fra den dato du er momsregistreret. Moms afregnes normalt kvartalsvis og det er korrekt at 1. kvartal jo begynder pr. 01.01.2012 men eftersom du f�rst er registreret sidst i februar vil du ikke kunne fradrage den moms der ligger f�r din startdato. Hvis du �nsker at fradrage momsen og den er relateret til dit erhverv, er du n�dt til at f� �ndret din startdato. Dette g�res ved at at skrive til Erhvervsstyrelsen og bede om at f� datoen �ndret. Her vil man s� oprette en sag og videresende den til Skat som er de eneste der kan �ndre startdatoer.Med venlig hilsenErhvervsstyrelsenAnnette Vandet\nSe alle svar fra Annette Vandet (353)


E-handel vækster kraftigt - Sexlegetøj og den slags\nEn række internet webshops yder nu til dags diverse fragtmuligheder. En af de populære er på nuværende tidspunkt at få leveret til et udleveringssted, hvor du så nemt kan hente ordren på et valgfrit tidspunkt. Fragtformen er nemlig meget uproblematisk, og i mange tilfælde tillige den mest prisbevidste fragtmetode.\nDu bør ligeledes udse dig at få varerne leveret til din adresse eller til når du er på job. Fragtløsningen viser sig desværre en smule mere bekostelig, men desuden ekstremt fleksibel. Den mest betalelige type af levering er unægtelig at du selv henter pakken, som jo står og falder med at du er i kort afstand af online firmaets hjemsted.\nFragtperioden kan vise sig at være rigtig vigtig ifald vi mangler produktet straks, og i det øjemed er det ganske afgørende at du kontrollerer den forventede leveringsdato for den pågældende vare.\nMange e-handler annoncerer 1 hverdags levering på mange af deres produkter, men vær på vagt da det antager at orden realiseres inden et fastsat klokkeslæt, med det formål at de har mulighed for at nå at få ordren betjent forinden logistikpersonalet har fyraften.\nNogle få internet selskaber sikrer gratis fragt, men oftest kun hvis man indkøber for et fastslået beløb. Alternativt skal du overveje den mest prisbevidste metode til levering, hvilket mange gange – om man er ved København, Hjørring eller Slangerup – vil blive at få fragtfirmaet til at bringe pakken til et afhentningssted.\nTrustpilot fremskaffer en række gode muligheder\nDet er ret så ligetil for forbrugerne at finde de laveste priser hos flere online butikker og til tak har flertallet af e-forretninger været tvunget til at nedsætte udsalgspriserne på en række af deres varer – til juniorer, og yderligere også til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange præstere levering uden gebyr.\nDet kan alligevel vise sig gavnligt at efterse nogle enkelte forretninger på nettet efter udsalg forinden du placerer ordren, så man er skråsikker på at skaffe sig den laveste pris.\nForud for at folk køber på en shop kunne de i og for sig granske forhandlerens regler, men det er naturligvis ikke særlig morsomt.\nEn nemmere løsning er at bemærke om e-butikken er e-mærket medlem, eftersom det er en sikring om at internet butikken accepterer de danske love, udover at online forhandleren jævnligt evalueres af specialister som er meget bekendte med vedtægterne på området. Desuden får du genvej til bistand, hvis du udsættes for udfordringer ved din shopping. Læs mere her.\nForuden dette anbefaler vi at du er på vagt for de fundamentale betingelser der indvirker på bestillingen, eksempelvis hvilken returret online butikken bruger. I relation til det er det ligeledes essesentielt, at man permanent bibeholder ens kvittering, således man i fremtiden vil kunne bevidne sit køb, om du er på shopping til en kvinde eller mand.\nTrustpilot frembyder en række fremragende løsninger til at gennemstøve en stor gruppe forhenværende kunders anmeldelser og på grund af dette stiller vi forslag om, at du eftergår online shoppens anmeldelser inden du færdiggør din shopping.\nFacebook indebærer ligeledes ret så fordelagtige metoder til at få indblik i online forhandlerens popularitet. Tilmed møder vi faktisk webbutikker hvor folk kan publicere en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket lige så vel burde anvendes til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi hjælper utallige e-forretninger idet vi formidler firmaernes produkter, og indhenter kommission såfremt den bruger vi sender videre gennemfører en transaktion.\nVejledning omkring varer og shops på nettet i Danmark ajourføres fra tid til anden, men det er ikke muligt for os at give garantier imod justeringer der potentielt er udarbejdet efter at vi sidste gang opdaterede hjemmesidens data.


2016-09-14 by Marina 5 Comments\nDenne ovnlaks smager af sommer, men kan uden problemer laves året rundt hvis man bruger en god færdigkøbt pesto. Især i foråret er jeg glad for at trylle lidt sol på bordet og der er denne ret et af de nemme mirakler ligesom ærtesuppen og lammegryde med ærter. Alle tre retter, der smager af forår, men kan laves med vinteringredienser. Den ovnbagte laks kommer også på bordet hele sommeren og et stykke ind i sensommeren, så det er virkelig en af husets mest populære opskrifter med fisk.\nOpskriften har jeg fra det smukke australske Donna Hay magasin og jeg tror den var en del af deres “middag på bordet på 20 minutter” tema. Helt så hurtigt synes jeg nu ikke at jeg kan gøre det for ovnen skal jo lige blive varm før man rigtigt kan komme i gang og jeg synes også at kartoflerne har godt af at få lidt længere end i den oprindelige opskrift. Desuden kræver den korte tilberedningstid at der bruges små stykker laks som på billederne. Alligevel er det virkelig en af de nemmeste retter, fordi den både er nem at lave og nem at købe ind til. Perfekt i en travl hverdag!\nOvnbagt laks med cremede kartofler kan man lave året rundt, fordi råvarerne er i butikkerne året rundt. Det er dog en opskrift jeg serverer mest fra tidligt forår til sen sensommer. I sæsonen for friske kryderurter laver jeg tit den ovnbagte laks med hjemmelavet salsa verde eller en hjemmelavet pesto. På samme måde må vi undvære friske basilikum skud når de ikke er pæne i butikkerne.\nTIPS OG TRICKS TIL OVNBAGT LAKS\nNedenfor får du opskriften som jeg har skrevet den ned fra Donna Hays magasin (spring 2014). Jeg har ændret en lille smule, først og fremmest i tilberedningstid og også tilføjet en del små tips og tricks til opskriften. Jeg har også et par forslag og tips til ting man kan gøre anderledes:\nRucola som er foreslået i opskriften passer virkeligt godt til retten. Selv min mand, der ikke er rucola fan, synes at det løfter retten. Rucola kan dog erstattes af spinat eller grønkål. Det har jeg gjort nogle gange når rucolaen har været for slatten i supermarkedet.\nDet er vigtigt med små lækre kartofler der bliver hurtigt færdigt. De kan jo efterhånden fås året rundt. Jeg tænker at kartofler vil kunne erstattes af en anden grønsag som selleri, pastinak eller søde kartofler hvis man ikke spiser almindelige kartofler. Jeg har dog ikke prøvet det.\nHvis kartoflerne er pæne og med tynd skræl, skræller jeg dem ikke. Andre gange skræller jeg dem.\nNår jeg har frisk basilikum strør jeg gavmildt basilikumskud ud over hele retten.\nTilberedningstiderne er vejledende, fordi mange forhold spiller ind. Størrelsen på dit fad og størrelsen på dine laksestykker er de vigtigste. Læs anvisningerne og gå frem efter dem.\nRetten mætter godt, men kan selvfølgelig serveres med godt brød.\nPå billederne kan man se nogle store smukke saltkrystaller. Det er chili salt fra Falksalt. Jeg er ret vild med de forskellige varianter af Falksalt og bruger dem som pynt og krydderi. Her altså oppe på laksestykkerne i stedet for andet salt. Fås af og til på her og nu tilbud i Netto og holder meget længe selvom jeg bruger det tit. Helt klart pengene værd.\nRet: Aftensmad, Alt i et fad, fisk, Kartofler, laks\nDenne "alt i et fad" ret med laks og cremede kartofler er nem at købe ind til og nem at lave. Desuden smager både kartofler og laks virkeligt skønt og dejligt.\nDet tager 30 minutter fra din ovn er varm og til du kan sætte den lækre ret med ovnbagt laks på middagsbordet. Det største arbejde er at snitte kartofler i fine tynde skiver, resten af tilberedningen er super nem og retten passer for det meste sig selv i ovnen. Hold dog øje, især med laksen så du kan tage den ud af ovnen på det rigtige tidspunkt. Laksestykker varierer meget i størelse og dermed i tilberedningstid. Jeg vælger tit at halver mine laksestykker så tilberedningstiden ikke bliver for lang i den meget varme ovn.\n800 g små kartofler med skind. Det er vigtigt at de er af den type der hurtigt bliver møre. Fx en bakke nemme kartofler.\n200 g creme fraiche 38% er bedst\n8 små laksestykker uden skind\nbasilikum pesto eller salsa verde.\nfriske basilikum blade kan udelades\nTænd ovnen på 225C.\nBland creme fraise med salt og peber i en skål.\nSkyl kartoflerne og skær dem i meget tynde skiver. Skære du dine kartofler i lidt tykkere skiver skal de have længere i ovnen.\nTIP: Det er nemmest at skære de tynde skiver kartofler på en foodprocessor eller med en mandolin.\nPut kartoffelskiverne op i cream fraisen og bland godt så kartoflerne dækkes med blandingen og ikke klæber for tæt sammen.\nFordel kartoflerne i det smurte ildfaste fad.\nNB: Kartoflerne må ikke ligge i for tykt et lag hvis du vil have retten hurtigt færdig. Derfor er det bedst med et ret stort fad. Ligger kartoflerne i et lidt tykkere lag skal de bare have noget længere i ovnen.\nLæg små smør klatter ovenpå kartoflerne.\nSæt fadet i den varme ovn og bag kartoflerne i 20 minutter. Vend rundt i dem halvvejs.\nSmag på kartoflerne. De skal være møre, men stadigt faste. Er de endnu ikke møre skal du give dem lidt længere.\nTag fadet ud af ovnen og anbring laksen ovenpå kartoflerne.\nTIP: Hvis nogle af laksestykkerne er af uens tykkelse ligger du det tyndeste af bugkødet ind under resten så laksestykket får en mere ensartet tykkelse. Tilsvarende kan du vælge at putte de største laksestykker i ovnene før de mindste hvis stykkerne er af forskellig størrelse.\nDryp laksestykkerne med olivenolie og krydr med salt og peber.\nSæt fadet tilbage i ovnen og bag yderligere i ca 10 minutter eller til laksen er færdigbagt.\nNB: Ovntiden afhænger selvfølgelig af størrelsen på dine laksestykker så hold godt øje. Din laks er færdig når laksen er varm og bagt ind til kernen, men endnu ikke er blevet tør. Kik eventuelt forsigtigt ind i et laksestykke for at se om det er gennembagt. Hvis laksen får et hvidt skær har den fået for meget. Hvis du er utryg ved den høje varme og korte tilberedningstid kan du skrue ned for varmen på ovnen og give laksen noget længere.\nImens skylles og tørres rucolaen.\nTag fadet ud af ovnen og drys rucolaen rundt om laksen ovenpå kartoflerne. Læg en gavmild teskefuld basilikum pesto på hvert stykke.\nServer straks med friske basilikum blade.\nOpskriften stammer fra Donna Hay Spring 20014. Jeg har oversat og fordansket opskriften samt tilføjet lidt mere forklaring. Desuden har jeg ændret lidt på tilberedningstiderne da jeg bruger lidt flere kartofler end i den oprindelige opskrift.\nRetten smager også dejligt dagen efter. Laks kan genbruges i andre retter, fx i en pastaret, en tærte eller en salat. Det smager også skønt med bagt laks på et stykke brød dagen efter.\nDu kan være helt klar med kartoflerne på forhånd. Hvis de allerede ligger i skiver i fadet tager det virkelig ikke meget arbejde at sætte den bagte laks på middagsbordet.\nOPSKRIFTEN ER SENEST TESTET OG REVIDERET 2/3/18\nRetten kan servers med salsa verde istedet for pesto\nOpskrift på hjemmelavet salsa verde\nNår laksen tilberedes oven på kartoflerne giver de dejlig smag til de cremede kartofler. Rucculaen og pesten på toppen bidrager med et friskt grønt modspil.\nFiled Under: Fisk, Forår, laks, Opskrift, Sommer Tagged With: alt i et fad, fisk, hverdagsmad, Laks i ovn\nPrevious Post: « Bag om bloggen: første måned med min nye blog\nNext Post: Madplan uge 38 »\nJanne Hansen says\n2016-09-15 at 13:46\nUhm, en lækker opskrift 🙂 Den skal helt klart afprøves.\nTak for at du gør dig sådan umage med at lave lækre opskrifter med virkelig flotte billeder. Smart at man kan tilpasse opskriften efter hvor mange, der skal laves mad til (thumps up).\nDejligt du er tilbage som blogger!\n2016-09-16 at 9:24\nAllerførst TAK for dine søde ord. Du aner ikke hvor glad du gør mig med sådan en kommentar. Jeg prøver faktisk at gøre mig meget umage med tingene her på min nye madblog og vil hellere udgive lidt færre opskrifter hvor jeg har forsøgte at få stemning ind i opskriften gennem billederne end jeg vil udgive en hel masse opskrifter hurtigt. Ambitionen hedder faktisk bare én madplan og én opskrift pr uge, men nu hvor det hele er nyt er det faktisk også lidt en mundfuld! Hold da op hvor mad bare er svært at fotograferer og især aftensmad hvor hele familien jo gerne vil have mad er en udfordring!\nI denne uge skulle der iøvrigt have været en hel anden opskrift, men de billeder passede bare slet ikke til den strålende sensommer vi kan nyde i disse dage og jeg havde ikke mulighed for at tage nogle nye. Derfor hittede jeg disse der er fra maj, men da den ovnbagte laks jo passer stort set hele året tænkte jeg at det fint gik.\nDet plugin (add on program til wordpress blogs) som jeg skriver opskrifterne i er bare genialt synes jeg. Lidt bøvlet at skrive det hele ind i kasser i et skema, men så smart at man kan tilpasse opskriften til hvor mange man er (og hvor sultne man er). Har du også set at man kan trykke på ingredienserne og så komme til en side hvor alle opskrifter med den ingrediens bruges? Altså lige nu er der jo ikke så mange opskrifter så der er fordelen begrænset, MEN jeg glæder mig til jeg har skrevet en masse opskrifter og man lige kan se hvad man kan bruge den anden halvdel af sit blomkål til.\nSom jeg skriver er denne ovnbagte laks med kartofler en af mine yndlingsopskrifter med laks så jeg vil varmt anbefale opskriften, der tilmed er nem. Hvad mere kan man ønske sig?\nHav en rigtig dejlig weekend Janne\n2017-03-12 at 20:18\nFin opskrift – og fine billeder ….. men: det er ALT for kort tid i ovnen både for kartoflerne og laksen ! jeg gav kartoflerne 5 minutter mere end du anbefalede, og har lige tygget mig igennem nærmest rå kartofler ! Også laksen kunne sagtens have godt af 10 minutters længere tid i ovnen.\n2017-03-12 at 21:02\nDet er jeg virkelig ked af at høre. Men jeg er glad for at du skrev det til mig for ellers har jeg jo ikke mulighed for at forbedre opskrifterne og det vil jeg selvfølgelig gerne.\nLige præcis denne opskrift har jeg faktisk ikke selv lavet (som jeg har med de fleste). Den kommer som jeg skriver fra et australsk blad med meget gennemprøvede opskrifter. Jeg har selv lavet den masser af gange og synes opskriften passer fint. Der er to muligheder for hvorfor det slet ikke var tid nok hjemme hos dig. Det ene kunne være din ovn og det andet er at kartoflerne virkeligt skal være i meget tynde skiver og af en type der bliver hurtigt færdigt. Begge dele står i opskriften og det er klart at de skal have længere tid hvis skiverne er tykkere. Måske jeg skal pointere det tydeligere?\nIøvrigt skal man selvfølgelig altid holde øje med sin mad (som du også gjorde da du gav det 5 minutter længere) for der er så mange faktorer der spiller ind (ovn, tykkelse på laks, hvor stort ens fad er (for hvis tingene ikke i tykkere lag skal de selvfølgelig have længere osv)) og derfor kan tilberedningstid afvige i selv den bedste opskrift.\n2017-03-13 at 11:18\nEndnu engang tak fordi du kom med feedback på opskriften. Jeg har nu hittet det gamle blad som jeg oprindeligt skrev opskriften af fra og tilberedningstiderne i min opskrift er faktisk lidt længere end i den oprindelige opskrift (i den oprindelige opskrift er det 12 minutter til kartofler og 6 minutter til laks, men det er også små stykker laks på billedet i bladet). Med hensyn til kartoflerne kan jeg dog sagtens se at der kan være en masse forhold (kartoffeltype, tykkelse på kartoffelskiver, tykkelse af kartofler i fadet) der gør at de skal have længere. Det har jeg tilføjet i opskriften så MANGE tak for det. Med hensyn til laksen afhænger det jo som jeg skriver af tykkelsen (og størrelsen på stykket i almindelighed) men det er jo en meget varm ovn (og det er vigtigt) så 20 minutter vil føre til meget tør laks. Jeg skal indrømme at jeg som oftest bare holde øje med hvornår laksen er færdig, men jeg tog tid 2 gange før jeg skrev opskriften og 10 minutter passer hjemme hos mig (så det står der nu i stedet for 6-10 minutter). De næste gange jeg laver opskriften vil jeg igen tage tid og hvis jeg synes den skal have længere end der står retter jeg det selvfølgelig. Man skal dog også passe meget på at laksen ikke bliver tør. På billederne herover hvor stykkerne altså har fået 10 minutter er de næsten for tørre.\nEndnu engang tak for feedback og også for ros af billeder mm.


Stiv på statens regning\nI USA har staten i løbet af de seneste 10 år brugt en kvart milliard dollar på penispumper. I Danmark skal man selv få den op at stå.\nMens ældre amerikanere kan pumpe løs på statens regning, skal danske mænd ofte selv punge ud for at få den op at stå. Fold sammen\nFredag d. 09. december 2011, kl. 17.20\nÆldre amerikanere får pumpet deres penis i dyre domme - og på skatteydernes regning.\nIgennem de seneste 10 år har det offentlige USA finansieret penispumper til ældre mænd for 240 millioner dollars, eller 1,3 milliarder danske kroner.\nPenispumperne, som er et vakuum-skabende rør, som sættes på penis for at pumpe blod ud i svulmelegmerne, er blevet betalt gennem Medicare, en offentlig betalt syge- og sundhedsforsikring til ældre amerikanere over 65 år.\nOg amerikanerne harcelerer over oplysningen, som det amerikanske sundhedsministerium CMS, Centre for Medicare and Medicaid Services, kom med i tirsdags.\nCMS kunne også oplyse, at de offentlige udgifter til ældres penispumper er firedoblet gennem de seneste 10 år - fra 11 millioner dollars i 2001 til mere end 47 millioner dollars i 2010 - og så omfatter disse beløb ikke udgifter til penisimplantater eller potenspiller som Viagra, som også finansieres af staten.\nDanskere skal selv få den op at stå\nMens amerikanske mænd kan få det offentlige i USA til at betale for at få den op at stå, forekommer den slags hjælp langt sjældnere herhjemme i Danmark. Og slet ikke med penispumper, hvis effekt danske læger mener er tvivlsom.\nI Danmark skønner man, at 15 procent af mænd over 40 år og op til 30 procent af mænd over 50 år har problemer med at få erektion. Men som udgangspunkt står de selv for at rette op på lemmet.\nEn af dem, der i særlige tilfælde behandler mænd for rejsningsproblemer, er professor i urologi og overlæge ved Herlev hospital, Jens Sønken.\nSygdomssvækkede kan få hjælp\nHan fortæller, at det offentlige sygehusvæsen kan give tilskud til potensmedicin som Viagra, hvis mændenes rejsningsproblemer skyldes diabetes og andre kroniske sygdomme, at deres nerver er blevet beskadiget under en operation, eller at de har indtaget skadelig medicin i forbindelse med anden sygdom:\n- I sjældne tilfælde giver vi mændene en penisprotese, som er betalt af det offentlige, fortæller Jens Sønken.\nEn penisprotese er en saltvandsfyldt cylinder, der indopereres i svulmelegemerne i penis for at give eller fremkalde stivhed. Protesen koster 30.000 kr. Men kun 20-30 mænd får årligt en protese i Danmark, vurderer Jens Sølken.


Top 5 oplevelser på Nordøen i New Zealand.\nI dette blogindlæg giver vi dig vores bud på 5 steder, som du ikke må gå glip af, når du rejser til New Zealands Nordø.\n#1. Bay of Islands\n3 timers kørsel nord for Auckland finder du Bay of Islands. Området er et af de mest besøgte i New Zealand, og det er med god grund. De 144 øer danner rammer for et fantastisk naturområde og en bugt, der ikke tåler sammenligning.\nSom sejler er Bay of Islands er en drøm! Hvis du ikke sejler, så er området stadig et must see, når du rejser på Nordøen. Området er også kendt for dets dyreliv, og du kan være heldig både at se hvaler, delfiner og pingviner.\nDer er et utal af muligheder, når du besøger øerne, og en ting er sikkert. Du kommer ikke til at kede dig. Gå på opdagelse på øens mange vandrestier, tag på kajaktur langs bugten ud til Haruru Falls eller prøv de verdensklasse fiskemuligheder af.\nBådture langs kysten giver dig mulighed for at komme tæt på de legesyge delfiner og kan også varmt anbefales.\n#2. Lake Taupo og Tongariro National Park\nLake Taupo er et must, når du besøger Nordøen. Den billedskønne sø er med sine 616 kvm den største sø i New Zealand. Udover at være den største sø, vil mange også mene, at det er den flotteste sø i New Zealand.\nHvad skal du opleve ved Lake Taupo?\nOmrådet omkring Lake Taupo inviterer i den grad til eventyr. Når du skal se søen, er det oplagt at leje kajakker og udforske området. Her vil guidede ture også være en god idé. De garvede guider vil fortælle om historien og kulturen i området.\nDe vil blandt andet vise dig de 14 meter høje Mine Bay Maori Rock Carvings. De gigantiske klippe udskæringer minder om noget fra en Indiana Jones film, og bliver anset for at være noget af det flotteste maori kunst i New Zealand.\nDu skal heller ikke snyde dig selv for The Great Lake Walk. Ruten starter ved Taubor Harbour og slutter i Two Mile Bay. Når du går langs søen og kan du se Tongariro National Park, så giver den 24 timers rejse fra Danmark til New Zealand mening.\nOmrådet er på UNESCO’s Verdensarvslise, og det forstår vi godt. Området emmer af kultur og historie. Man kan hurtigt danne sig billeder af maorier, der har fisket i søen og gået på jagt i området. Vulkanerne der rejser sig i landskabet er et mekka for de vandreglade.\nTongariro Alpine Crossing bliver af mange betragtet som en af verdens flotteste vandreruter. De smukke kontraster mellem mørke vulkansten, røde lava kratere og turkis farvede søer et er syn, som du ikke vil glemme.\nOmrådet er også kendt for vulkanen Mt. Ngauruhoe. Hvis den virker bekendt, så er det fordi, at vulkanen blev brugt som Mt Doom of Mordor i Ringenes Herre.\nEt område med stank af rådne æg og søer med svovl – måske lyder det ikke umiddelbart, som et sted du har lyst til at besøge – men det har du!\nOmrådet Wai-O-Tapu Geothermal Wonderland byder nemlig på forunderlige naturfænomener som SKAL opleves, når du rejser på nord-øen. Her vil du opleve spruttende gejsere, farverige søer og boblende mudderpools. Det er en speciel oplevelse at se en gejser skyde til vejrs, og hvorfor tage til Island, når man kan se eksotiske gejsere på New Zealand?\nKemiske processer får søerne til at stinke af rådne æg. Så har du en sart næse, skal du være forberedt. Den ildelugtende stank bliver dog hurtigt glemt, når du ser naturen og dens forunderligheder.\nHvad skal du opleve i Rotorua?\nOmrådet omkring Rotorua byder også på glimrende white water rafting. Så hvis du ikke har vandskræk og trænger til et adrenalin sus, så er der gode muligheder her. Kaituna River burde være på alle adrenalin junkies bucketlist. Floden er kendt for dens vandfald, og du vil blandt andet suse ned af verdens højeste white water vandfald Tutea Falls. Et 7 meter fald, der nok skal få dit blod til at pumpe.\nFra verdens højeste whitewater vandfald til verdens højeste træer. I Whakarewarewa Forest vil du komme helt tæt på de mægtige redwood træer. Redwoods treewalk er en god måde at opleve disse naturfænomener. På den prisbelønnede rute på 700 meter vil du blandt andet komme forbi 27 gigantiske redwood træer og en masse hængebroer. Ruten kan klares af folk i alle aldre og er et must, hvis du besøger Whakarewarewa.\nSkal du opleve den ægte maori kultur, så skal Tamaki Maori Village besøges. Her vil du opleve en gammel velkomstceremoni, powhiri og meget mere. Du får også mulighed for at deltage i de gamle traditioner, haka poi og kriger-træning.\n#4. Coromandel Peninsula\nKun et par timer fra Auckland ligger Coromandel Peninsula – også kendt som Coromandel halvøen. Områdets slogan: “Coromandel is good for your soul” fortæller meget godt, hvad området har at tilbyde. Fantastiske strande og en masse udendørsaktiviteter giver dig god mulighed for at få renset sjælen og ladet batterierne op til nye eventyr på din New Zealand tur.\nHvad skal du opleve på Coromandel Peninsula?\nCoromandel Coastal walk er et must, hvis du skal se de bedste udsigter langs kysten.\nDer er ingen andre veje, når du ankommer til enden af Coromandel. Den eneste måde at se kysten er derfor at gå den 3 timer lange Coastal Walk fra Fletcher Bay til Stony Island.\nHvis du ikke kan få nok hiking, er der også mulighed for en 7 timers hike.\nNår du kommer hjem fra Coastal Walk trænger stængerne sikkert til en pause. Et perfekt sted til afslapning og solbadning er Wainuiototo Beach.\nSkoven der grænser helt ned til det turkis blå vand og en perfekt sandstrand gør, at Wainuiototo Beach er en af de flotteste og bedste strande i New Zealand. Med sådan en beskrivelse, kunne man tro, at stranden vil være pakket med turister. Det er mystisk nok ikke tilfældet, hvilket også er med til at gøre stranden unik.\nAlle strande i området tilbyder hver især noget specielt. Hot Water Beach er dog noget for sig selv. Stranden er placeret over varmegilder, hvilket betyder du kan sidde på stranden og grave kogende vand op. En sjælden og sjov oplevelse.\nI den sydligste del af New Zealand’s Nordø finder du landets hovedstad. Med sine 400.000 indbyggere er byen noget mindre end landets største by Auckland.\nEt smut til Wellington er et godt afbræk fra de mange naturoplevelser New Zealand tilbyder. Byen er hyggelig og har både strande, udkigsposter og fede cafeer.\nHvad skal du opleve i Wellington?\nTe Papa museet er New Zealands nationalmuseum og er bestemt et besøg værd, hvis du besøger Wellington.\nMuseet er for hele familien og har en lang række udstillinger der tager dig på en rejse ind I New Zealands kultur, dyreliv og maori historie. Museet har også udstillet verdens største blæksprutte der måler over 4 meter.\nBjerget er hævet ca. 200 meter over Wellington. Her vil du få en fantastisk panorama udsigt udover hele byen. Her er rigtig gode muligheder for at få brugt sin selfiestang.\nEt godt tidspunkt at besøge bjerget, er lige før solnedgang.\nStedet er ligesom mange andre steder i New Zealand blevet brugt som kullise til Ringenes Herre. Man kan nærmest se scenerne fra filmen, når man står og kigger ud over det bakkede landskab.\nWellingtons historiske sporvogn\nDen over 100 år gamle sporvogn er byens varemærke og er New Zealands eneste sporvogn, der stadig kører. Sporvognen tager dig igennem hele byen, og kommer blandt andet forbi botanisk have.\nDu har også mulighed for at besøge Cable Car Museum og få meget mere information om den historiske sporvogn.\nMarkedet er placeret lige ud til Wellingtons havnefront. Hvis vejret ikke er med dig, er det oplagt at spendere et par timer ved markedet.\nOver 90 stande med forskellige håndlavet kunst giver dig god mulighed for at finde souvenirs.\nPs. Læs også vores indlæg om 10 seværdigheder i New Zealand her


Fjordavisen.nu » Morgenfest med Go morgen Danmark i Arden\nMorgenfest med Go morgen Danmark i Arden\nFredag morgen var der gratis kaffe, rundstykker og underholdning hos Arden Frugt og Grønt. Det hele blev sendt live i Go Morgen Danmark...\nSmid tøjet Danmark har i år for alvor fat i Arden.\nI mandags var det den regionale TV2Nord, som sendte fra Røde Kors, og her til morgen var det TV2 Go morgen Danmark med folkekære Mikkel Kryger, som sendte live fra Arden Frugt og Grønt mellem kl. 7 og 9.\nLotte fra Laursen fra Arden frugt og grønt havde en meget travl morgen – hun hilste på alle, hun skulle give interview til TV, hun skulle bevare det store overblik og i øvrigt være allestedsnærværende.\nKl. 7 blev alle – Hammer fra Rigtige mænd, hyggemusiker Axel Meilholm , gæster fra byen og TV-holdet budt på kaffe og rundstykker, mens elever fra Arden skoles 7. klasse gik rundt og forberedte sig på et genbrugs-modeshow, som de skulle opføre senere på morgenen på Arden Skole.\nDer var i øvrigt stor ros til Arden frugt og grønt fra Røde Kors Arden for den store velvilje de har mødt i anledning af arrangementet.


Storkonflikt på vej i DR: Risikerer sort skærm og tavs radio\nNyheder Skrevet af Administrator | 20.05.14 | 12:08\nSort tv-skærm og tavs radio. Det kan blive konsekvensen, hvis en storkonflikt i DR ikke afværges inden den 1. juni.\nFagbladet Journalisten erfarer, at DR har varslet lockout af en stribe fagforbund, herunder Dansk Journalistforbund, Dansk Magisterforening, Djøf, Ingeniørforeningen, Bibliotekarforbundet, HK og Dansk Metal.\nFlere faglige organisationer - men ikke Dansk Journalistforbund - har svaret prompte ved at varsle strejke. DR kan rammes af storkonflikt allerede 1. juni, skriver journalisten.dk.\nÅrsagen er knas i forhandlingerne om nye overenskomster. Den nye udvikling med henholdsvis varsler om lockout og strejke betyder ifølge Journalisten, at hvis ikke alle kan blive enige om en ny overenskomst inden deadline den 1. juni, udbryder der storkonflikt i DR.\nDansk Magisterforenings formand, Michael Larsen, der forhandler på vegne af hele Akademikernes Centralorganisation forklarer, at strejkevarslet var et nødvendigt træk, når DR vælger at varsle lockout.\n- Vi er sådan set ikke specielt glade for det lockout-varsel, men man er nødt til at sige: Hvis de generer os, så svarer vi igen. Problemet med en lockout er, at arbejdsgiverne kan lockoute dem, de ikke skal bruge og beholde dem, der er strengt nødvendige.\n- Nu varsler vi strejke, så vi kan sende dem hjem, som DR skal bruge, siger Michael Larsen til Journalisten.\nForhandlingerne mellem parterne gik i stå sent mandag aften.


Skab værdi med konsulenter ombord - Life Science Konsulenter\nAf: Marianne Myhre med input fra LifeScienceKonsulenter.dk\nDer findes mange forskellige historier om at hyre konsulenter i Life Science branchen. Der er\ndem, der har positive erfaringer og dem med negative erfaringer, og så er der dem, der har\nprøvet begge dele.\nMen der kan gøres meget for at øge chancerne for en god oplevelse! Læs her hvordan:\nDet handler først og fremmest om planlægning og om at se brugen af en konsulent fra flere vinkler og ikke kun fokusere på den konkrete opgave, der skal løses;Hvad skal der ske:\n• Under og\nat konsulenten er ombord i virksomheden? Under hele forløbet er det vigtigt at se opgaven i det brede perspektiv ud fra:\nFør konsulenten starter:\nArbejd med at nuancere behovet for hjælp og hvordan opgaven kan afgrænses og defineres.\nDette har betydning for valget af konsulent, og for hvordan organisationen skal\nbriefes/forberedes på konsulentens ankomst. Der skal skabes mening i organisationen, for at\nskabe det bedste udgangspunkt for samarbejdet og for at foregribe evt. uhensigtsmæssige\nforsvarsmekanismer blandt medarbejdere.\nPerspektiv Tænk over:\nBehov Hvad er baggrunden/historien omkring behovet for en konsulent?\nBunder behovet i virksomhedstypen – eller kulturen, f.eks. start-up, fusionering, matrix org, etc.)\nHvilken effekt har denne baggrund for valget af konsulent?\nHvilken effekt har virksomhedens historie for konsulentens mulighed for at løse opgaven? Hvordan kan baggrunden for behovet for at hyre konsulenten, være med til at skabe mening i organisationen og legitimere beslutningen om hyre konsulenten?\nKonsulentens egen historie vil også påvirke virksomhedens historie, hvis man indgår en kontrakt\nKontekst Hvilken situation/kontekst skal konsulenten træde ind i?\n– Strategisk outsourcing af udvalgte opgaver til konsulenter\n– Mangel på ressourcer – behov for ekstra hænder, der kan tage fra\n– Mangel på ekspertviden – behov for viden, der pt. ikke findes i organisationen\n– Administrativ hjælp\n– Forretnings forståelse\nHvilken rolle skal konsulent have?\n– En del af teamet/afdelingen\nHvilken proces(ser) skal konsulenten bidrage til?\nHvilke procedurer er konsulenten underlagt (kvalitetssystemer, GMP, udviklingsmodel, tænk bredt)?\nHvilken type møder skal konsulenten evt. deltage i?\nHvilken information og materiale/rammer skal være tilgængelige, for at konsulenten kan komme i gang med at løse opgaven asap? (F.eks. skrivebord, computer, IT-adgange, god introduktion til virksomheden, processer, procedurer & produkter samt problemstillinger, nødvendig viden etc.)\nEr der underskrevet en NDA, så alt relevant information kan deles med konsulenten?\nSamarbejde Hvem i og uden for organisationen bliver involveret i konsulentens arbejde?\nHvem bliver påvirket af konsulentens arbejde? Direkte og indirekte?\nHvem i organisationen skal informeres om beslutningen om at hyre en konsulent og hvordan? Hvem skal on-boarde konsulenten?\nHvem bliver konsulentens kontaktperson?\nI hvilket omfang er kontaktperson tilgængelig?\nKonsulentens relationer kan skabe mere-værdi for opgaveløsningen\nDet kan være specielt udfordrende at definere en opgave, hvis man som virksomhed står overfor at skulle hente hjælp ind fordi, man ikke har kompetencer in-house, eller står overfor en uprøvet opgave. I denne situation er det afgørende at både opdragsgiver og konsulent tager sig tid til en grundig behovsafdækning og får talt sig frem til, hvad der i udgangspunktet konkret er brug for. Sæt fokus på Behov, Kontekst og Samarbejde, med baggrund i virksomhedens kultur og historie, og få snakket hele vejen rundt om opgaven.\nNår man ikke har med rutineopgaver at gøre, er det desuden vigtigt at være bevidst om, at man aldrig kan forudsige hele opgaven fra start til slut, fordi verden er kompleks, og derfor både er forudsigelig og uforudsigelig på samme tid. Det er vigtigt at italesætte, at der ikke kan tages højde for alt i en kontrakt. Det kan derfor være en god idé, at sætte en ramme for samarbejdet. Indled f.eks samarbejdet med et pilotprojekt, inddel projektet i flere faser med stop/go beslutningspunkter lagt ind undervejs i kontraktens løbetid, for derved at kunne agere på ny viden undervejs.\nVære bevidst om, at når man tager en konsulent ombord vil dynamikken og magtrelationen i teamet/afdelingen altid blive påvirket. Nogle medarbejdere vil måske se konsulenten som en konkurrent. Derfor er den rette on-boarding, med afsæt i virksomhedens kultur og historie, vigtig for hurtigt at skabe tryghed og for at sikre grundlaget for et godt samarbejde.\nUnder konsulentens samarbejde med virksomheden:\nDet starter med den rette on-boarding – on-boarding af en konsulent er ligeså vigtigt som onboarding af nye medarbejdere, om end ikke lige så omfangsrigt, afhængigt af opgave og varighed af kontrakten. Konsulenten skal ikke kun introduceres til opgaven, processerne og procedurerne de skal arbejde under, konsulenten skal også introduceres til organisationen, organisationsstruktererne og medarbejderne. Alt for ofte glemmer vi at tage den relationelle dimension med i vores planlægning – og når det går galt i konsulent-kunde relationen, skyldes det ofte, at man har haft et for ensidigt fokus på opgaven.\nIntroduktion til teamet/afdelingen øger motivationen hos både konsulent og teamet, maksimerer produktiviteten og sætter de rette rammer for at skabe værdi.\nBehov Hvilke nye behov og historier opstår der under samarbejdet?\nHvilken effekt har de nye historier og behov for konsulentens mulighed for at løse opgaven?\nHvis nye interessenter kommer ombord, hvad er deres historie og hvordan påvirker det behovet?\nKontekst At sikre løbende afstemning af forventninger\nAt sikre at konsulent løbende får nødvendig information også vedr. ændringer af beslutninger etc. Er der evt. nye typer møder konsulenten skal deltage i?\nAt sikre at der ikke er døde punkter, hvor konsulenten ikke kan komme videre i opgaven, når der er flere opgaver som kører parallelt (kan flere opgaver evt. løses paralelt?)\nUdnyttes konsulentens kompetencer og ressourcer optimalt, så der skabes mest værdi for virksomheden?\nHvor fleksible er rammerne for at konsulenten kan hjælpe til med opgaver ikke defineret af kontrakten, f.eks. hjælpe til under spidsbelastninger?\nSamarbejde Hvordan plejes relationerne løbende – sikring at det gode kollegiale miljø?\nEr der ændringer i, hvem der involveres i samarbejdet som opgaven skrider frem?\nHvordan holdes relevante interessenter opdateret? Fungerer konsulentens-kontaktperson relationen – er der behov for justeringer?\nEt godt og tæt samarbejde imellem konsulent og medarbejdere i virksomheden, giver et større udbytte af konsulentens kompetencer og erfaringer. Tænk på at planlægge samarbejdet således, at det sikres, at den viden der produceres af konsulenten overføres til virksomheden løbende og forankres hos medarbejderne og i eventuelle systemer.\nEfter konsulenten har afsluttet opgaven i virksomheden:\nDet er altid en god idé at evaluere samarbejdet med konsulenten, det kan gøres kort i en ellers travl hverdag – det kan gøres med tre simple spørgsmål:\n• Hvad har I hæftet jer ved under samarbejdet?\n• Hvilke associationer får I?\n• Hvad bliver I inspireret til at gøre fremover?\nPrøv at se det fra de 3 perspektiver:\nHos LifeScienceKonsulenter.dk værdsætter vi det brede perspektiv: Behov, Kontekst og Samarbejde når konsulentaftalerne skal indgås, så vi sammen kan etablere det bedste udgangspunkt for vores samarbejde og dermed størst udbytte og værdi for vores kunder. Kun\nhvis I er tilfredse med vores ydelser, kan vi have succes som konsulenter.


Oversigt Sentido Sandy Beach Hotel & Spa kan prale med en central beliggenhed med en fantastisk udsigt over Middelhavet. Det blev renoveret i 2009, og dette hotel kombinerer det moderne med en middelhavs-arkitektur. 20 minutters kørsel fra Larnaca Port, Theofilos Georgiadis Park og Ayios Lazarus. Hotellet ligger 9km fra centrum af Larnaca. Dette hotel har en ideel base nær en lagune og en havn. Det ligger kun 15 minutter fra Larnaca International lufthavn.\nVærelser Alle moderne værelser har egen balkon, en minibar, værdiboks til bærbar pc, WiFi og klimaanlæg med individuel styring og byder på et traditionelt interiør. Gæsteværelser omfatter tæppe gulv og møbler af træ.Spis En luksuriøs morgenmad serveres hver dag. Retter fra det europæiske køkken serveres i hotellets indendørs restaurant. Baren Poolside omfatter en terrasse og live musik, og tilbyder te.Services Businessfaciliteterne på Sentido Sandy Beach Hotel & Spa omfatter et mødelokale, en fotokopimaskine og et konferencelokale.Slap af Ejendommen omfatter en pool, et legeområde og et spillelokale for børn. Gæsterne kan vælge mellem windsurfing, mountainbiking og beach volleyball på ejendommen.Internet\nCypriotHOTEL AWARDSRecommendedLarnacaSentido Sandy Beach Hotel & SpaIfølge gæsteanmeldelser, er hotellet bedømt somBedste spahoteller i Cypern\nStandard 3-personersværelse Sengetype: Trepersoners eller 3 enkeltsenge eller 1 dobbelt- og 1 enkeltseng\nStandard-juniorsuite Sengetype: Dobbeltseng eller 1 super kingsize-seng eller 1 enkeltseng\nStandard-familieværelse til 2 personer Sengetype: Twin senge\nTriple Deluxe Pool View Værelsesfaciliteter\nExecutive-dobbeltværelse Sengetype: Dobbeltseng eller Dobbelt eller Twin senge eller 1 super kingsize-seng\nSentido Sandy Beach Hotel & Spa Beliggenhed\nSentido Sandy Beach Hotel & Spa Anmeldelser\nGæsteanmeldelser indsendes af vores kunder efter deres ophold på Sentido Sandy Beach Hotel & Spa\n6.8/10Hoteller i nærhedenLordos Beach4 stars0.1 kmGolden Bay Beach Hotel Larnaca5 stars0.1 kmGolden Bay Beach Hotel Larnaca5 stars0.1 kmBeau Rivage Beach Hotel And Club Larnaca3 stars0.4 kmLysithea Hotel Apts Dhekelia2 stars0.8 kmLysithea Hotel Apts Larnaca3 stars0.8 kmMariandy Hotel Larnaca2 stars2 kmVergi Hotel Larnaca2 stars2 kmBoronia Hotel Apartments Larnaca2 stars2 kmLimanaki Beach Hotel Ayia Napa3 stars29 km\nByer i nærhedenHoteller i Nicosia - 37 kmHoteller i Kyrenia (Northern Cyprus) - 56 kmHoteller i Protaras - 40 kmHoteller i Limassol - 60 kmHoteller i Ayia Napa - 34 kmHoteller i Paralimni - 34 kmHoteller i Perivolia - 11 kmHoteller i Famagusta (Northern Cyprus) - 34 kmHoteller i Tochni - 32 kmHoteller i Northern Cyprus - 54 kmPopulære destinationerHotel KretaSri Lanka HotelÅrhus HotelHoteller i HaderslevHotel i OdenseHoteller SamsøHoteller KorsikaHotel BornholmHoteller MalagaHoteller Stockholm CentrumHoteller i hele verdenHotel NordenHotel OasiaComwell Hoteller i DanmarkKolding First HotelLimfjorden HotelDan Hostel AmagerFirst Resort Mogenstrup Kro NaestvedOlivaer Apart Hotel BerlinDays Inn Berlin WestFirst Excelsior Hotel CopenhagenAttendo Park Hotell StockholmHotel Svanen BillundMonterrey Apartments Gran CanariaAarhus HostelHilton Copenhagen AirportHotel Tiffany CopenhagenHotel Cabinn CityUtopia World HotelHotel Adria PragGuesthouse CopenhagenPopulære ferierFerie Bulgarien All InclusiveRejse AustralienRejser Til Kroatien All Inclusive


Flere hundrede patienter har betalt erstatning tilbage til regionerne, som de efter to domme fra Højesteret ikke var forpligtet til. Mange af dem får ikke pengene retur på grund af forældelse. – Rule of law\n19. februar 2018 19. februar 2018 Karsten Høj Nyheder, Retssikkerhed og retsstat\nNyhed af 16. februar 2018 fra Sundhedsministeriet (læs her) skaber mere uro end afklaring. Nyheden, der bygger på et notat fra Kammeradvokaten, prøver at sende et positivt budskab, men realiteten er følgende:\nDem der ikke har betalt, får lov til at beholde den erstatning, som de ellers er frakendt retten til. Det er en uundgåelig konsekvens af Højesterets domme.\nMen hvad med dem, der betalte, da regionerne opkrævede erstatningsbeløbene og truede med retslig inkasso? Får de patienter pengene retur? Nej; kun dem der har betalt for mindre end 3 år siden og kun dem, der når at kræve tilbagebetaling hos regionerne inden, der er gået 3 år. Det fører et nyt retsligt opgør med sig, hvilket er helt unødvendigt og urimeligt.\nProblemstillingen i de to sager var den – som i mange andre – at Patienterstatningen som første instans havde tilkendt patienten ret til erstatning i en eller flere afgørelser. Disse afgørelser blev ikke indenfor klagefristen på 3 måneder påklaget til Ankenævnet af hverken patienten eller Regionen. I begge sager klagede patienten over en senere afgørelse for at få tilkendt yderligere erstatning. Herefter nåede Ankenævnet frem til, at betingelserne for at tilkende erstatning ikke var opfyldt, og derfor blev alle tidligere afgørelser kendt ugyldige.\nDenne adgang til såkaldt ”reformatio in pejus” (ændring til skade for klager) har Højesteret i to tidligere domme (U.2005.1520H og U.2016.3276H) tiltrådt. Regionerne krævede i begge sager al tidligere udbetalt erstatning tilbage. Det har de gjort i flere hundrede andre sager. I de to sager nægtede patienterne imidlertid at betale. Inden sagerne nåede til Højesteret, havde alle tidligere instanser (også i andre sager) givet regionerne medhold i, at de havde ret til tilbagesøgning. Men det var Højesteret ikke overraskende ikke enig i.\nHøjesterets resultat – læs dommene her\nDa der ikke er lovregler, der afgør, om der skal ske tilbagebetaling, blev sagerne afgjort af de almindelige regler om tilbagesøgning; dvs. principperne for såkaldt ”condictio indebiti”. Højesteret lagde til grund, at patienterne på tidspunktet for erstatningsbeløbenes udbetaling var i ”god tro” om deres ret til erstatningsbeløbene. Det blev tillagt betydning, at regionerne\n1) ikke klagede over de (oprindelige) afgørelser,\n2) ikke tog et konkret forbehold for tilbagesøgning ved udbetaling, og\n3) at klagevejledning i de senere påklagede afgørelser om, at patienten ved klage over dem også kunne risikere ændring af tidligere afgørelser med bortfald af retten til erstatning og pligt til at betale erstatning tilbage ikke kunne ændre på patientens ”gode tro”.\nKonsekvens af Højesterets domme\n1) Dem der ikke har betalt\nDe patienter, der har nægtet eller ikke har haft penge til at tilbagebetale den frakendte erstatning, får nu fra regionerne besked om, at tilbagebetalingskrav frafaldes. Regionerne har også måtte opgive igangværende retssager. Disse patienter får således lov til at beholde de modtagne erstatningsbeløb, hvis de må antages at have modtaget beløbene i god tro. Det vil være tilfældet i langt de fleste sager.\n2) Dem der har betalt\nMen hvad med de patienter, der har betalt, fordi de blev opkrævet det tidligere udbetalte erstatningsbeløb og blev truet med retslig inkasso, hvis de ikke betalte? Der kan også være patienter, der er blevet dømt til at betale uden, at den (nu fejlagtige) dom er blevet anket.\nUmiddelbart vil de fleste jo nok mene, at det offentlige i en sådan situation selvfølgelig skal betale de fejlagtigt opkrævede beløb tilbage til patienterne. Hvis det ikke sker, opstår den højst besynderlige situation, at den lovlydige patient, der betalte, bliver sorteper fremfor dem, der ikke kunne eller ville betale.\nHvad mener Sundhedsministeriet?\nSom omtalt ovenfor har Sundhedsministeriet bedt Kammeradvokaten foretage en juridisk vurdering af det, hvad man kunne kalde ”dobbelt condictio indebiti”.\nKonklusionerne i Kammeradvokatens notat (læs notat her) og dermed anvisningerne til regionerne er følgende:\n1) Patienter, der har betalt udbetalt erstatning tilbage (eller er i gang med det), kan få deres sag genoptaget, ”hvis det er mindre end 3 år siden, at de har betalt pengene tilbage”.\n2) Det beror på en konkret vurdering, om patienten skal have beløbet tilbage; altså om patienten opfylder betingelser for at have været i god tro. Det gælder dog ikke tilfælde, der er afgjort ved dom.\n3) Regionerne har ifølge notatet ikke pligt til at tage kontakt til de patienter, der tidligere har betalt patienterstatning tilbage. De pågældende må selv kontakte regionen for at få deres sag genoptaget.\nKritik af Kammeradvokatens præmisser\nKammeradvokatens vurderinger, som de kommer til udtryk i notatet, bygger på en efter min opfattelse fejlagtig antagelse om, at Højesteretsdommene er udtryk for en ”skærpelse” af, hvad der skal til for, at en patient ikke har været i god tro med hensyn til retten til den udbetalte erstatning. Det kan man ikke udlede af dommene. At regionerne har ment, at de kunne støtte ret på ankevejledning i afgørelserne, er helt sikkert en skuffelse for dem, men det udtrykker ikke en skærpelse af de almindelige tilbagesøgningsregler.\nDet understøttes af Højesteretsdommer, Jens Peter Christensens indlæg i Jyllands Posten den 7. januar 2018 om de to domme. Der er ingen antydning af, at dommene skærper betingelserne for ret til tilbagesøgning. De konkrete sager blev afgjort med det resultat, der ifølge Højesteret ”harmonerede bedst med ret og retfærdighed”.\nTværtimod er der meget, der tyder på, at regionerne ikke har haft gjort deres juridiske hjemmearbejde godt nok. Og de har heller ikke taget hensyn til, hvad der er ret og retfærdigt. Det kunne de have gjort, og så havde hverken de eller særligt patienterne stået i en situation, hvor der skal ”ryddes op”.\nMange patienter får ikke den fejlagtigt tilbagebetalte erstatning retur fra regionerne.\nSom det fremgår, må der ikke være gået 3 år fra patienten betalte erstatningen tilbage til Regionen til de retter henvendelse til Regionen og beder om at få deres sag genoptaget. Deres krav anses med andre ord for forældet efter den almindelige forældelsesfrist på 3 år. Hvor mange der bliver sorteper, er svært at vide, men det kan godt være mange.\nVi ved fra oplysninger fra Regionerne, at der i 2015, 2016 og 2017 (frem til 30/11) er gjort krav på tilbagebetaling i 250 sager; heraf har 100 patienter betalt og yderligere 51 er i gang med at afdrage, jf. SUM svar på spm. 17 til LF 98. Da der ikke umiddelbart er tilsvarende tal tilgængelige for de tidligere år, må regionerne oplyse om det! Men et er sikkert. For hver dag, der går, mister patienter deres mulighed for at få penge retur, da 3-årsfristen løber til regionen har modtaget henvendelse om genoptagelse. Hvis en patient f.eks. betalte tidligere udbetalt erstatning tilbage den 21. februar 2015, skal regionen have modtaget anmodning om genoptagelse senest den 20. februar 2018.\nPatienterne vil helt sikkert tænke; det kan da ikke være rigtigt. ”Jeg modtog en opkrævning fra en offentlig myndighed, og de truede mig med retssag/inkasso, hvis jeg ikke betalte”. ”Jeg gik selvfølgelig ud fra, at regionen havde styr på juraen og var berettiget til at kræve pengene retur”. ”Så derfor betalte jeg”.\nMen det kan rent juridisk godt ende med at være sådan, at forældelsesfristen trods dette løb fra patienten betalte til regionen. Det skyldes, at patientens fejlagtige opfattelse af at være forpligtet til tilbagebetale, formentligt vil blive betragtet som en såkaldt ”retsvildfarelse”. Den type vildfarelse udskyder normalt ikke forældelsesfrister.\nJeg kan godt finde argumenter for, at det udgangspunkt kan udfordres rent juridisk. Regionerne har i dette forløb optrådt benhårdt overfor patienterne. De har ikke i en eneste af de sager, som jeg har kendskab til, nærmere reflekteret over, hvad de almindelige regler om tilbagesøgning betyder/stiller af krav. Særligt har de ikke ønsket at forholde sig til den ret simple betingelse, at afgørelsen af, om patienterne modtog erstatningsbeløbene i god tro selvsagt skal ske på tidspunktet for udbetaling og oplagt ikke kan påvirkes af vejledning i efterfølgende afgørelser. Det kan også spille en rolle, at patienternes ukendskab ikke går på indholdet af lovgivningen men uskrevne regler.\nMen uanset hvad det juridiske resultat bliver, så er jeg meget tvivlende overfor, om regionerne rent politisk kan holde til at afvise patienter med henvisning til forældelse.\nHvorfor skal Regionerne ikke selv tage sagerne op?\nKammeradvokaten har på et andet væsentligt punkt valgt den for patienterne mest byrdefulde konsekvens af Højesterets domme. Det anbefales nemlig regionerne, at de ikke har pligt til at selv at finde sagerne frem og tage kontakt til patienterne. Der argumenteres for, at der ikke består nogen ”egen drift forpligtelse”. Også det kan diskuteres. Som redegjort for ovenfor, har regionerne fuldstændig styr på, hvor mange og dermed også hvem, der tidligere er rejst tilbagebetalingskrav overfor, hvem der har betalt, og hvem der ikke har. Det bør således være ret enkelt for regionerne selv at tage sagerne op.\nDer er ikke i notatet fra Kammeradvokaten nærmere redegjort for, hvorfor regionerne ikke har pligt til selv at genoptage sagerne. Det pudsige er, at Sundhedsministeriet – hvad angår lægemiddelskader – i nyheden af den 16. februar 2018 skriver, at Styrelsen for Patientsikkerhed selv kontakter de berørte patienter. Man kan så stille det spørgsmål, hvornår man i de sager anser forældelsesfristen for afbrudt?\nKonsekvensen af, at regionen angiveligt er berettigede til at afvente en henvendelse fra patienterne er som allerede redegjort for, at endnu flere i den tid, der går, mister deres krav på grund af forældelse.\nAf Kammeradvokatens notat (side 5) fremgår det ganske kortfattet, at patienterne (først) kan kræve renter, hvis der går mere end 30 dage fra de har krævet betaling (påkrav). Nogen vil måske mene, at der bør betales renter fra det tidspunkt, hvor patienten (fejlagtigt) betalte erstatningsbeløbene tilbage til regionen, da de jo uberettiget har modtaget disse penge og haft rådighed over dem.\nRenteloven indeholder imidlertid en ikke omtalt undtagelsesbestemmelse (§ 3, stk. 5), der giver mulighed for at tilkende renter fra et tidligere tidspunkt. Der er gode argumenter for at bringe den i anvendelse.\nDer kunne og burde for længst være taget politisk ansvar for det helt uholdbare i, at patienter er blevet ”tvunget” til at betale endda store erstatningsbeløb tilbage mange år efter, at de fik dem udbetalt. Det har taget alt for lang tid for politikkerne at vågne op, og problemet har kun vokset sig større.\nHvis oprydningen bliver, som beskrevet i nyheden fra Sundhedsministeriet, er det sidste ord med sikkerhed ikke hverken sagt eller skrevet. Nogen må tage politisk ansvar for, at der ikke skal føres flere retssager om nu patienternes ret til tilbagesøgning af deres fejlagtigt tilbagebetalte erstatningsbeløb.\nDen fremtidige retstilstand\nJeg har i et indlæg af den 28. november 2017 – læs her – omtalt det lovforslag – L 98 – der fremadrettet skal regulere under hvilke betingelser, en patient skal betale erstatning tilbage. Lovforslaget er fortsat under behandling, men det forventes vedtaget i denne Folketingssamling.\nBlog højesteret patienterstatning retssikerhed tilbagesøgning


Main – Broens Tandlæger\nVi kan tilbyde dig både dansk- og udenlandskfremstillede kroner og broer i både keramik og guld. Vore udenlandske leverandører er:\nVi udfører alle former for tandlægebehandlinger. Større kirurgiske indgreb, f.eks. implantater, sker i samarbejde med læge og tandlæge Tom Olsen i Skovlunde. Henrik deltager i behandlingen.\nVi benytter et af de nyeste rodbehandlingssystemer (WaveOne Gold). Det består af engangsfile, som er fleksible og skarpe. Det giver en hurtig og sikker behandling.\nHos os sker det ved at vi tager et aftryk til en personlig blegeskinne, der udformes hos vores tekniker. Vi instruerer dig i hjemmeblegning med skinnen og en blege-gel. Vi anbefaler ikke, at dette udføres mere end to gange om året.\nRensning af tænder med dybe lommer. Behandleren fjerner de belægninger, som det er muligt, at lokalisere og der, hvor bakterierne kan gemme sig.\nUndersøgelse af tandsættet resulterer ofte i, at tandlæge/tandplejer fortæller, at der er et område, du skal være særlig opmærksom på; det bløder, tandkødet er hævet; måske måles der også med en pochemåler for tandkødslommens tilstand.\nVi anbefaler vore patienter at bruge en elbørste og tandtråd, dagligt. Elbørsten giver den mest effektive og samtidig skånsomme rengøring. De store mærker på markedet er Orak-B og Philips Sonicare. Begge er gode.


19. januar 201707:05 | Af: Elo Christoffersen\nUsikkerhed om lønnen til de lettiske håndværkere får TV2 til ændre programmet "Danmark mod Østeuropa", der sendes i aften.\nBrødrene Anders & Søren Gjellerup, som ejer det danske firma, Ansø Byg, står for den daglige drift i virksomheden. Foto: Peter Kjeldsen/STV Production /TV 2\nFamilien Rask, som skal have lagt nye gulve i huset i Greve. Foto: Peter Kjeldsen/STV Production /TV 2\nDet lettiske firma, Dins, besigtiger gulvet sammen med husets ejer, Michael Rask. Foto: Peter Kjeldsen/STV Production /TV 2\nTV 2 ændrer i næste afsnit af tv-programmet ‘Danmark mod Østeuropa’, kort før det bliver vist i tv torsdag aften.\nDet sker på grund af usikkerhed om lønnen til de lettiske håndværkere, der deltager i programmet. Det skriver Avisen.dk.\nAndet afsnit i serien har ellers ligget tilgængelig på betalingstjenesten TV 2 Play i flere dage.\nI den version, der er offentliggjort på TV 2 Play, bliver seerne præsenteret for den lettiske tømrermester Dins Grans, der ifølge programmet betaler sine lettiske håndværkere 100-120 i timen.\nTimeløn efter skat\n– Jeg betaler 100-120 kroner, men det er det, de får i hånden efter skat. For skat har jeg allerede betalt, siger han til Avisen.dk.\nTV 2 ændrer programmet\n– Nu går jeg ind og får det præciseret, så det ikke kan misforstås, siger TV 2’s redaktør på programmet Jes Schrøder til Avisen.dk.\n‘Danmark mod Østeuropa’ går ud på, at to hold af håndværkere kæmper mod hinanden. Det ene er fra Danmark – det andet fra Østeuropa.\nTømrermester følte sig ført bag lyset\nDet første afsnit vakte stor debat, da den danske deltager tømrermester André Boas, som tabte dysten, følte sig ført bag lyset af TV 2.\n– Vi prøvede at medregne lettiske skatter, men det gav et forvirrende billede. Vi skærer derfor ind og fortæller, hvad de får ind på kontoen.\n– Dins Grants oplyser, at han betaler skatten for sine ansatte. De får store 100 kroner, når alt er betalt. Det, synes vi, giver et billede af, hvad får de pågældende ansatte får ud af at komme og arbejde i Danmark siger redaktør Jes Schrøder.\n– I mange lande har man et langt højere arbejdsgiverbidrag, end vi har her, men hvor skatten på indkomst så er lavere. Det spiller også ind. Der er også varierende skatteregler alt efter, hvor længe man opholder sig her, siger Jens Arnholtz til Avisen.dk.\n– Der er rigtig mange af dem, der er her, som fokuserer på bundlinjen. Altså hvad man får i sidste ende. Skatter, fradrag og andre regler er de ikke så optagede af, siger han.\nVæsentlig bedre løn\nMed den timeløn, som Dins Grants oplyser hans håndværkere modtager. får de en væsentlig bedre løn end de fleste andre udenlandske håndværkere i Danmark.\nIfølge en undersøgelse lavet af Jens Arnholtz, får den gennemsnitlige polske håndværker, der arbejder på villaveje, 83 kroner i timen.\n– I forhold til de polske håndværkere ligger det i den høje ende. Men der er stor forskel på, hvad man får i løn, alt efter hvilket land man er fra. Tyskerne går sandsynligvis rundt til højere lønninger, og rumænerne får sandsynligvis en løn, der er lavere. Det er betinget af, hvordan det ser ud i hjemlandet, siger han.


Heathcotes Brasserie, Preston - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nHeathcotes Brasserie, Preston\nEuropa Storbritannien (UK) England Lancashire Preston Restauranter i Preston Heathcotes Brasserie\n23 Winckley Square, Preston PR1 3JJ, England+44 1772 806543Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 24 anmeldelserFremragende36 %Rigtig god16 %Gennemsnitlig16 %Dårlig16 %Frygtelig16 %23. april 2016“Lovely lunch experience”11. april 2016“End of an Era”Restaurantens åbningstider sø - lø12:00 pm - 12:00 amAlle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Europæisk, Britisk, Grill, Bar, Pub, Vegetarvenlig, Glutenfri retter PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 23 Winckley Square, Preston PR1 3JJ, EnglandAlle oplysninger Forbedr denne registreringTilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant alkohol?Ja Nej Ved ikke Er dette en amerikansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udendørsservering?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er dette en centraleuropæisk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er dette en middelhavsrestaurant? Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant lokal mad?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant parkering?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Flere restauranter i Preston Medlemsvurdering Fremragende8Rigtig god4Gennemsnitlig4Dårlig4Frygtelig4Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (7)Engelsk (24)Sprog Dansk (7)Engelsk (24)\nSeanG50Taunton, Storbritannien3219Anmeldt 24 april 2016 fra mobile enheder About Preston...Google Oversæt Mere1 Tak, SeanG50 Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjackh0ldenPreston, Storbritannien31Anmeldt 23 april 2016 Dejlig frokost oplevelseHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLauraDaveJamesSolihull, Storbritannien770318Anmeldt 11 april 2016 fra mobile enheder Slutningen af en æraMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nHJT353Preston, Storbritannien41Anmeldt 13 marts 2016 Disappointing afternoon teaGoogle Oversæt Mere1 Tak, HJT353 Catherine B43Anmeldt 11 marts 2016 fra mobile enheder DisappointingGoogle Oversæt Mere1 Tak, Catherine B LisBlackpoolBlackpool5518Anmeldt 8 marts 2016 A big let downGoogle Oversæt Mere4 Tak, LisBlackpool Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMurphyfamily6Preston, Storbritannien129Anmeldt 28 februar 2016 fra mobile enheder Ynkeligt!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nJoyY55Manchester, Storbritannien11Anmeldt 28 februar 2016 Disappointing afternoon tea!Google Oversæt Mere1 Tak, JoyY55 Frequentflyer00Yorkshire6185Anmeldt 17 februar 2016 poor to non-existent service, awful foodGoogle Oversæt Mere2 Tak, Frequentflyer00 samsam55Blackburn, Lancashire3231Anmeldt 14 februar 2016 Disappointing Valentines SpecialGoogle Oversæt Mere1 Tak, samsam55 Forrige\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenTheatre Street Bar & Grill375 anmeldelser 0,23 km væk Forum233 anmeldelser 0,23 km væk Mystery Tea House251 anmeldelser 0,25 km væk SoLita Preston338 anmeldelser 0,01 km væk Seværdigheder i nærhedenAvenham and Miller Parks460 anmeldelser 0,18 km væk Harris Museum and Art Gallery255 anmeldelser 0,51 km væk Preston Guild Hall & Charter Theatre70 anmeldelser 0,59 km væk Preston Cenotaph5 anmeldelser 0,5 km væk Forbedr denne registrering\nAmerikansk, Europæisk, Britisk, Grill, Bar, Pub, Vegetarvenlig, Glutenfri retter\n23 Winckley Square, Preston PR1 3JJ, England Placering:\n+44 1772 806543


Lokalpolitiker Per Zeidler fra Syddjurs Kommune opfordres til at trække sig som byrådsmedlem og udvalgsformand efter anklager om, at han er udeblevet fra byrådsmøde til fordel for et sexorgie.\nPer Zeidler fra Syddjurs Kommune efterforskes ifølge Århus Stiftstidende i en sag, der omhandler et sexorgie i et forsamlingshus. Arkivfoto.\nTorsdag d. 09. november 2017, kl. 09.45\nLokalpolitiker fra Syddjurs Kommune Per Zeidler opfordres af borgmester Claus Wistoft (V) til at trække sig som byrådsmedlem og udvalgsformand.\nDet sker efter anklager om, at Per Zeidler skulle være udeblevet fra et byrådsmøde for at deltage i et sexorgie. Politiet efterforsker nu, om Per Zeidler har brudt loven om rufferi. En historie, som Århus Stiftstidende onsdag har bragt.\n»Jeg er utroligt skuffet over, at Per Zeidler vælger at være fraværende fra byrådet for at deltage i den slags aktiviteter. Det er for tidligt at sige, om der er tale om kriminelle handlinger, det må politiet afgøre. Det er dog min opfattelse, at hans handlinger er uværdige for et byrådsmedlem og en udvalgsformand. Jeg vil derfor opfordre Per Zeidler til at anmode om lov til at trække sig fra byrådet og som udvalgsformand,« siger borgmester Claus Wistoft i en pressemeddelelse.\nPressemeddelelsen kommer i kølvandet på, at Århus Stiftstidende onsdag skrev, at Per Zeidler, der er formand for familie- og institutionsudvalget, blev væk fra byrådsmødet for samme dag for at deltage i et »gangbang« i et forsamlingshus ca. ti kilometer sydvest for Vejle.\nFor en pris på 2.400 kr. kunne man ifølge Århus Stiftstidende, med henvisning til et annonceopslag fra hjemmesiden Annoncelight.dk, deltage i et tre timer langt arrangement, som indeholdt bl.a. analsex og sex uden kondom.\nØstjyllands Politi efterforsker i øjeblikket sagen for at finde ud af, om Per Zeidler har været arrangør på arrangementet, da det i så fald kan stride mod lovgivningen om rufferi.\nJournalister fra Århus Stiftstidende mødte Per Zeidler foran forsamlingshuset og spurgte ham om, hvad han lavede der. Det ønskede byrådspolitikeren imidlertid ikke at svare på. Han nægter dog at skulle være kunde ved arrangementet.\nBerlingske har spurgt borgmester Claus Wistoft, hvorfor han har valgt at opfordre Zeidler til at trække sig.\n»Jeg synes, at sagen er underbygget i en grad, hvor jeg mener, at han ikke har meldt afbud på et ordentligt grundlag. Det er et borgerligt ombud at deltage i byrådsmøder, og derfor skal der også være en god grund til udeblivelse,« siger borgmester Claus Wistoft til Berlingske.\nIfølge Claus Wistoft har der gennem noget tid været flere sager mod byrådspolitikeren, som ligeledes spiller ind i beslutningen om at opfordre Per Zeidler til at trække sig.\n»Jeg kommer med udmeldingen på baggrund af artiklen, men også på grund af de rullende sager, som har kørt sideløbende med den her sag, blandt andet en sag om dårlig betaling,« siger Claus Wistoft.\n6. september skrev Århus Stiftstidende om en sag, der fik Per Zeidler til at bryde med sit tidligere parti, Liberal Alliance. Bruddet skete som en eftervirkning af en fogedretssag fra 2014, hvor Per Zeidler nægtede at betale en regning på 11.190,18 kr. fra sin automekaniker.\nPer Zeidler stiller op til kommunalvalget for listen Social-Liberal Borgerliste, som han selv har startet.\nBerlingske har uden held forsøgt at få en kommentar fra Per Zeidler.\nForsker: Usædvanlig opfordring til sexanklaget politiker


Spil strandhåndbold | Dit Næstved\nFra lørdag den 15. august og en uge frem er der sand, bold og masser af sjov på Lave Ridebane midt i Næstved.\nMan forbinder normalt ikke en by med strandhåndbold. Men 360m3 strandsand og en masse virkelyst har gjort det muligt at omdanne Lave Ridebane til en pragtfuld håndboldbane, så Næstved – den eneste by på Sjælland, der er vært for VM i kvindehåndbold i december – kan kickstarte VM-festen allerede nu.\nStartskuddet lyder klokken 14 på lørdag, når repræsentanter for lokale virksomheder dyster mod hinanden frem til klokken 18, hvor dagens sidste dommerfløjt runger over banen.\nOg det er ikke bare fornøjelsen, deltagerne får. Vinderne høster fine præmier i form af to billetter pr. deltager til en dag med indledende kampe ved VM i kvindehåndbold og to billetter pr. deltager til Bryan Adams Tribute koncert den 9. oktober i Ny Ridehus.\nSøndag er det foreningernes tur til at bruge sandet, og klubturneringen begynder klokken 10.\nFra mandag til fredag vil det myldre med skolebørn i alle aldre på den interimistiske håndboldbane, når bl.a. Borup Riis skolen, Sydbyskolen og Kalbyrisskolen afholder interne turneringer.\nHvad er strandhåndbold?\nEt hold består af minimum 4 og max. 8 spillere\nDer er 3 spillere og 1 målvogter på banen\nEn kamp varer 2 x 10 min. + pause\nDer skal findes en vinder af hver halvleg\nEr resultatet uafgjort efter en halvleg, fortsættes til først scorede mål GOLDEN GOAL.\nLæs mere på www.oplevnaestved.dk


Kamasutra: Ulvets Trillebør Eller Forening (Elsker) 2021\nKamasutra: The Wheelbarrow eller Union du Loup\nI denne position af Kamasutrakvinden knæler og krydser hendes arme foran hende for at støtte hendes hoved. Så buer hun og hæver sine skinker. Stående bag, griber han anklerne og hæver partnerens bøjede ben, indtil hans krop er næsten vinkelret på gulvet. Manden kommer bagfra. Præcis akrobatisk, denne position kombinerer fysisk indsats og spænding.\nRådet + : denne position af Kama Sutra kræver en god fysisk form på vegne af begge partnere for at undgå derfor ved stor træthed. Fra denne vinkel er penetrationen dyb og voldelig. Den hurtige gnidning af bunden af penis og testikler fra din elsker mod din pubis kan føre dig til paradis!\nAktiv mand: ++++\nAktiv kvinde: +\n69 Positions Karmasutra - LITE Sex Positions Ideas (December 2021)


Gyser forude i bestyrelsen | Uniavisen\nUniavisen In English Politik 13/12-11 14:14\nGyser forude i bestyrelsen\nBillede: Christoffer Zieler SPLITTET - Kan bestyrelsen blive enige torsdag? print\nANALYSE - Det er et åbent spørgsmål, om KU's bestyrelse nikker ja til rektors storfusion på KU, for medlemmerne er næppe enige.\nDet er bestyrelsen for Københavns Universitet, der, som øverste ledelse, skal beslutte at fusionere fire fakulteter eller lade være. Afgørelsen er ikke kun spændende, fordi fusionsplanerne ændrer hverdagen for tusindvis af studerende og ansatte; noget tyder også på, at bestyrelsen er splittet, så beslutningen er ikke givet på forhånd.\nLÆS OGSÅ: Medarbejderne siger nej til fusionen\nDe studerende er ikke tilfredse\nDe studerendes medlemmer af bestyrelsen har fra begyndelsen været skeptiske over for fusionen. De to, Louise Lipczak Hansen og Laura Toftegaard Pedersen, har begge gjort det klart for deres bagland i studenterbefolkningen, at idéen om en fakultetssandwich ikke er deres egen. »Louise og jeg har indtil videre været ekstremt kritiske over for det her og vi har været ærgerlige over, hvordan det er blevet fremlagt,« sagde Laura Toftegaard Pedersen under en debat i slutningen af september måned i Studenterhuset. Både Lipczak Hansen og Toftegaard Pedersen er medlemmer af Studenterrådet, hvis formand få dage før bestyrelsen skal fælde dom over fusionen, vendte tommelfingeren kraftigt nedad i et debatindlæg.\n»Hvis antallet af fluffy buzzwords var målestok for fusionens succes, hersker der vist ingen tvivl om, at denne fusion ville vandre direkte ind i best practice-katalogerne,« skrev studenterformand Bjarke Lindemann Jepsen blandt andet den 9. december.\nMedarbejderne har allerede takket nej\nOgså de ansattes bestyrelsesmedlemmer skal forsøge at repræsentere et fusionskritisk bagland, når de afgiver deres stemmer.\n»På de våde fakulteter er man i gang med nogen fakultetsfusioner, der er en af de mest topstyrede processer, man har set i KU’s 532-årige historie,« skrev professor Niels Kærgård i slutningen af december sammen med sine medkandidater fra listen Et stærkt KU, da han forsøgte at opnå genvalg til KU's bestyrelse. Han vandt en plads.\nEn anden fusionsskeptiker i bestyrelsen er Ingrid Kryhlmand, som er HK-fællestillidsrepræsentant og ny næstformand i Hovedsamarbejdsudvalget (HSU), hvor de ansatte og rektor drøfter store sager på universitetet. HSU kan ikke vride armen om på hverken bestyrelse eller rektor, men udvalget kan give nogle kraftige vink om, hvordan medarbejderne ser på sagerne. Det gør de kritisk:\n»Der er en udbredt opfattelse af, at processen har været en skinproces, hvor de overordnede beslutninger var truffet på forhånd,« mener de ansatte i HSU. Og videre: »En beslutning om fusion på det foreliggende grundlag vil mangle legitimitet blandt mange medarbejdere.«\nDet er vanskeligt at forestille sig, at Kryhlmand vil stemme for fusionen på den baggrund.\nLÆS OGSÅ: Medarbejderne siger nej til fusionen.\nDet femte valgte medlem af bestyrelsen er forvaltningsprofessor Hanne Foss Hansen, men hun har ikke blandet sig i den offentlige debat om fusionen og givet sin mening til kende over for KU.\nEksterne medlemmer repræsenterer usikkert bagland\nDe seks medlemmer af bestyrelsen, der ikke er valgt på KU, har heller ikke offentligt givet hints om, hvad de mener om rektors fusionsplan, men blandt de ansatte på KU er der en udbredt formodning om, at beslutningen for længst er handlet af mellem rektor og bestyrelsesformand Niels Strandberg Pedersen. Det er dog rent gætværk, og man kan sagtens forestille sig, at bestyrelsesmedlemmerne bliver påvirket af folk, de møder uden for universitetet og af deres egen professionelle og faglige bagage, også selv om det er værd at understrege, at de ikke er valgt til at (eller må) repræsentere særinteresser.\nNæstformand Claus Bræstrup er for eksempel tidligere topchef i medicinalindustrien, og han vil formentlig tygge ekstra grundigt på, om fusionen er god eller dårlig for de farmaceutiske videnskaber. Tilsvarende er bestyrelsesmedlem Peter Gæmelke tidligere præsident for Landbrugsraadet, og kloge folk med relation til det tidligere landbrugsuniversitet KVL, som i dag hedder Life, har formentlig forsøgt at give ham gode råd både for og imod fusionen.\nFormand kan ikke lide splittelse\nBestyrelsesformand Nils Strandberg Pedersen, som har stået last og brast med rektor Ralf Hemmingsen under Penkowa-forskningsskandalen, vil næppe underkende sin mand over fusionen. Men formanden kan ikke lide splittelse, og hvis bestyrelsen skulle dele sig i et snævert fusionsflertal og et stort skeptisk mindretal af demokratisk valgte medlemmer, vil det kaste en grim skygge af topstyring over fusionen, selv om den skulle blive gennemført. Strandberg har før handlet hurtigt i den slags situationer. Da det trak op til, at bestyrelsen var delt over KU's budget for 2011, afbrød han det afgørende bestyrelsesmøde, lukkede dørene, og lavede nogle hurtige deals med de studerende, som på det tidspunkt havde tilkendegivet, at de ville stemme nej. Pludselig fandt bestyrelsen nogle millioner til nogle af studenternes yndlingsformål, og budgettet faldt på plads. KU har en kæmpestor pengetank med snart en milliard kroner, så den model kan sagtens prøves igen.\nEn helt tredje mulighed er dog, at bestyrelsen vælger at forhale fusionsprocessen i håb om, at rektor kan gøre planerne mere spiselige for kritikerne i mellemtiden. Det er den løsning, som blandt andet Povl Krogsgaard-Larsen, den magtfulde formand for Carldbergfondet, som også er professor på KU og tidligere Farma-rektor, har foreslået.\nLad ikke bestyrelsen ødelægge LIFE og Farma\nBy Severin on 14. december 2011, 16:08. Jeg håber inderligt at et flertal i bestyrelsen vil kæmpe så "blodet sprænger" mod fusionen - det ikke skal lykkes dekanerne og rektor at ødelægge to meget velfungerende fakulteter - begge fakulteter er kendetegnet ved at have en meget skarp profil både mht. forskning og undervisning - den kan ikke fastholdes i en Nat fusion. Der kan sikkert høstes væsentlige synergier ved at øget samarbejdet med Nat - men det sker ikke ved at lave en spontan, hul og ugennemtænkt fusion. Ro på - lad os få lavet nogle præcise analyser af hvor synergierne kan hentes og hvor der findes barrierer som skal nedbrydes. Fusionsoplæget som det foeligger nu er hovedløst og ugennemtænkt og bør ikke gennemføres med så markant en modstand fra medarbejdere og studerende.\nDet er bestyrelsen selv, der har bedt rektor om at formulere nogle planer for, hvordan de fire fakulteter Sund, Farma, Nat og Life kan få en mere enkel struktur. Men det er rektor og dekanerne fra de fire fakulteter, der har udtænkt modellen med at slå fire fakulteter sammen til to. Den 11 mand og kvinde store bestyrelse udgøres af fem lokale og seks udefrakommende medlemmer. Af KU's vedtægt fremgår, at de seks medlemmer udefra, som altså udgør flertallet af bestyrelsen, bliver udpeget ud fra deres 'erfaring med ledelse, organisation og økonomi, herunder vurdering af budgetter og regnskaber.' Det er bestyrelsen selv, der udpeger nye udefrakommende medlemmer, når der bliver pladser ledige.\nDe resterende fem bestyrelsesmedlemmer bliver valgt af KU's studerende og ansatte. To af de studerende, to af forskerne og et medlem af de teknisk-administrative ansatte.\nDerfor stemte de studerende blankt til fusionen\nBestyrelsesmedlemmer revser fusionsproces\n2011-12-21 Fusionen koster 100 millioner kroner 2011-12-20 Derfor stemte jeg for fusionen\n2011-12-15 Splittet bestyrelse vedtager fusionen


DF: Danmark skal støtte hvalerne - Dansk Folkeparti\nDF: Danmark skal støtte hvalerne\n1. marts 2010 3. maj 2017\nChristiansborg, mandag den 1. marts 2010\nDansk Folkepartis dyrevelfærdsordfører, Marlene Harpsøe, går nu til udenrigsminister Lene Espersen (K) for at få svar på, hvordan ministeren mener Danmark bør forholde sig, når medlemslandene i den Internationale Hvalfangstkommission, IWC, på torsdag den 4. marts mødes i Florida. Landene skal bl.a. stemme om en mulig genåbning for kommerciel hvalfangst ud for Japans kyst og ved Antarktis. Danmark har tidligere støttet forslag om genoptagning af hvalfangst, men Marlene Harpsøe håber, at Danmark vil stemme imod denne gang.\n– Vi kan simpelthen ikke være bekendt, at Danmark er et af de få EU-lande, som vil være med til at støtte, at disse store pattedyr skal nedslagtes, siger Marlene Harpsøe.\nSenest har en ny dokumentarfilm, The Cove, vist, hvordan japanerne hvert år indfanger og slagter tusindvis af delfiner. En del af kødet sælges i delikatesseforretninger, men en endnu større del ender som discount kød i skolebørns frokostordninger. Filmen er blevet nomineret til en Oscar, og Marlene Harpsøe håber, at denne rædselsvækkende film kan påvirke IWCs medlemmer  inklusiv Danmark  til hvalernes fordel.\n– Det er stort set umuligt, at slå så stort et dyr ihjel, uden at det lider voldsomt. Selv de betydeligt mindre delfiner er lang tid om at dø. Danmark bør reagere overfor Japan i forbindelse med det kommende møde i IWC, og derfor vil vi nu appellere til dette over for udenrigsministeren. Fangsten foregår på nuværende tidspunkt med Danmarks støtte, og det kan simpelthen ikke være rigtigt, siger Marlene Harpsøe på vegne af Dansk Folkeparti, der er modstander af kommerciel hvalfangst.


Den blanke stemme ! – margin\nI forbindelse med folkeafstemningen om omdannelse af retsforbeholdet den 3. december 2015 formidlede margin teksten “Den Blanke Stemme – Og den statistiske tvivl, en senabstentionistisk note” af Carsten Juhl, Lektor ved Det Kongelige Danske Kunstakademi. Denne tekst var ledsaget at en serie collager af hvide nuancer af papir.\nDEN BLANKE STEMME\nOg den statistiske tvivl, en senabstentionistisk note.\nAf Carsten Juhl\nAfgivelsen af en blank stemme betyder i al almindelighed, at den blankt stemmende ikke kan tilslutte sig nogen eksisterende institution inden for det politiske område, som omfatter regeringer og partier. Den blanke stemme udelukker ingenlunde, at den blankt stemmende ikke har en politisk overbevisning. På engelsk hedder fænomenet da også “None of the Above”, “Ingen af ovenstående”, som ved enkelte lejligheder er blevet forsøgt integreret i det valgpolitiske slutregnskab som en slags selvudelukkelsesstandpunkt, der skulle tages i betragtning: Men er dog mere forblevet et forsøg på at vise statslig velvilje og statistisk nysgerrighed over for en bestemt uvilje end noget andet.\nPå samme måde som den blanke stemme ikke er nogen stemme for, er den altså heller ikke en stemme imod. Selvom den ofte udspringer af en holdning, der er beslægtet med systemkritik. Men selv systemkritikere behøver ikke at nære afsky for det system, de ikke vil støtte eller tilslutte sig. Mindre følelser kan gøre det: Det er således måske “bedre” at afholde sig fra at stemme, såfremt den person, der overvejer at afgive sin stemme, er i tvivl om det nationale demokratis evne til at reformere sig selv, eller måske er i tvivl om den etiske holdbarhed i det sindelag, det pågældende demokrati har været med til at udvikle. Det er jo et sindelag, der kræver, at den stemmende på en eller anden måde må være nogenlunde overbevist om, at parlamentarisme, folkestyre, nation, kongedømme, folkekirke, landegrænser, kronekurs og statsborgerskab hænger så meget sammen, at der kan tages parti for et partis fortolkning af sammenhængen mellem disse størrelser, dvs. at et “partisk” standpunkt giver mening og kan “haves”. Man kan med andre ord dårligt sætte et kryds på en sådan stemmeseddel uden at blive part i sagen…\nAt stemme blankt hedder på hhv. italiensk, portugisisk, spansk og fransk at afgive en hvid stemme: Votare scheda bianca, voto em branco, voto en blanco eller le bulletin de vote blanc kan nok fortolkes som værende en kende mere uskyldigt og uplettet end den blanke stemme. Den er hvid, fordi der ikke er afsat et kryds, og det uanset, om stemmesedlen ellers er fuld af linjer, partiemblemer eller kandidatnavne.\nVed det blanke er der til gengæld megen klarhed på færde. Det adverbielle point-blank, på nært hold, lige på og hårdt, smitter af på afgivelsen af blanke stemmer. Ikke for ingenting havde en vigtig situationistisk publikation fra Berkeley, Californien, valgt den titel til sit omslag i oktober 1972: Point Blank.\nDet danske og i øvrigt også svenske udtryk (blankröst) forudsætter altså en slags stillingtagen, måske endog en blank afvisning. Men udtrykkets betydning er mere poleret, mere forarbejdet samt ikke mindst mere skinnende, måske strålende end hos latinerne. På dansk og svensk opnår vi altså noget utvetydigt ved noget i alment omdømme så tvetydigt som at undlade at vælge (f.eks. mellem to retter mad eller her mellem X antal opstillingsberettigede politiske partier).\nSom en sidegevinst undgår den, der stemmer blankt, endog det ridsede, og her fremkalder den danske-svenske term mindelser om den betydning, vi finder i de romanske sprog, når de i stedet for det polerede eller glatte bruger farvefraværet, eftersom hvidhed også indebærer fraværet af f.eks. sorte, blå eller røde streger. (Det er Piet Mondrian, der mener, at hvid er en “ikke-farve”, men jeg har kunststuderende, der argumenterer imod det synspunkt og anser det for det rene vås).\nVed at afgive en blank stemme på dansk eller svensk undgår stemmeafgiveren tillige en semantisk ulempe, latinerne må kæmpe med: at stemme blankt kan ikke henvise til ”hvid” som politisk farve: ”Hvide” var de kontrarevolutionære generaler, der bekæmpede den russiske Oktoberrevolution og dens ”Røde hær”. Og ”hvide” var de kristelige fagforbund, der blev oprettet med henblik på at konkurrere med de ”røde” fagforbund, som de socialdemokratiske og kommunistiske arbejdere tilhørte. En general der er ’blank’ eller et fagforbund, der er ’blankt’, ville i stedet betyde, at generalen og fagforbundet var uforberedte, ikke havde “læst på lektien”, altså var langt mere ufarlige end deres hvide dobbeltgængere i de latinske lande. Og det er så også vanskeligheden med den “blanke stemme”. Det utvetydige ved en “blank afvisning” kan blive tvetydigt:\nDer kan forekomme metafysiske ridser i den blanke stemme, nemlig i forbindelse med den statistiske tvivl, som i øvrigt er roden til det omfattende logiske misbrug af demokratiet, alle har oplevet i forbindelse med den semantisk set upræcise vending, at “have indflydelse”. Og demokratiet er her forstået i betydningen alment eller globalt demokrati, og ikke som et begrænset demokrati, flertallet af jordens befolkning er udelukket fra såsom ”det danske demokrati” eller ”Vestens demokratier”, fordi de derfra udelukkede netop ikke er danske eller vestlige. – Den statistiske tvivl lyder: Får/opnår den enkelte indflydelse ved at afgive “sin” stemme? Eller er “realpolitik” altid “realpolitik”, mens stemmeafgivning foregår ud fra andre, mindre “realistiske” overvejelser end de magtpolitiske, ja måske ud fra halvreligiøse kropsidealer om at kunne flyde ind i noget på en måde, hvorved den flydende krops idealer ganske vist ikke lader sig “føre ud i livet”, dvs. ikke kan blive til praktiske principper for en stats magt, men dog får markeret noget, “sat spor i partilandskabet”, som det ofte hedder om valgresultater.\nDer er noget opretholdende ved “afhændelsen” af den flydende krops stemme, noget ved denne “stemmeafgivning” til fordel for en løfterig politiker, hvis løfter alligevel ikke kan “gennemføres i praksis”; og det skyldes, at afgivningen af en stemme først og fremmest er en symbolsk gavegivning til staten. Og staten er især systemopretholdelse og ellers træghed, oppefra og ned: statisk stabilitet. Og ingen kan vel tænke sig, at statens system, der bygger på pengeøkonomi, ejendom og voldsmonopol vil opgive bare en af disse tre styringsmekanismer, uanset hvor mange velmenende kroppe, der gav sig til at flyde ind, afgive stemme eller blot et “besyv” med. Med andre ord: statisk træghed over for moderat statistisk tvivl. Så over for den blanke afvisning, som statens modstand mod overgribende omlægninger indebærer, kan en blank stemme begynde at give mening. Den så at sige passer til modstandens koncept eller selvforståelse i staten.\nModsat hører man somme tider, at den enkeltes indflydelse er så stor, at vedkommende kan komme til at ”smide sin stemme væk”, begå ”stemmespild”, såfremt den pågældende sætter kryds ved et parti, der er tæt på ”spærregrænsen”. Ja, det er et bizart statistisk beredskab, der appelleres til ved dette sprogbrug, fordi den vælger, der sympatiserer med sådanne nærved-og-næsten-partier, indirekte opfordres til at droppe sin interesse for det parti, som ligger på grænsen af en bestemt procentandel, der varierer fra land til land, for i stedet at flytte interessen over på en i forvejen velbjerget bunke stemmer, der er ved at blive afgivet til et “sikkert” parti, som så er det næstbedste, ja måske det tredjebedste, den pågældende vælger kan finde på at “flyde ind i”.\nKonklusion: den statistiske tvivl bare vokser og vokser. Og det er der en god grund til: det blanke og det hvide er nemlig beslægtede. Især på hollandsk, dette fantastiske sprog, der er rundet af en syntese mellem skibsfart, calvinisme, købmandsskab, kolonikrige og slavehandel. Det er således ikke noget tilfælde, at Jonathan I. Israels fabelagtigt ubehagelige The Dutch Republic – Its Rise, Greatness, and Fall 1477-1806 (Oxford Univ. Press, 1995) hovedsageligt redegør for organisationsbyggeri og transatlantiske institutioner. Selv for perioden 1634-1648, hvor hollænderne “dominerede den transatlantiske slavehandel og i allerhøjeste grad by far var den stærkeste europæiske magt i Afrika” (p.934), end ikke antydes betydningen af slavehandelens rolle for rigdomsakkumulationen i Nederlandene. Slavehandel er en historisk blankocheck, som de vesteuropæiske søfartsnationer har udskrevet til sig selv. På hollandsk hedder at stemme blankt: blanco stem, selvom hollandsk har adjektivet “blank”, der oversættes med hvidt, strålende, klart, ens og skinnende. Så hollænderne stemmer hvidt, selvom de næsten lige så godt kunne have stemt blankt, når de ellers ville afholde sig fra at sætte et kryds. På lignende måde kunne danskerne have afgivet “blankostemmer”, såfremt de ellers som hollænderne, men måske også som latinerne, ønskede at give magten “carte blanche” til at handle som den ville…\nI de to år de kommunistiske abstentionister kæmpede for at få Ordine Nuovo-folkene (Gramsci & Co.) med til at splitte Italiens Socialistiske Parti, hvorved de i øvrigt mistede et par kostbare år til de kommende fascister, så var afholdenhed fra enhver deltagelse i det nationale demokratis stemmeafgivninger et hovedpunkt for kommunisterne i Italien. Det nydannede Italiens Kommunistiske Parti (januar 1921) måtte imidlertid bøje sig for V.I. Lenin, der på Kommunistisk Internationales II Kongres (1920) havde fået vedtaget teserne om “revolutionær parlamentarisme”, der krævede, at medlemspartierne deltog i de lokale valg til de nationale parlamenter. Bordiga præsenterede sine abstentionistiske teser, der kom i eklatant mindretal på II Kongres.\nEfter krigen 1939-45 opstod problemet igen for Det internationalistiske kommunistiske parti. Amerikanerne inviterede det lille dissident-kommunistiske partis ledere – Onorato Damen og Bruno Maffi – til at deltage i den grundlovgivende forsamlings arbejde (nok især for at genere russerne og deres håndlangere i PCI). Omstændighederne ville, at dette arbejde ikke kunne integreres i den revolutionære propaganda på nogen måde i 1945, men partiet stillede alligevel op til valg i 1948 til stor irritation for de langt mindre optimistiske Amadeo Bordiga og Ludovico Tarsia, der slet ikke kunne se, at 1945-situationen skulle være revolutionær, tværtimod. Det var en medvirkende årsag til splittelsen i Det internationalistiske kommunistiske parti i 1952, der medførte to positioner inden for det italienske venstres kommunisme, én mere leninistisk position omkr. Onorato Damen og én omkring Amadeo Bordiga, der bl.a. skulle udvikle et meget stort og fortsat gyldigt arbejde om USSRs statskapitalistiske økonomi. Mens “damenianerne” forblev tæt knyttede til Lenins idé om “revolutionær parlamentarisme”, så benyttede Amadeo lejligheden til at få dannet et abstentionistisk kommunistparti, hvis abstentionisme både omfattede demokratiet som sådan og en kritik af Lenins “demokratiske centralisme” som intern regimeform.\nJeg erindrer, at vi tredjegenerationsabstentionister i 1967 til 1971 diskuterede, om det gav mest mening at blive hjemme eller at vise sin uvilje ved at gå til valglokalet og aflevere en blank stemme. En og anden af de gamle arbejdere fortalte, at han plejede at skrive “Viva la rivoluzione” på sin stemmeseddel, dvs. at han mødte op og sikrede sig, at sedlen havnede blandt de “ugyldige”, hvor de blanke i øvrigt også havner i de lande, der ikke tæller blanke og ugyldige stemmesedler hver for sig.\nAt møde op for at vise en slags individuel uregerlighed i et europæisk eller amerikansk demokrati giver nok ikke megen mening længere. Mødte derimod 17 millioner ægyptiske vælgere op næste gang, der skal stemmes, dvs. i december 2013, for at lade være at sætte et kryds ud for nogen af de opstillingsberettigede partier, så stod verden over for en ny og afgørende situation.\nKøbenhavn V., 12-06-2013