Den muntre tandlæge stopper - Stevnsbladet\nForside>Alle indlæg>Erhvervsnyt>Den muntre tandlæge stopper\nDen muntre tandlæge stopper\nJens Knudsen lukker sin over 40 år lange praksis\nStore Heddinge: Man skulle måske tro, at når tandlægen lukkede, så var der mange som trak et lykkens suk, men sådan var det ikke, da Jens Knudsen efter 46 år satte punktum for sin tandlægeklinik i Store Heddinge.\nMange flere patienter end de obligatoriske 32 tænder havde fundet vej med gaver og blomster til den afholdte gulvbrækker, mulemekaniker, gebissnedker eller hvilket slangudtryk man har for en odontolog.\nNu er det tid til selv at slænge sig i tandlægestolen. Da 2021 rendte ud, lukkede den afholdte Jens Knudsen sin klinik og Stevns er en dygtig fagmand mindre. (Foto: Klaus Slavensky)\nTog skolekæresten med\nJens Knudsen kom til Stevns i 1975, og fik tjansen som assistent hos en af byens tandlæger, og avancerede hurtigt og overtog klinikken i Østergade i 1980.\nHan er født i Helsingør i 1949 og kan derfor med god samvittighed stoppe sin praksis. Det var i øvrigt også i Hamlets by han mødte skolekæresten Ellen, og svaret på “To be, or not to be” var let, for Ellen Knudsen flyttede med til Store Heddinge og har egen Klinik for Fysioterapi i samme by.\n– På gymnasiet spillede vi Aristofanes’ komedie ”Kvindernes oprør”, og der spillede jeg Ellens slave, og det har jeg været siden, som nogen siger, lyder det fra den nu pensionerede tandlæge, der sagtens kan få en til at åbne munden på vid gab med morsomme anekdoter alene, uden brug for kommandoer og boremaskiner.\nHan blev færdig som tandlæge i 1974 og aftjente sin værnepligt som militærtandlæge på Holmen i København, hvor han efter få måneder blev sergent og siden sekondløjtnant.\n– Jeg var nok blevet admiral, hvis jeg havde forsat i marinen, siger han med et smil.\nHan opnåede dog at sejle med Inspektionsskibet ”Vædderen”, dog kun i de indre farvande, hvor han har været siden.\n– Vi har været rigtigt glade for at bo på Stevns, og der er sket meget i byen siden vi flyttede hertil. Dengang var der 4 bagere, 4 slagtere, ismejerier og meget andet i byen. Men sådan er udviklingen.\nOg nu er der altså også en tandlæge mindre, fastslår han med samme sikkerhed, som han har svunget sortimentet af tandlægeinstrumenter. De kommende måneder skal hele udstyret sælges, når alt det administrative er kommet på plads.\nHuller i tænder erstattes af golfhuller\nDer bliver umiddelbart ingen storstilet afskedsreception, for det finder Jens Knudsen uetisk i disse corona-tider.\nMen hvad skal hverdagen fyldes ud med, nu da der ikke længere skal fyldes plomber?\n– Det bliver nogle andre huller som skal passes. Golfen. Jeg var i sin tid rimelig god til golf, så den sport skal jeg have opdateret, lyder det fra Jens Knudsen, som har mange andre fritidsplaner:\n– Jeg har tidligere spillet badminton på klubniveau med turneringer, og så var jeg medlem af Store Heddinge Fotoklub, fortæller han, og kan også fremvise et par fotopræmier, som han fik for bl.a. et foto fra Paris i Selskabet For Dansk Fotografis Årbog, og et rejsefoto, der kom på udstilling og gav et kamera i præmie.\nOg så er der de årlige busture med fruen og de rejsekammerater, som de har fået gennem årene til f.eks. Tyskland og Frankrig.\n– Jo, jeg er da åben for de oplevelser der kommer, og så bliver der mere tid til børnebørnene. Men jeg har jo ikke prøvet ikke at arbejde før, så det bliver da en omvæltning, kommer det stille, og efter et par tankestreger tilføjer han:\n– Det er da vemodigt at tage afsked med de mange søde kunder.\nMon ikke disse sender samme tanker retur.\nTags:Jens Knudsen, Tandlæge\nForrige indlægStort tak for hjælpen\nNæste indlægStevns Kommune satser på grøn omstilling


Test dig selv - hvad ved du egentlig om drivhuseffekten - TV 2\n30. aug. 2018, 19:34\nSmelter hele Sydpolen vil vandstanden over hele kloden stige med 58 meter. Foto: Stringer / Scanpix Denmark\nDrivhuseffekten er afgørende for livet på Jorden, men den kan potentielt true din eksistens på vores planet.\nDen naturlige drivhuseffekt er afgørende for livet her på Jorden, men en slange har sneget sig ind. Drivhusgasser og særligt CO2 forøger drivhuseffekten, og den menneskeskabte drivhuseffekt kan gøre store dele af kloden ubeboelig.\nKilder til quizzen: TV 2 Vejret, DMI, FN's klimapanel IPPC, Experimentarium.dk.\nUden den naturlige drivhuseffekt ville Jordens temperatur være cirka 33 grader koldere, og så er det langt fra sikkert, at der havde været liv på Jorden, selvom der i princippet godt kunne leve mennesker i den kulde. Den danske kulderekord er -31,2 grader målt i Hørsted i Thy natten til den 8. januar 1982. Det er dog nok ikke en temperatur, særligt mange drømmer om.\nSmeltende gletsjere og brændte marker - Peter Tanev tog på tur i den ekstreme sommer\nCO2’en har særlig fokus i klimabestræbelserne, men CO2 tegner sig kun for omkring lidt mere en halvdelen af den menneskeskabte drivhuseffekt. En anden vigtig drivhusgas er metan, der blandt andet kommer fra kvægdrift. Køerne både prutter og bøvser nemlig metan i forbindelse med deres fordøjelse som drøvtyggere. Der er også enorme mængder af metan frosset ned i de kolde egne af Jorden. Når den metan frigives som konsekvens af den globale opvarmning, kan det udløse en farlig dominoeffekt for klimaet.\nMetan er en kraftigere drivhusgas end CO2, men der er meget mindre af den. Den nedbrydes også langt hurtigere i atmosfæren end CO2.\nEn af de umiddelbare konsekvenser af den menneskeskabte drivhuseffekt bliver stigende vandstand i verdenshavene. Stigningen bliver dog ikke jævnt fordelt over hele kloden. Alene Sydpolen rummer frossent vand nok til en stigning på 58 meter, hvis det hele smeltede.\nOgså forøgelsen af vanddamp i atmosfæren bidrager til den øgede drivhuseffekt. En stor del af den naturlige drivhuseffekt skyldes naturligt forekommende vanddamp. Når udledningen af CO2 får temperaturen til at stige, stiger også koncentrationen af vanddamp i atmosfæren. Det skyldes, at varm luft kan indeholde mere vand end kold luft. Derved forstærkes drivhuseffekten yderligere.\nDer er også rent menneskeskabte drivhusgasser. De såkaldte halocarbener er menneskeskabte, så der var ingen af dem i atmosfæren før industrialiseringen. De er ikke giftige for mennesker, men de er helt ekstremt effektive drivhusgasser sammenlignet med CO2. Freon og CFC, der bruges som kølemidler, er eksempler på halocarbener.


Fredag den 13. - Flammen\nDragerne leverede en sløj indsats og havde heller ikke heldet med sig, da det blev til et nederlag på fem mål til Viborg.\nFørste halvleg var indledningsvis en rimelig jævnbyrdig affære, men det ændrede sig hurtigt. TTH havde sin sidste føring ved 7-6 og derefter stod der VHK på kampen. Viborgenserne fik dog aldrig for alvor slået hul i første halvleg.\nVed stillingen 12-13 kort før tid havde TTH chancen for at udligne og gå til pausen med uafgjort, men det lykkedes ikke og i stedet fik VHK fremtvunget et tremeterkast efter tid. Det scorede Per Leegaard på da bolden, lidt heldigt, sneg sig forbi Michael Bruun i målet. Bruun stod i øvrigt en kamp på det jævne, hvor der både var klasseredninger og situationer hvor han nærmest fumlede bolden i mål.\nVHK kom godt ud til anden halvleg. Med en skæv 5-1-opdækning fik Viborg effektivt slået TTHs angrebsspil i stykker og snart var dragerne så godt som efterladt i støvskyen efter VHKs hurtige angreb. 27-32 endte kampen.\nSkal undskyldningerne lige hives frem, så blev Niklas Forsmoo skadet omkring halvejs i første halvleg og Lars Rasmussen spillede med sygdom i kroppen – han måtte endda ud og brække sig i første halvleg.\nVestjyderne havde bestemt heller ikke heldet eller marginalerne med sig – alt for mange åbne chancer gik stolpe ud eller var lige ved, mens Viborgs forsøg tilsyneladende havde den modstatte tendens!\nDer er masser at tage fat på for tæmmer Uhrenholt & co. før næste kamp. Det etablerede forsvarsspil fungerer godt, men dårligt tilbageløb gav VHK nemme mål efter hurtige opgiverkast og på kontra. Kontraen fungerer heller ikke for godt for TTH, især ikke i anden fase. I angrebet mangler der fart og vilje og ofte blev målene scoret på enkeltmandspræstationer.\nTTH-spillerne gik til kampen med en rimelig god indstilling, men der var ikke rigtig nogen der for alvor slog til. Især fik TTHs nyindkøb til denne sæson ikke meget ud af det. Dennis Kirkegaard var dog ikke så ringe, så han bliver Dagens Drage.\nForfatter THUdgivet 2006-10-13 Kategorier Ikke-kategoriseret\nForrige Forrige indlæg: Om Helsingør – TTH\nNæste Næste indlæg: Nedturen fortsatte mod topholdet


Chalet Chalet Petit Pont i Villars-sur-ollon til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Chalet Chalet Petit Pont\nMed en praktisk beliggenhed i Ollon er Chalet Petit Pont et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Chalet Petit Pont sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Hotellet tilbyder kæledyr tilladt, parkering, trådløst internet i fællesområder for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvaskemaskine, vaskemaskine, bruser, altan/terrasse, fjernsyn, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som have. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Ollon, så er Chalet Petit Pont dit hjem væk hjemmefra.\nDu bedes give Chalet Chalet Petit Pont besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen.


Sandkasseplastik til børn\nHvad giver børnene et godt spil i sandkassen\nEn ny tilgang til opbygning af en legeplads til børn\nDe største fordele ved plastmuligheden\nHvorfor en sandkasse af plast er bedre for børn\nValg af plastisk sjov til børn\nVi kontrollerer kvaliteten af sand\nFast sandkasse af plast med låg\nTilstedeværelsen af et låg til en sandkasse af plast er påkrævet\nLandsudgave af plastkassen\nSelvom denne metode allerede er en million år gammel, findes der sandsynligvis ikke en enklere og mere nyttig mulighed for at tage din baby med på en frisk ferie. Foruden hvile er det også arbejde og fysisk aktivitet. Men forudsat at stedet for spil er udstyret med den maksimale komfort og sikkerhed. Hvis det er muligt, skal du bruge de mest moderne materialer og teknologier i opførelsen af legepladsen og især sandkasser.\nHvad giver børnene et godt sandkassespil ↑\nSandkassen vil hjælpe dig med at holde dine børn travlt med spillet, både børnene og de ældre fyre kan lide at tulle med sandet. Modellering af sandkager udvikler fine motoriske færdigheder i hænder, bidrager til udviklingen af spilfærdigheder. Dette vil gøre det muligt at få venner af børn i forskellige aldre og kombinere dem med et fælles spil. I sandkassen kan du lege separat og i selskab med børn.\nAt lege med sand vil lære dig at dele spande og skovle og fredeligt løse konflikter og konflikter. Mødre får lidt tid til at chatte med hinanden, mens børnene har travlt i sandkassen.\nDesuden vil ophold i et sandet felt give børn mulighed for at lege udendørs i lang tid med sundhedsmæssige fordele.\nEn moderne gårdsplads kan tilbyde flere muligheder for sandy sjov:\nDeling med andre børn en af sandkasser på legepladsen i gårdhaven i højhuset;\nLeg med dine nærmeste venner eller veninder på en tilfældig sandhaug medbragt af en privat erhvervsdrivende til mindre reparationer;\nBrug et individuelt sæt legetøj, i dette tilfælde bliver sandkassen også et legetøj, men kun hvis det ser ud som et legetøj og vekker interesse for barnet.\nVigtig! Den nemmeste måde at sikre normal hygiejne er muligt i en moderne sandkasse af plast..\nDet er psykologisk meget vigtigt, at der i synsfeltet til børn er lyse og behagelige at berøre genstande. I denne forstand danner farvet plastlegetøj, skovle, spande, alt, hvad børn har brug for for sjov i sandet, de et godt humør og et positivt syn på livet. Plastkonstruktionen i denne forstand kontrasterer skarpt med de kedelige farver fra gamle sandkasser, endda malet med frisk maling.\nDerudover er berøring med det glatte og varme bræt i en sandkasse af plast grundlæggende forskellig fra den malede overflade. I denne forstand er børns plast sandkasser uovertruffen.\nEn ny tilgang til at bygge en sandlegeplads for børn ↑\nIndividuelle plastkasser er for nylig blevet populære. De er lavet af plast, ufarlige for børn og opfylder alle krav til standardisering af børns produkter. De er lavet som kopier af karakterer fra moderne tegneserier, som børn virkelig kan lide. Normalt lege børn med glæde i sådanne farverige og usædvanlige farvede sandkasser i plast. I børneudstyrsbutikker kan du nemt finde og afhente en sandkasse af plast, der passer til dig til børn med låg.\nDe største fordele ved plastversionen ↑\nDesignet med ben, i udseende svarende til et bord. Det har et plastikdæksel, der giver dig mulighed for at lukke sandet. Sådan plastisk sjov er allerede alvorligt forskellig fra gårdspladsen, ligesom den sovjetiske spisestue fra en moderne café.\nHvorfor er en sandkasse af plast bedre til børn ↑\nFordelene ved plastmuligheder ligger på overfladen:\nSmå størrelser gør det nemt at omarrangere, lægge i skyggen, bære fra haven til vaskerummet efter afslutningen af spillet.\nI slutningen af den varme sæson kan du, hvis pladsen tillader det, lægge det på verandaen i huset eller bringe det ind i rummet. Dette giver børn mulighed for at bruge produktet til dets tilsigtede formål i den kolde sæson..\nAt lege i en sådan sandkasse, din baby pletter ikke tøj og henter ikke sand i sko, dette vil reducere dine pligter og vaskevolumen.\nTakket være låget kan du beskytte sandet mod regn og vind, mod insekter, katte og hunde, mod indtrængen af forskellige snavs og andre ting. Du kan ikke fjerne sandkassen hver gang efter afslutningen af spillet, og samtidig være rolig for renheden og sikkerheden i sandet deri. Derudover giver et fladt plastik låg mulighed for at bruge sandkassen som børnebord. Du kan tilbyde børn at spille nogle brætspil på det.\nPlastikkonstruktion af høj kvalitet er ikke bange for vaskemidler og desinfektionsmidler, det kan vaskes med en blød børste og tørres under alle forhold.\nDu kan nemt medbringe sådan en børns plastik sandkasse fra butikken, og om nødvendigt er det lige så let at adskille og opbevare eller transportere til et andet sted.\nValg af plastisk sjov til børn ↑\nDen gulvmonterede sandkasse af plast har en sandbeholder med sider, har et låg, der er monteret yderligere spilelementer i den. Det vil være interessant for børn at lege, fordi det er muligt at bruge det legetøj, der er inkluderet.\nDet er et kompakt design i ét stykke, let at transportere, og kan bruges indendørs. En sådan plastbeholder er let at vaske, rengøres for snavs, hvis nødvendigt kan du let udskifte sandet. Cirka 40 kg sand er placeret i sandkassen.\nTip! Takket være de store muligheder laver producenten plastkonstruktioner til børn i utrolige former og farver, meget ofte i form af et stort legetøj.\nNår du vælger en sandkasse af plast, skal du tage hensyn til børnenes synspunkter, fordi de vil blive behandlet som et nyt legetøj. Bedre, lad det være deres valg under din kontrol.\nVi kontrollerer kvaliteten af sand ↑\nEn utvivlsom fordel ved at erhverve en sandkasse af høj kvalitet vil være muligheden for at få et lager af det nødvendige sand.\nTag dette alvorligt. På trods af den tilsyneladende uvæsentlige betydning er sandets kvalitet meget alvorlig. Du tilbyder ikke dit barn vand at drikke fra hanen, men brug renset vand. Så med sand er det bedre at bruge renset og garanteret ikke at være forurenet med radioaktive eller kemiske stoffer. Tag interesse i certifikatet for sand fra sælgeren, vær ikke doven, når du pakker ud en sandkasse af plast og kig på sandet.\nSand af normal kvalitet vil være monofonisk, tørt og hældes let i hånden og klæber næsten ikke på huden. Jo mere organiske stoffer i sandet, som flodslam, jo lettere forbliver det på huden. Dette er et af kriterierne for at kontrollere renheden af sand for en sandkasse af plast..\nUd over rengøring gennemgår sand en tumblingbehandling, der reducerer de skarpe kanter af sandkorn. På grund af dette ridser sandet mindre overfladen på plastik sandkassen og irriterer ikke hænderne på børn.\nFast plast sandkasse med et låg ↑\nEn plastik sandkasse til børn kan have dimensioner på ca. 2 x 2 m, sider 30-40 cm høje.Den indeholder alle de elementer, der er nødvendige for komfort og bekvemmelighed ved spil. Den har sider, så sandet ikke spilder ud, behagelige bænke, så børn kan sidde under spillet. Et tag i form af en baldakin, der dækker hele legeområdet, giver dig mulighed for at beskytte børn mod solen.\nTakket være taget kan børn lege i luften uden frygt for overophedning eller forbrænding i solen. Taget beskytter mod pludselig regn begynder, du kan hente dit barn fra sandkassen tør og ren.\nTilstedeværelsen af et låg til en sandkasse af plast kræves ↑\nSæder med ryglæn vil give dig mulighed for at sidde behageligt under spil. Samtidig udfolder sæderne sig og bliver til et låg. Du kan dække sandet, hvis du ikke bruger det, eller om natten fra skrald og insekter eller i dårligt vejr. Låget tillader ikke, at kæledyr løber rundt i sandet og bruger det som et toilet, beskytter sandet mod at blive vådt, forurening fra at sprænge ud i stærk vind.\nPå grund af de temmelig store dimensioner installeres den stationære struktur straks på et permanent sted, og flytte den rundt i gården, som beskrevet ovenfor, vil mislykkes.\nEn anden mulighed for plastkonstruktion er den modulære sandkasse. Det består af 4, 6 eller 8 moduler. Afhængig af hvor mange moduler du vil bruge, kan sandkassen samles firkantet i form af en romb, hexagon eller anden form, som du vælger. Størrelsen på sandfeltet justeres på samme måde..\nEn sådan sandkasse har ikke et tag og en bund, så fugt fra atmosfærisk nedbør vil gå til jorden. Sidene er støbt af blød plast. Et sådant modulsystem vejer kun 16 kg, det er let at transportere og installere. Hvis du har brug for at vægte sandkassen, så børn ikke bevæger den rundt på stedet, kan du fylde siderne med vand.\nVirksomheden “ASPLAST” er specialiseret i børneudstyr og producerer sådanne produkter. Materialet, der bruges til at ebbe siderne, er lineær polyethylen. Moduler er malet i lyse attraktive farver: rød, gul, blå, grøn. Prisen for sådan sjov for børn er omkring 6000 rubler. Om nødvendigt kan denne sandkasse let afmonteres, transporteres til et andet sted eller opbevares om vinteren.\nLandsudgave af plastsandkassen ↑\nEn plastik sandkasse med låg er praktisk at give. I en periode, hvor du ikke er i landet, kan plastikkassen lukkes med et låg. Så du holder sandet rent, du behøver ikke at ændre det eller rense det for affald næste sæson. Plastkonstruktion kræver ikke særlig omhu og periodisk reparation og toning, som træ.\nDerudover er dette en anden plastbeholder, som der aldrig er meget i landet, med omhyggelig brug, vil det vare i mange flere år..\nBlandt det enorme udvalg af plast sandkasser til børn, kan du nemt vælge den mest billige og attraktive mulighed. Hovedproblemet er fortsat faren ved at købe et falskt produkt baseret på kinesiske råvarer. Ud over lav holdbarhed og intolerance overfor solen kan det simpelthen være farligt for børn på grund af skadelige tilsætningsstoffer i plast.


Pilsner og Perleplader - Folkehuset Absalon\nPilsner og Perleplader\nnovonsdagFeaturedPilsner og Perleplader20:00 - 0:00\nAbsalon dedikerer denne aften til husets ølhaner og dit (måske glemte) perlepladehjerte! Kun fantasien sætter grænser for, hvad du kan kreere - og hvis du er heldig, venter der hæder og\nAbsalon dedikerer denne aften til husets ølhaner og dit (måske glemte) perlepladehjerte!\nKun fantasien sætter grænser for, hvad du kan kreere – og hvis du er heldig, venter der hæder og ære for din kreation!\nPilsnere og perler sørger vi for. Så vi mangler bare dit dejlige selskab!\nVi skal rigtig hygge os!\n*** PRAKTISK INFO ***\nDet er gratis at lave perleplader ❤\nHusk, at der er fællesspisning kl. 18, så hvis du vil spise med inden, så kom din billet her på Absalons hjemmeside


KULTUR OG UDDANNELSE. Temadepartement Struktur- og Samhørighedspolitik ANALYSE AF DEN AKADEMISKE KARRIERE OG ERHVERVSKARRIERE - PDF\nKULTUR OG UDDANNELSE. Temadepartement Struktur- og Samhørighedspolitik ANALYSE AF DEN AKADEMISKE KARRIERE OG ERHVERVSKARRIERE\nDownload "KULTUR OG UDDANNELSE. Temadepartement Struktur- og Samhørighedspolitik ANALYSE AF DEN AKADEMISKE KARRIERE OG ERHVERVSKARRIERE"\n1 UNDERSØGELSE Temadepartement Struktur- og Samhørighedspolitik ANALYSE AF DEN AKADEMISKE KARRIERE OG ERHVERVSKARRIERE FOR EUROPASKOLERNES DIMITTENDER SAMMENFATNING KULTUR OG UDDANNELSE 2008 DA\n3 Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker Temadepartement Struktur- og Samhørighedspolitik KULTUR OG UDDANNELSE ANALYSE AF DEN AKADEMISKE KARRIERE OG ERHVERVSKARRIERE FOR EUROPASKOLERNES DIMITTENDER SAMMENFATNING IP/B/CULT/IC/2007_073 13/10/2008 PE DA\n4 Denne undersøgelse er bestilt af Europa-Parlamentets Kultur- og Uddannelsesudvalg. Dokumentet er udgivet på følgende sprog: - original: EN. - oversættelser: DE, FR. Forfatter: Ansvarlig tjenestemand: van Dijk Management Consultants (Bruxelles) Liège universitet Constanze Itzel Temadepartement Struktur- og Samhørighedspolitik Europa-Parlamentet B-1047 Bruxelles Redaktionen er afsluttet i oktober Denne undersøgelse er tilgængelig på Internet-webstedet: Bruxelles, Europa-Parlamentet, Synspunkterne i dette dokument er alene forfatternes ansvar og gengiver ikke nødvendigvis Europa-Parlamentets officielle holdning. Eftertryk og oversættelse er tilladt med angivelse af kilde, dog ikke til kommercielle formål. Udgiveren skal orienteres på forhånd og tilsendes et eksemplar.\n5 Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker Temadepartement Struktur- og Samhørighedspolitik KULTUR OG UDDANNELSE ANALYSE AF DEN AKADEMISKE KARRIERE OG ERHVERVSKARRIERE FOR EUROPASKOLERNES DIMITTENDER SAMMENFATNING IP/B/CULT/IC/2007_073 PE DA\n7 Akademisk karriere og erhvervskarriere for Europaskolernes dimittender Sammenfatning Undersøgelsen af den akademiske karriere og erhvervskarriere for Europaskolernes dimittender, der fandt sted i perioden februar-september 2008, var primært baseret på svarene på en elektronisk rundspørge fra knap dimittender (helt nøjagtigt 2.987). Det skal bemærkes, at dette tal udgør ca. 8,5 % af det antal dimittender (ifølge vores bedste vurdering af dette antal), der har opnået bevis for den europæiske studentereksamen, siden systemet med Europaskoler blev oprettet for omkring 50 år siden. Denne procentdel kan virke meget lav, men i betragtning af at Europaskolerne ikke systematisk indsamler og ajourfører oplysninger om, hvor deres dimittender befinder sig, og kun har registreret forældrenes adresser (som heller ikke ajourføres, når først børnene har forladt Europaskolerne), kan den faktisk opfattes som værende ganske fornuftig. Blandt respondenterne er 53 % over 26 år og kan således forventes at have afsluttet deres akademiske uddannelse og indledt en erhvervskarriere. Ud af disse er ca. tre ud af 10 over 40 år og ca. en ud af 10 over 50 år, hvorved det kan konkluderes, at svarene omfatter et betydeligt antal dimittender, hvis erhvervskarriere kan opfattes som værende veletableret, selv om der uden tvivl er en skævhed i respondenterne til fordel for de yngste grupper. Svarenes repræsentativitet bekræftes ligeledes af antallet af respondenter i forhold til skolernes størrelse. 71 % af respondenterne dimitterede fra en "stor" skole i Bruxelles eller Luxembourg, mens 29 % dimitterede fra en af de andre "mindre" skoler, hvilket skal sammenholdes med den nuværende fordeling på henholdsvis 60 % og 40 %. Man skal dog ikke glemme, at de mindre skoler er de nyeste, så deres andel af antallet af dimittender skal være lavere end deres andel af den aktuelle skolebefolkning. Også begge køn er stort set ligeligt repræsenteret. 55 % af svarene kom fra kvindelige dimittender og 45 % fra mandlige dimittender, og disse tal skal sammenholdes med den nuværende fordeling på 51 % piger og 49 % drenge (så der er en lille, men acceptabel skævhed til fordel for de kvindelige respondenter). Når der ses bort fra respondenter med dobbelt statsborgerskab, er 49 % af respondenterne statsborgere i en af de oprindelige EU6- medlemsstater, 14 % er statsborgere i EU10-\_EU6-medlemsstater, og 26 % er statsborgere i de medlemsstater, der er kommet til senere. For så vidt angår dimittendernes modersmål, har 65 % af respondenterne et af Europaskolernes tre såkaldte arbejdssprog (engelsk, fransk og tysk) som modersmål, mens resten har et af de øvrige officielle sprog eller et ikke-eu27-sprog som modersmål (og 17 % erklærer, at de har mere end et modersmål). Endelig skal det nævnes, at 54 % af respondenterne udelukkende gik på en Europaskole, og at hele 81 % fulgte hele overbygningen (syv år) på en Europaskole, så det kan med rimelighed antages, at de kendte systemet godt nok til at deltage i undersøgelsen. Før vi går i detaljer med analysen af de modtagne svar, vil vi gerne belyse resultaterne af vores analyse af de vigtigste læseplaner i Europaskolesystemet med henblik på at understrege uddannelsessystemets styrker og svagheder, som de bedømmes ud fra disse officielle retningslinjer. Det kommer nok ikke som nogen overraskelse, at Europaskolerne lægger stor vægt på sprogundervisning, enten separat eller i forbindelse med integreret læring af indhold og sprog, f.eks. historie og geografi. Som det fremgik af analysen af de modtagne svar (se infra), synes denne undervisning at være et rigtig godt udgangspunkt for eleverne til en ofte international (eller interkulturel) akademisk karriere og/eller erhvervskarriere, selv om indholdet af læseplanerne i de fleste sprogklasser ikke falder ind under det, der på det seneste er blevet en standard inden for området, nemlig de fælles europæiske referencerammer for sprogundervisning og sprogindlæring. Ud over sprogundervisning ligger Europaskolerne også over gennemsnittet (sammenlignet med de nationale uddannelsessystemer i EU, som er blevet analyseret af Eurydice), for så vidt angår undervisning i naturvidenskabelige fag (biologi, kemi og fysik). Vi har uden tvivl som en følge heraf bemærket, at antallet af dimittender, som vælger videregående uddannelser inden for disse områder, ligger over det europæiske gennemsnit, især for piger. 1 PE\n8 Academic and professional careers of graduates of the European Schools Konsulenterne har endvidere analyseret de foranstaltninger, der iværksættes til fordel for elever med indlæringsvanskeligheder. Vigtigheden af disse foranstaltninger skal ses i lyset af, at Europaskolerne kun tilbyder en enkelt type undervisning (selv om eleverne kan vælge mellem en lang række valgmuligheder inden for denne undervisningstype), som ruster eleverne til en akademisk karriere, og ikke tilbyder nogen faglig eller kunstnerisk uddannelse. Med andre ord kan elever, som har svært ved at klare det tilbudte program, ikke bare skifte til en bedre egnet type undervisning inden for systemet. Det er derfor nødvendigt at forsøge at hjælpe dem med at overvinde deres indlæringsvanskeligheder så meget som muligt, især når disse vanskeligheder skyldes sproglige problemer (hvilket også understreger SWALS-foranstaltningernes vigtighed (foranstaltninger til fordel for elever uden egen sprogafdeling)). Det skal bemærkes, at støtteforanstaltningerne ikke er begrænset til disse tilfælde, men også omfatter mere generel støtteundervisning i forbindelse med forskellige indlæringsvanskeligheder samt foranstaltninger til integration af elever med særlige pædagogiske behov. På trods af disse foranstaltninger ligger antallet af elever, som går en klasse om, stadig en smule over det europæiske gennemsnit og berører ca. en ud af fire drenge og en ud af syv piger. Det er i denne forbindelse relevant at bemærke, at det ifølge respondenterne skyldes sprogundervisningen (som separat fag eller i forbindelse med integreret læring af indhold og sprog) i næsten lige så høj grad som undervisningen i naturvidenskabelige fag, at eleverne går en klasse om, eftersom det i begge tilfælde sker for ca. en ud af fire elever. Konsulenterne har endvidere forsøgt at opstille anbefalinger i et separat bilag, ikke så meget med henblik på at forbedre det nuværende system, der, som det også fremgår af svarene (se infra), kan opfattes som værende ganske succesfuldt, men snarere med henblik på at få de nationale uddannelsessystemer i EU til at overtage nogle af dets styrker. Men før vi går i detaljer, er det bedst at analysere svarene og se, i hvilken udstrækning de understøtter resultaterne af analysen af Europaskolernes program. Generelt ruster Europaskolerne deres dimittender rigtig godt til en akademisk karriere, eftersom 94 % af respondenterne indledte en sådan. Heraf opnåede otte ud af ni mindst en bachelorgrad eller tilsvarende. Det er endvidere værd at bemærke, at et stort antal dimittender (38 %) studerer på mere end en skole eller mere end et universitet, og at dette kun i få tilfælde (ca. et ud af tre) skyldes, at det ikke lykkes dem at få et bevis på den første skole eller det første universitet, de går på. I næsten 30 % af tilfældene ligger den første skole eller det første universitet derudover i et land, der hverken er deres oprindelsesland eller det land, de gik på en Europaskole i (i næsten det samme antal tilfælde, dvs. 29 %, er dette ensbetydende med, at det primære undervisningssprog ikke er deres modersmål med andre ord bekræftes den geografiske mobilitet af den sproglige fleksibilitet). Dette er i tilstrækkelig grad bevis for de akademiske dimittenders store mobilitet, som endvidere bekræftes af deres erhvervskarriere (se infra). Bemærk endvidere, at denne mobilitet ikke skyldes, at respondenterne fandt niveauet for modersmålsundervisningen for lavt til at indlede en akademisk karriere på det pågældende sprog. Alt efter sprog var kun mellem 1 % og 3 % af den opfattelse, at niveauet ikke var højt nok. Denne vurdering af, hvordan Europaskolerne ruster deres dimittender til de videregående uddannelser, bekræftes af, at mellem 80 % og 85 % af dimittenderne alt efter modersmål følte sig lige så godt eller endnu bedre rustet end deres medstuderende på skoler eller universiteter. Der er i øvrigt ikke nogen egentlig forskel på vurderingen hos dimittender fra store og små skoler. På den anden side skulle 86 % af dimittenderne bruge op til fire år på at få en bachelorgrad, og 84 % op til seks år på en kandidatgrad, hvilket antyder, at en del klasser er blevet gået om på de videregående uddannelser. PE\n9 Akademisk karriere og erhvervskarriere for Europaskolernes dimittender Andelen af dimittender, der valgte naturvidenskab som videregående uddannelse (20 %), er markant højere end det europæiske gennemsnit (11 %), og dette i endnu højere grad for piger end drenge. Ud over sprogundervisningens åbenlyse betydning lægges der i Europaskolesystemet endvidere stor vægt på undervisningen i naturvidenskabelige fag, hvilket uden tvivl har påvirket dette valg. Den statistiske analyse bekræfter, at der absolut er en forbindelse mellem valget af naturvidenskabelige fag som valgfag på overbygningen og valget af naturvidenskabelige fag på de videregående uddannelser. I lyset af naturvidenskabens betydning i vores samfund kan dette aspekt af Europaskolesystemet betegnet som værende gunstigt. Analysen af de samfundsøkonomiske sektorer, inden for hvilke dimittenderne indleder deres erhvervskarriere, viser, at Europaskolesystemet sammen med den videregående uddannelse åbner op for en lang række jobmuligheder. Det er værd at bemærke, at 65 % af de mandlige og 55 % af de kvindelige dimittender betegner deres arbejdsmiljø i starten af deres karriere som internationalt, og disse tal stiger endda en smule på senere karrieretrin. Det er måske også værd at lægge mærke til, at kun 7 % indleder karrieren i en af de europæiske institutioner, på trods af at 68 % af dimittendernes familier hører til den såkaldte kategori I 1. Hvis man ser nærmere på anvendelsen af sprog i starten af erhvervskarrieren, kommer det ikke som nogen overraskelse, at 51 % af dimittenderne med engelsk som modersmål også primært anvender engelsk som kommunikationssprog i deres arbejdsmiljø. Dette er kun tilfældet for 38 % af det samlede antal dimittender med andre modersmål (dvs. 38 % af de elever, der har et andet modersmål end engelsk, anvender hyppigst deres eget modersmål i deres arbejdsmiljø), men dette gennemsnit skjuler store forskelle, som konsulenterne ikke har fundet nogen forklaring på. For de græske dimittender gælder dette kun 24 %, mens det for de portugisiske dimittender er næsten det dobbelte, nemlig 47 %. For de tyske dimittender, hvis sprog er et af Europaskolernes tre arbejdssprog, gælder det 32 %, hvilket er lavere end for f.eks. de nederlandske dimittender med 36 %. Disse tal stemmer i øvrigt overens med valget af sprog på de videregående uddannelser. Her kommer det igen ikke som nogen overraskelse, at 86 % af de studerende med engelsk som modersmål studerer på skoler eller universiteter på dette sprog, mens kun 62 % af de tysktalende dimittender tager en videregående uddannelse på tysk, hvilket er lavere end f.eks. de nederlandske dimittender, hvor tallet er 71 %. Familiernes sociale baggrund er ganske enestående, da 82 % af respondenterne kommer fra familier, hvor mindst en af forældrene har en bachelorgrad eller en endnu højere uddannelse. Dette er mellem fire og fem gange over det europæiske gennemsnit. Ikke desto mindre mente kun 47 % af respondenterne, at deres sociale baggrund har haft "afgørende betydning" for deres akademiske karriere, men når også de respondenter, der mente, at den har haft "nogen betydning" medregnes, stiger tallet til 82 %. Og selv om det er vanskeligt at sammenligne forældrenes jobniveauer, kan det med rimelighed fastsættes, at i ca. 55 % af tilfældene har en af forældrene et job på - eller som kan sammenlignes med - niveau A ( * ) eller B ( * ) i de europæiske institutioner. De af respondenterne anførte grunde til, at deres forældre sendte dem på Europaskole, er ligeledes blevet analyseret. Eftersom 68 % af eleverne kommer fra en kategori I-familie, var dette naturligvis den hyppigst anførte grund, efterfulgt af Europaskolernes multikulturelle karakter, det forhold, at de tilbyder modersmålsundervisning, undervisningens gode overordnede kvalitet, og på femtepladsen kom så den europæiske studentereksamen (som blev nævnt to gange færre end den væsentligste grund, altså kategori I. De øvrige grunde blev nævnt endnu færre gange). Analysen af grundene til, at eleverne gik ud af skolen, viser, at det stort set aldrig anføres, at 1 Elever, som mindst har en forælder, der arbejder for en europæisk institution. 3 PE\n10 Academic and professional careers of graduates of the European Schools Europaskolesystemets undervisning er for dårlig. Tværtimod opfattes undervisningsniveauet (og især de punkter, hvor systemet vil have gode elever, dvs. sprog og naturvidenskabelige fag) som værende for højt for nogle elever, og da de svagere selv om de kan få støtteundervisning ikke har noget egentligt alternativ til at gå klasserne om, kan resultatet i sidste ende være, at de forlader systemet og fortsætter i et bedre egnet uddannelsessystem. Det er dog interessant at bemærke, at den hyppigst nævnte grund er, at forældrene (i praksis næsten udelukkende britiske statsborgere) sender deres børn på kostskole i deres hjemland, men det ser ud til, at dette har meget lidt eller slet ikke har noget at gøre med kvaliteten af Europaskolesystemet som sådan. Alt i alt er dimittenderne yderst tilfredse med kvaliteten af den undervisning, de modtog på en Europaskole, og kun 3 % af respondenterne oplyser, at de ikke vil sende deres egne børn på Europaskole, og at de ikke vil anbefale andre at gøre det. Andelen af dimittender, som fortsat har et positivt billede af deres ophold på en Europaskole (og som uden tvivl vil sende deres egne børn på Europaskole, hvis de får mulighed for det, eller som vil anbefale deres venner og familie at gøre det), svinger mellem 68 % og 74 % alt efter skolens størrelse (de store skoler har den højeste andel) og mellem 71 % og 74 % alt efter respondenternes køn (drengene har den højeste andel), hvor gennemsnittet ligger på 72 %. Endelig vedrørte det sidste analyserede emne dimittendernes kontakt med hinanden. Som det allerede er blevet nævnt, gjorde Europaskolerne selv tidligere kun meget lidt for at holde styr på deres dimittender, så det var interessant at se, om de holdt kontakten med hinanden på eget initiativ. Den arbejdsmæssige kontakt synes ikke at være særlig vigtig. Kun 11 % af respondenterne bekræfter, at de regelmæssigt er i kontakt med andre elever af arbejdsmæssige grunde, og dette tal skal ses i lyset af, at 7 % af respondenterne arbejder for en europæisk institution, hvor der er en del større chance for at møde gamle skolekammerater end i andre arbejdsmiljøer. Det skal dog bemærkes, at denne procentsats ikke i væsentlig grad hænger sammen med respondenternes alder, som til gengæld er afgørende, når man ser på elevernes kontakt med hinanden af sociale grunde. Her er den gennemsnitlige procentsats langt højere, idet 64 % af respondenterne oplyser, at de regelmæssigt har social kontakt med gamle skolekammerater, og denne sats ligger endda på hele 79 % lige efter endt skolegang (til og med 20 år) og ligger stadig på 68 % til og med 25 år, hvorefter den gradvist falder til ca. 50 %. Ud fra dette ser det ud til, at grundlaget for arbejdsmæssig kontakt kun i begrænset grad skabes på gymnasiet og sikkert i højere grad skabes på de videregående uddannelser og i forbindelse med selve erhvervskarrieren. Konsulenterne mener, at ovenstående oplysninger besvarer de spørgsmål, der blev stillet, eller med andre ord belyser de emner, der skulle undersøges i henhold til specifikationerne i undersøgelsens udbudsmateriale. Det er naturligvis ikke ualmindeligt, at svar på specifikke spørgsmål rejser nye spørgsmål, der enten kan besvares ud fra de allerede indsamlede oplysninger, kræver yderligere undersøgelser, eller som kan danne grundlag for en form for intellektuelt fornuftige formodninger. I lyset af de positive konklusioner vedrørende kvaliteten af Europaskolernes programmer og de muligheder, de bevisligt giver dimittenderne med hensyn til deres akademiske karriere og erhvervskarriere, rejser der sig to væsentlige spørgsmål. For det første: Hvad er det helt nøjagtigt for nogle aspekter eller begreber, der er specifikke for Europaskolesystemet, og som kan betegnes som værende systemets styrker? Og for det andet: Kan det ud fra et pædagogisk eller organisatorisk synspunkt 2 anbefales at "eksportere" dem til de nationale uddannelsessystemer? 2 Bemӕrk, at nogle af om ikke alle de specifikke elementer, der er med til at underbygge Europaskolesystemets styrker, kan vӕre forbundet med store omkostninger på grund af de ekstra ressourcer, de krӕver. Da de finansielle aspekter ikke er omfattet af denne analyse, tog konsulenterne ikke de finansielle elementer i betragtning under opstillingen af deres overvejelser. PE\n11 Akademisk karriere og erhvervskarriere for Europaskolernes dimittender Konsulenterne er bekendt med de drøftelser, der for øjeblikket finder sted om dette emne, og mener, at følgende elementer eventuelt kan tages i betragtning i den beslutningstagningsproces, aktørerne for øjeblikket er i gang med: 1) Den europæiske studentereksamen baner naturligvis vejen for dimittenderne til skoler og universiteter i et EU-land efter eget valg, og som det fremgår af tallene, bruger 94 % af dimittenderne rent faktisk deres studentereksamen til at komme i gang med en videregående uddannelse. Størstedelen bruger endvidere studentereksamenens internationale dimension, eftersom 62 % af dimittenderne går på en skole eller et universitet i et land, der ikke er deres oprindelsesland. Den første procentsats (94 %) må ikke kun tilskrives den europæiske studentereksamen. Som det fremgår af undersøgelsen, har 82 % af dimittenderne en familiær baggrund, hvor mindst en af de to forældre har bestået en videregående uddannelse, og dette svarer nok ikke tilfældigt også til den andel af dimittenderne, der mener, at deres sociale baggrund har haft "nogen betydning" eller "afgørende betydning" for deres akademiske karriere. Den anden procentsats (62 %) hænger naturligvis sammen med den europæiske studentereksamen, men dette dokument letter kun adgangen til skoler og universiteter i et hvilket som helst land i EU, men garanterer ikke som sådan, at indehaverne klarer sig godt på disse skoler og universiteter, da dette i langt højere grad afhænger af undervisningens kvalitet og kendskabet til det sprog, der undervises på på den videregående uddannelse, end af den europæiske studentereksamen som sådan. Det betyder, at det at eksportere konceptet med den europæiske studentereksamen til de nationale uddannelsessystemer i EU uden på samme tid at sikre, at undervisningen i fremmedsprog foregår på et tilstrækkeligt højt niveau, ikke nødvendigvis giver det ønskede resultat. 2) Som det fremgår af 1), kan det ikke understreges nok, at den høje kvalitet af undervisningen i fremmedsprog er af afgørende betydning. Det er allerede blevet gentaget i mange rapporter, at en af grundene til, at Europaskolerne klarer sig så godt i denne forbindelse ud over det store antal undervisningsperioder, der er afsat til fremmedsprog i Europaskolernes program, og det forhold, at undervisningen i et andet sprog allerede starter i en tidlig alder er, at der i systemet bruges indfødte lærere, ikke kun i de egentlige sprogtimer, men også når der bruges fremmedsprog i forbindelse med integreret læring af sprog og indhold (f.eks. historie eller geografi). Også her bør man se på, om det at eksportere konceptet med indfødte lærere og/eller integreret læring af sprog og indhold som sådan til de nationale uddannelsessystemer i EU vil give de samme resultater. Man skal jo ikke glemme, at det forhold, at eleverne på Europaskolerne rent faktisk er nødt til at bruge det/de fremmedsprog, de lærer, i hverdagen og til at kommunikere med deres skolekammerater, i vid udstrækning forbedrer deres kendskab til og brug af sproget/sprogene ("immediate pertinence" (øjeblikkelig relevans) ifølge Beatens Beardsmore). Dette flersprogede og multikulturelle miljø til og med gymnasiet er stadig en af Europaskolernes særlige kendetegn, som det kan være vanskeligt at genskabe i de nationale uddannelsessystemer, som i lyset af at flere og flere børn fra fremmede kulturer går i deres skoler primært synes at fokusere på hurtigt at lære børnene undervisningssproget og derfor ikke udnytter de muligheder, denne sproglige mangfoldighed tilbyder 3. En anbefaling om at gennemføre ændringer i de nationale uddannelsessystemer med henblik på at indføre fremmedsprog i en tidlig alder ville naturligvis kræve mange flere supplerende analyser end dem, man kan forvente i den undersøgelse, konsulenterne her har foretaget. 3 I henhold til en ny meddelelse fra Kommissionen findes der desuden "uudnyttede sproglige ressourcer i vores samfund: Forskellige modersmål og andre sprog, der tales hjemme eller i lokal- og nærmiljøer, bør værdsættes i højere grad" (Kommissionen, 2008, s. 6). 5 PE\n12 Academic and professional careers of graduates of the European Schools 3) Et af Europaskolesystemets mål er ikke blot at ruste eleverne til en vellykket akademisk karriere (og erhvervskarriere), men også at gøre dem til gode europæiske borgere, som bl.a. udviser åbenhed og respekt over for andre kulturer. Det er konceptet "Europatimer" (i grundskolen) blevet indført for at fremme. Også her kan man spørge, om konceptet kan eksporteres til de nationale uddannelsessystemer. For at en sådan type timer virkelig skal være vellykkede, skal skolen naturligvis have et multikulturelt tilsnit, som børnene oplever hver dag, med henblik på at gøre begreberne åbenhed og respekt til praktiske og ikke blot teoretiske størrelser. Det synes imidlertid at være hensigtsmæssigt at udstyre lærerne i nationale uddannelsessystemer, der er mindre multikulturelle end Europaskolesystemet, med didaktiske hjælpemidler, som hjælper dem med aktiviteter i lighed med dem, der finder sted i Europatimerne. 4) Endelig har undersøgelsen vist, at der findes statistisk bevis for, at der er en forbindelse mellem den betydning, Europaskolesystemet tillægger undervisningen i naturvidenskabelige fag (et solidt udgangspunkt for alle, som eventuelt efterfølgende kan følges op af en specialisering for de mest interesserede elever), og dimittendernes valg af en videregående uddannelse inden for dette område. Idet dette må opfattes som værende gavnligt for vores samfunds fremtid, kan dette aspekt kaste lys over de nationale uddannelsessystemers aktørers overvejelser, når de sammensætter deres læseplaner. PE


Venstre: Der bliver brugt »voldsomme beløb« på konsulenter\nNyheder Skrevet af BNB | 03.07.13 | 13:56\n»Der er nogle voldsomme beløb, der bliver brugt på det her område, og jeg kan simpelthen ikke forstå, at man ikke kan gøre det noget billigere,« siger fungerende politisk ordfører for Venstre, Inger Støjberg (V).\nStaten brugte i gennemsnit private IT- og managementkonsulenter for 3,8 milliarder kroner om året i 2011 og 2012, hvilket er 400 millioner kroner højere end i 2010, hvor Rigsrevisionen ellers kritiserede forbruget og kaldte det »ikke tilfredsstillende«.\nRegeringen har tidligere haft fokus på de dyre konsulenter. I S og SFs fællesudspil Fair Løsning 2020, der blev lagt frem i maj 2011 inden folketingsvalget, pegede de to partier på, at der var penge at hente på at begrænse statens konsulentforbrug.\nI udspillet hed det, at man kunne spare en milliard kroner på området:\n»Staten bruger årligt cirka fire milliarder kroner på køb af ekstern konsulentbistand. I flere tilfælde er det velbegrundet – men omfanget er så stort, at det bør begrænses.«\nIfølge Inger Støjberg vidste Venstre godt dengang, at ambitionen i udspillet var højt sat.\n»Dengang sagde man meget kvikt og frisk, at man ville spare en milliard på det her område. Det advarede vi mod, for en milliard er rigtig mange penge. Men vi fik at vide, at vi godt kunne lægge alle bekymringer til side, for var man bare socialdemokrat, SFer eller radikal, så skulle man nok finde den milliardbesparelse. Det har så vist sig noget sværere end forventet, og det kan jeg sådan set godt forstå,« siger Inger Støjberg.\n»Jeg er ikke i tvivl om, at der godt kan spares penge på det her område, men jeg er heller ikke i tvivl om, at det ikke er så nemt endda,« siger hun.\nSelvom forbruget er steget siden 2010, så har det under den tidligere regeringen været endnu højere, hvilket Støjberg da heller ikke benægter.\n»Jeg anerkender fuldstændigt, at vi også brugte rigtig mange penge på det her område, da vi var i regering. Og det var også noget, vi dengang så på med stor alvor, ligesom vi gør nu, og derfor er vi selvfølgelig også med på at hjælpe regeringen,« siger Inger Støjberg.\nVenstre mener, at finansminister Bjarne Corydon bør svare på, hvorfor forbruget er steget. Ifølge Inger Støjberg bør regeringen ligeledes se på de anbefalinger omkring konsulenter, som Rigsrevisionen kom med i 2010.


Kursusmateriale for. havne- og lokalstyrmænd. i Københavns Roklub - PDF\nDownload "Kursusmateriale for. havne- og lokalstyrmænd. i Københavns Roklub"\n1 Kursusmateriale for havne- og lokalstyrmænd i Københavns Roklub Senest revideret 20. marts 2014 af Tora Jorn\n2 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 2 af 33 1 Indholdsfortegnelse 1 Indholdsfortegnelse Den gode roer i KR Styrmandsretten Tildeling Ansvar Søvejsregler Grundregler Vigeregler Manøvresignaler Lyssignaler Farvandsafmærkninger Sikker roning Sikkerhed til søs Manøvrering Roning i åbent vand Vinterroning Dykkere i farvandet Bådhåndtering Roning i Københavns Havn Bilag Bilag: Kommandoer Bilag: Bådens opbygning Bilag: Tovværkslære Bilag: Løfteregler Bilag: Få mere information... 33\n3 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 3 af 33 2 Den gode roer i KR Uanset hvilke ro-rettigheder man erhvervet sig, har man altid ansvar for at være en god KR roer, og det glade budskab må man gerne udbrede. En god roer passer på klubben, materiellet og medroerne. Da alt i KR er baseret på frivilligt arbejde, bør man hjælpe til, uanset om det er madlavning, vinterklargøring af både, instruktionsweekender, festarrangering eller hvad det kunne være. En tommelfingerregel er, at man ved hver 6 spisning bør hjælpe med at lave maden, og man mindst bør deltage i 2 bådklargøringer om vinteren. Opdager man noget, der ikke er optimalt eller decideret sikkerhedsmæssig risiko, som folk der f.eks. bruger redningsveste til hynder, bør man handle. Vi er en stor klub med en masse arrangementer, og en presset økonomi, så ting der bringer penge i KRs kasse, bør man støtte op om. 3 Styrmandsretten Alle roere, som får tildelt en styrmandsret, må lede en robåd med mandskab på spændende og forskelligartede roture. Men det er vigtigt at være klar over, at man med styrmandsretten også påtager sig ansvar og pligter. I dette kursusmateriale vil de dele af styrmandens ansvar og pligter, som er nødvendig viden for en havnestyrmand i Københavns Roklub blive gennemgået. I Københavns Roklub er styrmandsretten opdelt i fire kategorier: mini-havnestyrmand havnestyrmand lokalstyrmand langtursstyrmand. De hænger sammen med retten til at lede en robåd med mandskab i afgrænsede rofarvande: Københavns Havn, lokalfarvandet omkring Københavns Havn samt langtursfarvandet. I kapronings-øjemed kan der tildeles en særlig mini-styrmandsret til træningsture mellem Slusen og Langebro. Mini-havnestyrmand Mini-havnestyrmandsretten kan tildeles roere, som har et særligt robehov fx træning i forbindelse med SPP kaproning. Som mini-havnestyrmand må du lede en robåd på træningsture i farvandet mellem Slusen og Langebro inkl. Tømmergraven og Frederiksholmsløbet (500-meter-løbet). Mini-havnestyrmænd må ikke have roere med i båden, som har roet mindre end 100 km. Krav og kvalifikationer for at blive mini-havnestyrmand: du skal have roet mindst 100 km du skal have godt kendskab til mini-havnestyrmandsområdet tilfredsstillende og godkendt deltagelse på mini-havnestyrmandsteorikursus du skal i praksis have vist, at du kan lægge en robåd til. Centrale områder, du skal have kendskab til: styrmandens ansvar og pligter grundliggende søvejs- og vigeregler, tillægning rofarvandets beskaffenhed og afmærkninger bådhåndtering.\n4 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 4 af 33 Kontaktperson og ansvarlig for tildeling af mini-havnestyrmandsretten (2012): Kenny Andersen Havnestyrmand Som havnestyrmand må du lede en robåd inden for Københavns Havn, dvs. roning mellem Slusen og Kronløbet. Væsentlige havneområder er: Trekroner, Frihavnen, Langelinie Lystbådehavn, Holmen, Frederiksholms og Christianshavns kanaler, Teglværkshavnen (Nokia) og Slusen. Krav og kvalifikationer for at blive havnestyrmand: Du har været medlem af KR i 1 år, og du skal som minimum have 200 ro-kilometer i Københavns Havn bag dig fordelt over en periode på mindst 3 måneder. Tilfredsstillende og godkendt deltagelse på havnestyrmandsteorikursus samt bestået teoriprøve. Du har været igennem mindst 2 praktiske prøver /instruktionsture med en instruktør i hele Københavns havn, hvor du har ageret styrmand, og hvor alle væsentlige dele af havnen er blevet gennemgået. Sørg for at bede instruktøren om tilbagemelding under og efter turen, så du har noget at arbejde med. Vigtigt at få indøvet tillægning til mole/anløbsbro i KR. De praktiske prøver skal gennemføres sammen med og godkendes af en af KR s roinstruktører. Kender kommandoerne og udviser god ro-adfærd. Centrale emner til de teoretisk og praktiske prøver: Styrmandsretten, herunder styrmandens ansvar og pligter Sikkerhed til søs Søvejsregler Manøvrering og bådhåndtering Københavns Havn, herunder rofarvandet og særlige afmærkninger. Tilfredsstillende ro adfærd Instruktører udpeges af KRs motionschef og er orienteret om forløbet vdr. instruktionsture. Nye medlemmer fra andre klubber med langtursstyrmandsrettighed skal læse havnestyrmandsmaterialet og ud på en tur i havnen med erfarne roer med henblik på at lære havnen at kende. Det er især kendskabet til de lavvandede områder, som er vigtige. Kontaktpersoner og ansvarlige for tildeling af havnestyrmandsretten: Tora Jorn, Vibeke Skousen, Aase Johansen og Ole Højstrøm. Lokalstyrmand Som lokalstyrmand må du lede en robåd på ture i Københavns Roklubs lokalfarvand. Vores lokale også kaldet det daglige rofarvand dækker hele Københavns Havn samt ture mod: Nord: Fra Lynetteløbet og op til Tårbæk v. Lyngby Dame Roklub Øst: Fra Lynetteløbet og sydpå ud til Dragør Roklub Syd: Gennem slusen og ud til Kalvebod Bro (motorvejsbroen mellem Sjælland og Amager) Væsentlige områder i lokalfarvandet, som du skal kende er: Svanemøllehavnen, området ved Hellerup Havn, Skovshoved Havn, området ud for Knud Rasmussen, Tårbæk v. Lyngby Dame Roklub, Margretheholms Havn, Prøvestenen, Amager Strandpark, Kastrup Gl. Lystbådehavn, området ved Dragør Roklub, Hvidovre Havn og området ud til Kalvebod Bro. Krav og kvalifikationer for at blive lokalstyrmand: du skal være tildelt havnestyrmandsretten\n5 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 5 af 33 du skal som minimum have været medlem af KR i 12 måneder du skal have mindst 500 ro-kilometer bag dig, og heraf mindst 150 ro-kilometer i Københavns Roklubs lokalfarvand. du skal have gennemgået alle væsentlige dele af lokalfarvandet på praktiske roture sammen med langtursstyrmænd eller erfarne lokalstyrmænd, som efterfølgende skal sige god for, at du kender til områderne. du skal bestå en teoretisk lokalstyrmandsprøve, hvor der er særlig fokus på de dele af havnestyrmandsteorien, der har særlig relevans roning i åbent farvand, herunder sikkerhed, vejrforhold, søvejsregler, manøvrering mv. Der er ikke mere teoretisk undervisning i lokalstyrmandsret end dette materiale indeholder. Lokalstyrmandsretten er betingelse for deltagelse i DfFRs Langtursstyrmandskursus. Kontaktpersoner og ansvarlige for tildeling af lokalstyrmandsretten: Tora Jorn og Vibeke Skousen Langtursstyrmand Som langtursstyrmand må du lede en robåd i alle verdens farvande. Krav og kvalifikationer for at blive langtursstyrmand: du skal være tildelt lokalstyrmandsretten du skal have deltaget i flere langture og weekendture du skal som minimum have arrangeret en langtur du skal indstilles til at måtte deltage i DfFRs langtursstyrmandskursus af KR Langtursrochefen du skal have bestået et langtursstyrmandskursus afholdt efter DfFRs retningslinjer. Kontaktperson: Langtursrochef Ole Højstrøm. 3.1 Tildeling Mini-havnestyrmandsretten, havnestyrmandsretten og lokalstyrmandsretten kan tildeles de medlemmer af KR, som de respektive kontaktpersoner vurderer lever op til de nødvendige krav og kvalifikationer, herunder at de består både de praktiske og de teoretiske prøver. Det er KR s bestyrelse, som tildeler langtursstyrmandsretten efter indstilling fra Langtursrochefen. 3.2 Ansvar Styrmanden er over for KR s bestyrelse ansvarlig for, at roningen foregår i god ro og orden efter gældende roreglement og søfartslove. En styrmand på en robåd har retsligt det samme ansvar, som kaptajnen på en færge. Det påhviler bl.a. styrmanden før roturen at: afstemme mandskabets forventninger til turen sikre sig, at alle roerne er kvalificerede til at ro den aftalte tur. Nye roere skal som minimum have deltaget på et rokursus. skrive både ud, dvs. roturen altid bliver indført i roprotokollen før turen. Derved overtager styrmanden ansvaret for båd og mandskab være orienteret om aktuelle vejrforhold være fortrolig med søvejsregler og styreteknik bådene benyttes i den rækkefølge, der er angivet fx. kan kaproningsbåde være reserverede kende reglerne for farvandet (evt. medbringe søkort). der ikke medtages passager o. lign (gælder bla børn og hunde). En robåd er til roere.\n6 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 6 af 33 der indenfor havneområdet altid medbringes: (1) svømmeveste, der passer til mandskabet, (2) øsekar, (3) stander, (4) to fendere og (5) bådshage. Ved aften/natteroning skal medbringes (6) lygte med hvidt lys, der er synligt 360 grader. der udenfor havneområdet yderligere medbringes: (7) orange redningsveste (erstatter svømmeveste), (8) langtursflag og (9) mobiltelefon medbringe redningsveste, hvis vandet er under 10 C. vand, solskærm og snacks kan betragtes som sikkerhedsudstyr. Det er ikke nemt at ro, hvis en roer bliver træt, går sukkerkold eller får solstik. Det påhviler bl.a. styrmanden under roturen at: være opmærksom på, hvor erfarne alle medroere er og lede turen ud fra den svageste roers formåen, dvs også afslutte turen tidligere, hvis det skulle blive nødvendigt. være i stand til at give de rigtige kommandoer på de rigtige tidspunkter sikre sig, at der ikke hersker tvivl om hvem, der er turens leder tage hensyn til havnens trafik både lyst og erhverv. være opmærksom på vind og vejr sørge for at stemningen i båden er god eller i hvert fald acceptabel. Dys den hektiske stemning ned, hvis det skulle være sådan. Råben og kritik i pressede situationer har faktisk aldrig en god virkning. Og sikkerheden bliver heller ikke bedre af det. Tag snakken efter turen. Det påhviler bl.a. styrmanden efter roturen at: båden rengøres (saltvand, olie og alger vaskes af) og sætte på rette plads i bådhallen båden skrives ind, dvs. roturen indskrives i roprotokollen. alle defekter og mangler skrives ind i skaderapport/ankeprotokollen. afrunde turen. Dette er vigtigt! Spørg dine medroere, hvad de har syntes om turen, og om der var situationer eller oplevelser, som de vil dele deres mening om, har de spørgsmål til teknik eller havneregler? Det er alfa og omega, at vi skilles efter en tur med en god fornemmelse, også selvom den har været hård. Ting der får lov at ulme vokser hurtigt ud af proportioner. I det hele taget sørg for at give ros, kritik, tips og tricks, hvis du synes, du har noget fornuftigt at byde på. Takt og tone i bådhallen De gode ro-oplevelser kommer også af velholdte både og materiel. Vi er alle med til at sikre, at det holdes i orden i bådhallen. Det er enkelt, for hver ting har sin plads, og man skal bare lægge tingene tilbage på plads efter endt rotur. Husk, at der kun er andre roere, som dig selv til at rydde op, hvis du ikke lige får lagt tingene ordentligt på plads efter dig. Hver-ting-sin-plads 4-årers både skal sættes på bredere bådvogne, der er tilegnet dem (GKR, Langebro, Marriott). Vognene er markeret med 2 striber grønt tape ved bådvognens baghjul. Aage har sin helt egen bådvogn. Har du været ude i en 2-årers, skal du altid løfte den op på en hylde, hvis der er ledige hylder. Følgende både skal hovedsageligt placeres på hylde: Ernst, Dumex, Hammergården, Djævleøen, Peberholm og Supermarco3, fordi de vejer mindst. Svømme og redningsvestene hænges op på bøjler efter brug. Fendere og øsekar placeres i de dertil indrettede kasser. Karklude hænges op til tørre. Standere, flag og lygter stilles i de særlige holdere.\n7 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 7 af 33 4 Søvejsregler 4.1 Grundregler De internationale søvejsregler dikterer, hvordan trafikanterne på farvandene skal forholde sig til hinanden. De har et formål: At undgå sammenstød til søs. De gælder for alle skibe og både - lige fra den store coaster, HT-bussen og færgen og til den lille jolle, kajakken og robåden. Som styrmand har du ansvaret for, at søvejsreglerne bliver overholdt, så båden ikke støder sammen med andre fartøjer, og mandskabet kommer til skade. Som styrmand skal du holde udkig. Du skal bruge øjne, ører og alle hjælpemidler til at holde dig orienteret om den omgivende søtrafik for at undgå sammenstød. Du skal altid holde en sikker fart og ikke ro hurtigere end, at du altid kan nå at reagere og undgå sammenstød. Hvad der er sikker fart afhænger bl.a. af trafiktætheden, herunder de andre fartøjers størrelse, fart og kurs farvandets/ kanalens bredde vind og strømforhold For at undgå sammenstød har du to muligheder; sænke eller hæve farten ændre kurs (den, der kan gå af vejen, skal gå af vejen). Det er meget vigtigt at holde en klar kurs ud og undgå slingrekurs og pludselige kursskift. Brug altid din sunde fornuft og anvend alle søvejsregler i overensstemmelse med godt sømandsskab : Regel 2 - ansvarsreglen. Søvejsreglerne, der er udgivet på foranledning af Søfartsstyrelsen, er at betragte som havets færdselsregler. Den vigtigste af disse er regel 2, også kaldet ansvarsreglen. Den lyder som følger: a. Intet i disse regler skal frigøre noget skib, dets reder, fører eller mandskab, for følgerne af nogen forsømmelse med at overholde disse regler eller for forsømmelse af nogen forsigtighedsregel, som almindeligt sømandsskab eller tilfældets særegne omstændigheder måtte tilsige. b. Ved fortolkningen og overholdelsen af disse regler skal der tages behørigt hensyn til alle farer ved sejladsen og for sammenstød samt til enhver særlig omstændighed - herunder de pågældende skibes begrænsede manøvremuligheder - der måtte gøre en afvigelse fra disse regler nødvendig for at undgå overhængende fare. Forklaring: Det er ikke muligt at lave regler, der tager højde for enhver tænkelig situation. Man kan altså ikke sige sig fri for ansvar under henvisning til, at: Sådan står der i reglerne! Det man især skal lægge mærke til i regel 2, er udtrykket almindeligt sømandsskab. Det betyder, at man skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå enhver fare, også selvom der ikke er nogen bestemt regel at henvise til. I visse tilfælde kan det endda være nødvendigt at handle på tværs af reglerne for at afværge en overhængende fare. 4.2 Vigeregler Som hovedregel gælder: Den stærkere viger for den svagere Den stærkere er defineret på den måde, at den, der nemmest manøvrerer, viger for den svagere.\n8 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 8 af 33 som grundregel viger man ved at dreje mod styrbord den båd, der har vigepligt, skal klart og tydeligt markere, at båden har forstået sin vigepligt den båd, der IKKE skal vige, skal klart og tydeligt holde hastighed og kurs. den båd, der overhaler, går af vejen for den, der overhales. Hold kurs og fart når du bliver overhalet lyst viger for erhverv, dvs. roere viger for fartøjer, der har søen som arbejdsplads (Fiskefartøjer, anlægs- og uddybningsfartøjer mm.) robåde må ikke vanskeliggøre passage for et maskindrevet skib, der følger en trafikrute. Det gælder især for havnebusser, havnerundfarter og færger maskindrevne skibe skal vige for sejlskibe. Robåde er ikke direkte nævnt i vigereglerne, men hovedprincippet er, at den stærkeste viger for den svageste så derfor: Alle (både motordrevne- og sejlførende skibe samt surfere) skal vige for robåde, men regn ikke med det! Det er ligesom at cykle: Det er livsvigtigt at give tegn og vise, hvor du er på vej hen! Hvis du overhaler, trækker du ud og her er det vigtigt at den cyklist, som overhales, holder kursen. På samme måde når du i robåden møder en stærkere: Du kan holde på din ret, men som roer er du altid den svageste trafikant. I Søfartsstyrelsens hæfte om Søvejsreglerne står der: Fartøjer under roning er ikke direkte omtalt i vigereglerne. Grunden hertil er nok, at begrebet tilfældets særegne omstændigheder for ofte vil spille ind, hvor en robåd møder et andet fartøj. Når vigereglernes hovedprincip om, at den stærkeste viger for den svagere anvendes på robåde, betyder det, at alle i overensstemmelse med godt sømandskab skal gå af vejen for robåde. Robåde bør dog i egen interesse så vidt muligt holde sig uden for sejlruter og løb, hvor andre skibe sejler. For når sejlskibe og robåde mødes på vandet, vil der omvendt være en række tilfælde, hvor man med rette kan sige, at forholdet ændres, så at sejlskibet bliver den svagere part. For eksempel i vindstille eller i meget svag vind, hvor sejlskibets manøvremuligheder er meget dårligere end robådens. Eller i havne og smalle passager, hvor sejlbådens muligheder for at vige kan være meget begrænsede pga. pladsen. Der er også fortsat en del mindre sejlbåde, som ikke har en motor. Omvendt må en sejlbåd med motor forventes at anvende denne, når forholdene for manøvrering i en havn er begrænset, eller der er tale om større. Men grundlæggende er det vigtigt for føreren af et sejlskib at iagttage, at sejlskibet anses for den stærke part i forhold til fartøjer under roning, og således normalt har vigepligten. I figurerne er vist, hvordan vigereglerne er til søs. Pilen betyder vindens retning. Bagbord viger for styrbord. Gælder sejlbåde. Luv viger for læ\n9 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 9 af 33 Motor viger for sejl Indhentende skib viger altid Modgående viger til styrbord Vigepligt for skib om styrbord 4.3 Manøvresignaler Alle større skibe benytter manøvresignaler, som vist nedenfor: En kort tone: Skibet drejer til styrbord To korte toner: Skibet drejer til bagbord Tre korte toner: Skibets maskine går bak Fem korte toner: Jeg forstår ikke din hensigt En lang tone: Opmærksomhed fx i krumme løb, hvor et modgående skib ikke vil kunne ses. For robåde, som ikke benytter disse manøvresignaler, gælder det, at intentionen med en manøvre skal gøres så klar og tydelig som muligt Lyssignaler Alle større både skal fra solnedgang til solopgang føre lys. I hele KRs lokalfarvand skal robåde efter mørkets frembrud føre et permanent hvidt lys, der er synligt 360º, dvs hele vejen rundt. Bemærk: Når lysene på broerne (Langebro og Knippelsbro) er tændt (broklapperne er oppe), betyder det, at et skib skal til at passere. Mens lysene er tændt, må man ikke ro under broen. Dette gælder dog ikke sidefagene på Langebro. Der er ligeledes tilladt at ro gennem Bryggebroens sidefag, når broen er svinget til side, og et skib er ved at passere.\n10 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 10 af Farvandsafmærkninger Der er tre typer af farvandsafmærkninger, som er vigtige for os: Sideafmærkninger, specialafmærkninger og kompasafmærkninger. Figurerne i toppen er forskellige for at kunne ses i mørke. Sideafmærkninger Bruges til at angive, hvor sejlrenden er. Dvs. hvor der er dybt nok for større skibe at passere. Hvis du ikke kender det farvand, du ror i, vil det også for en robåd være hensigtsmæssigt at følge afmærkningerne. Sideafmærkningerne viser hhv. styrbords- og bagbordsside af sejlrenden i forhold til sejlretningen. I alle danske farvande er sejlretningen defineret som Nord-/Syd-gående og i fjorde og havne som indadgående. For Københavns Havn vil dette sige, at sejlretningen går fra Kronløbet mod Slusen. Danmarkskort, der viser sejlretningen for indgående skibe ses herunder:\n11 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 11 af 33 Styrbordsafmærkninger er grønne og kegleformede (trekantede) og skal altid holdes på styrbords side (når man bevæger sig med sejlretningen): Bagbordsafmærkninger er røde og cylindriske (firkantede) og skal altid holdes på bagbords side (når man bevæger sig med sejlretningen): Specialafmærkninger er altid gule og har form som et X. De benyttes til at angive specielle genstande eller områder, fx. Lossepladser, gammelt træværk mv. Ofte indkranser 4 special afmærkninger et sted, man ikke skal krydse ind over ved feks lavt vandsområde:\n12 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 12 af 33 Kompasafmærkninger bruges til at afmærke grunde, rev eller andre hindringer og viser, på hvilken side et mærke skal passeres. Dvs. at man fx skal gå Nord om en Nordbøje: For at kunne læse en kompasbøje er man altså nødt til at kende placeringen af verdenshjørnerne. Heldigvis er det nemt i Københavns havn, hvor Nordhavn er mod nord, og Sydhavn...godt gættet.\n13 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 13 af 33 5 Sikker roning 5.1 Sikkerhed til søs I kritiske situationer er det af afgørende betydning, at styrmanden er i stand til at give klare og tydelige kommandoer. Især i 4-årers både er det væsentligt, at styrmanden kan råbe alle op. Det er altid styrmandens ansvar, at båden manøvres korrekt. Med grundig forberedelse og ved at holde hovedet koldt, kan mange uheld heldigvis forebygges. Der er 3 primære sikkerhedsforanstaltninger, som styrmanden skal mestre og håndhæve: alle skal kunne svømme mindst 300 meter redningsveste skal altid være klar til brug (man må ikke sidde på dem og aldrig bruge dem som fendere), og alle skal kunne iføre sig en redningsvest i vandet. alle skal kunne svømme mellem to årer. Langt de fleste roulykker sker på endagsture i eget lokalfarvand. Derfor er det vigtigt, som styrmand altid at: have grundlæggende kendskab til det farvand, I ror i være bevidst om egen og medroernes fysiske og psykiske begrænsninger være i stand til at vurdere vind, strøm og bølger korrekt (hold dig i land i tilfælde af tæt tåge, tordenvejr og kraftig vindstyrke) vide at bådens udstyr er i orden (husk at medbringe pumpe hvis båden tager vand ind). Hvis uheldet er ude bevar roen og bring situationen under kontrol. Styrmanden har ansvaret og derfor også kommandoen. tag HURTIGST MULIGT redningsveste på. En person, der opholder sig i vand, er udsat for en meget stor afkøling. alarmering: Ring 112 og sig søulykke. Det har ofte været diskuteret, om man skal prøve at svømme i land eller blive ved båden i tilfælde af bordfyldning, kæntring eller kollision med et andet skib. De fleste fordele taler for at blive ved båden: fx er båd og mandskab mest synlige samlet end hver for sig. Desuden kan robåden bruges som redningsplanke, og hvis båden kan vendes, og bølgerne ikke er for høje, så kan den tømmes for vand, og I kan ro ind til land. Svømning mellem årerne Hvis båden ligger smadret og/eller synker, svømmes mellem årerne. Vælger du at svømme i land, er det meget vigtigt, at det gøres i samlet flok, og alle skal have redningsveste på. Svømningen bør ske med en åre under hver arm og med den svageste roer i midten. Svøm altid i retning af den kyst, I har størst chance for at nå. I tilfælde af bordfyldning Bevar roen Tag redningsveste på Tøm båden for vand (brug øsekar, pumpe, svamp eller luger) Alle skal op i båden igen, så snart den kan bære. Svageste først. Kravl op i båden to og to, en fra hver side. Styrmanden til sidst, mens de andre holder balancen med årerne Hold båden op mod søen Søg straks mod land Underret myndigheder, KR og pårørende.\n14 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 14 af 33 I tilfælde af kæntring Få samling på alle roere, bevar roen Tag redningsveste på Bind årerne til fanglinerne Båden vendes: En person i hver ende (to personer i en 4-årers) og en person på midten På kommando træder roerne i hver ende kraftigt vande og løfter båden op, mens personen på midten lægger sig ind over båden og trækker den rundt. Tøm båden for vand (brug øsekar, pumpe, svamp eller luger) Alle skal op i båden igen, så snart den kan bære. Kravl op i båden to og to, en fra hver side. Styrmanden til sidst, mens de andre holder balancen med årerne Hold båden op mod søen Søg straks mod land Underret myndigheder, KR og pårørende. I tilfælde af kollision med undersøiske forhindringer Tag redningsveste på Kommander mandskabet i vandet Få båden fri Om bord i båden igen, og undersøg skaden Reparer skaden før turen fortsættes (hvis muligt). I tilfælde af kollision med andre skibe Spark væk fra skibet Undgå skibets skruer Bevar roen Find noget vraggods og brug det til at flyde med Søg sammen og afvent hjælp. Svømmeveste vs. redningsveste En svømmevest skal kunne holde en person flydende. En redningsvest skal kunne holde en person flydende og holde åndedrætsorganerne fri af vandet. Det er styrmandens ansvar, at svømme- og redningsveste er intakte, at de er store nok til alle roere i båden, at spænderne er i yderste position, at alle roere ved, hvordan man tager vestene på og at de ligger frit i båden. Vær opmærksom på, at fanglinerne aldrig fastgøres i båden, så de er nemt tilgængelige i tilfælde af kæntring. Uanset turens længde og formål. Kæntringsøvelse Det står enhver KR roer frit for at arrangere en kæntringsøvelse. Det smarteste er at ro ud og træne i lagunen ved Amager Strandpark. Turen kræver mindst en deltagende lokalstyrmand, som skal være ansvarlig for turen. Kæntringsøvelsen skal meldes i god tid til SOK, lokal politi, livredderne på Amager Strand, og de skal orienteres igen, når øvelsen er veloverstået. Der kan være folk på land, som tror det er et rigtigt uheld, og som melder ulykken til politiet. Det er trygt at have prøvet at svømme mellem årer, tage en redningsvest på i vand og vende en båd, til den dag, hvor det evt. måtte blive nødvendigt, og hvor situationen kan være mere kaotisk, vandet koldere og vinden kraftigere. Alternativt kan man hoppe i Tømmergraven en dag og prøve at tage en vest på i vandet. Det er sværere, end man lige tror pga. vestens opdrift.\n15 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 15 af Manøvrering Det er styrmandens opgave, at manøvreringen af båden sker på en hensigtsmæssig måde. Det er vigtigt, at styrmanden kan bevare overblikket over bådens bevægelser, både når han/hun sidder på styrmandssædet og ved hvilken som helst åre. Årerne er det vigtigste manøvreredskab Kursændringer foretages ved at anvende årerne med mere eller mindre kraft i en side ad gangen (fx let roning). Kursskifte ved hjælp af årerne er hurtigere, nemmere og mere behageligt for roerne end brug af roret. Roret bruges til mindre kursændringer. Der bør kun styres, når årerne er ude af vandet, og roret bør ikke drejes mere end 45 grader, da styreeffekten ellers mistes. Hvis der er behov for større kursændringer tages årerne til hjælp. I høj bølgegang kan bådens agterende med ror blive løftet op af vandet således, at årerne er det eneste manøvreredskab, der virker. Alle styrmænd skal både kunne udføre og forklare kursændringer med såvel ror som åre (se kommandoer i bilag 1). Styring i bølger Ved styring i bølger er den generelle regel, at man skal bevare så meget vand under båden som muligt, dvs. at båden skal lægges skråt i bølgerne. Jo højere sø, desto mindre vinkel på bølgerne, så båden kan følge bølgebevægelsen uden hverken at ride på bølgetoppene eller falde ned mellem bølgerne (se figur). Man kan ofte med fordel lade båden falde af på bølgerne ved lige inden den rammer at bruge roret til at dreje båden mere parallelt med bølgerne. Når båden drejer, viger den af for slaget fra bølgen, og ved hurtigt at rette båden op i vinkel igen, får man mest vand under båd og årer. Ved skift i båden skal man altid styre op imod bølgerne. Tyngdepunktet skal holdes lavt.\n16 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 16 af 33 Styring i bølger\n17 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 17 af Roning i åbent vand Ved roning i farvandet uden for havnen gælder der selvfølgelig de samme regler, som ved roning i havnen. Derudover skal du være opmærksom på, at du kommer ud i åbent vand, hvor der skal tages større hensyn til vind og vejr. Ved roning i åbent vand langs kysten og ved krydsning af bugter o. lign. spiller vinden en væsentlig større rolle, end den gør i den relativt beskyttede havn. Før en lokaltur uden for havnen skal du derfor være klar over, hvor meget det blæser, og hvorfra vinden kommer. Det er en kendsgerning, at vinden er noget, du som styrmand skal være opmærksom på. Ved en vindstyrke på 7-8 m/s vil der være enkelte hvide skumtoppe på havet. Ved denne styrke og derover kan fortsat roning være forbundet med fare, og det vil derfor være klogt at gå i land eller blive på land, hvis du ikke er kommet af sted endnu. Men det er i høj grad en vurderingssag, hvor kraftig vinden må være for at det er forsvarligt at gå på vandet. I nedenstående tabel kan du se en beskrivelse af de forskellige vindstyrker: Beaufort Meter pr. sek. Knob (sm/t) Vindstyrke i ord angivelse Vindens virkninger På havet På land 0 0 0,2 < 1 Stille Vandoverfladen spejlblank Ingen ,3 1,5 1 3 Næsten Vimpler og løv rører Små krusninger stille sig svagt. 0,1 2 1,6 3,3 4 6 Svag vind Korte småbølger Vimpler løftes. Flag rører på sig. 0,2 3 3,4 5, Let vind Enkelte hvide Vimpler strækkes. skumtoppe Flag løftes. 0,6 4 5,5 7, Jævn vind Lange bølger, hyppige Flag strækkes. skumtoppe Grene bevæger sig. 1,0 5 8,0 Overalt hvide Tykke grene bevæger Frisk vind 10,7 skumtoppe sig. Støv fyger. 2,0 6 10,8 Blæsten hviner i Hård vind Store bølger, skumsprøjt 13,8 ledninger. 3,0 7 13,9 Bølgerne tårner sig op, Det er trættende at Stiv kuling 17,1 toppene brydes, gå mod vinden. 4,0 8 17,2 skumstriber og -sprøjt Besværligt at gå i det Hård kuling 20,7 overalt fri. 5,5 9 20,8 Stormende Høje bølger, toppene Vinden rusker i træer ,4 kuling brækker og huse. 7, ,5 Brådsøer. Havet næsten Storm 28,4 hvidt 9, ,5 Der opstår skader på Stærk storm Overalt frådende skum 32,6 huse og i naturen. 12,5 12 > 32,7 > 63 Orkan Luften fyldt med skum og sprøjt 14,0 Omtr. Bølgehøjde i meter på åbent hav Om det er ansvarligt at gå på vandet kommer også an på, hvad der er for en kyst, du ror ved. Er der en høj kystlinje langs ruten og vinden er en fralandsvind, kan du godt fortsætte, selvom det blæser en del. Dog skal du være opmærksom på (ved hjælp af søkortet), at der nu også er læ hele vejen. Modsat hvis det er pålandsvind, skal det ikke blæse ret meget, før du ikke kan gå ud.\n18 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 18 af 33 Fralandsvind Ved fralandsvind bør du ro så tæt på kysten som bundforholdene tillader. Risikoen for at blive blæst på grund er lille, og du har kort ind til kysten, hvis du bliver nødt til at bjærge båd og besætning i land. Pålandsvind Ved pålandsvind kan du ro i en vis afstand fra kysten dog ikke længere end at du hurtigt kan bjærge jer i land. Risikoen for blive blæst på grund er større, men til gengæld kan du ved hjælp af vinden lettere få båden til land. Tordenvejr Som styrmand skal du være opmærksom på tordenvejr. Det er ikke så meget selve tordenen, men de meget kraftige tordenbyger, som trækker voldsomme og uberegnelige faldvinde med sig ned fra skyerne. Disse vinde er kraftige, kommer med stor hastighed og springer uberegneligt, når de rammer vandoverfladen. De første varsler vil som regel være, at vinden lægger sig helt, store skyer kommer hastigt nærmere, det tordner i det fjerne, regnen begynder og man kan se faldvinde ruske op i havets overflade. Da skal du straks søge land og om muligt gå i land. Tåge Man må ikke ro ud i tåget vejr - man skal altid kunne se kysten. I DFfR s langtursstyrmandsmateriale står der: Kommer man ud for kraftig tåge på vandet, gælder det om at finde sin position på søkortet og bruge kompasset til at finde land. Ved man præcis hvor man er, kan man godt ro videre tæt inde under land, hvis forholdene tillader det. Ved mindste tvivl, søg land straks. 5.4 Vinterroning Hvis du vil ro i vintersæsonen, skal du være opmærksom på KR's vinterreglement og følgende retningslinier: Rofarvandet er havnen. Vinterroning udenfor havnen er ikke tilladt.\n19 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 19 af 33 Tag orange redningsveste med på alle ture. Svømmeveste er ikke nok. Årsagen er, at vestene kan vende en bevidstløs roer i vandet - Det kan en svømmevest ikke. Man kan hurtigt miste bevidstheden i det kolde vand. Ingen roning hvor der er is - heller ikke selvom det kun er et tyndt lag. Benyt kun både der er frigivet til vinterroning. De fleste af bådene vedligeholdes hen over vinteren, men der vil løbende blive holdt et antal både fri til vinterroning. Dette gælder særligt efter første bådklargøringsdag finder sted. Liste med både, der kan benyttes til vinterroning sættes op ved computeren i bådhallen. Tjek bådene særligt godt før afgang. Bundpropper, split til fodspark og andet grej har været afmonteret i forbindelse med klargøring. Det sker hver vinter, at både kommer af sted uden alt nødvendigt udstyr. Sikkerhed. Det farlige ved vinterroning er naturligvis, at det kolde vand bevirker, at man hurtigt mister bevidstheden, hvis man er så uheldig at falde i. Der er størst risiko for at falde i vandet ved skift. Derfor skal du kun deltage, hvis du er god til at skifte i båden, for vi skifter ofte (6-8 min) for at undgå at fryse på styrmandssædet. Vi ror kun helt tæt på land. Derfor er turen til Trekroner f.eks. ikke en vintertur - men det er rundt om Holmen og kanalerne. Det er klogt at ro med oppustelig redningsvest. Da KR ikke har ret mange af den slags, anbefales det at anskaffe sig sin egen. 5.5 Dykkere i farvandet Når der er dykkere i farvandet, skal skibe passere med særlig forsigtighed. På næste side ser du det internationalt anerkendte dykkerflag. Signalflag A (International standard) Der findes ikke faste regler for, hvor stor afstand skibe skal holde til dykkerskibet/flaget, idet det vil være individuelt fra skib til skib, hvor specielt skibets størrelse, fremdrift og fart har betydning. Søfartsstyrelsen anbefaler, at dykkere, der befinder sig tæt på overfladen, ikke fjerner sig længere end 30 meter fra signalflaget, og at forbipasserende fartøjer overholder en sikkerhedsafstand på mindst 50 meter til fartøjer og overfladebøjer med dykkerflag. Når dykkerne ikke har båd med, vil dykkerflaget ofte være placeret på stranden, suppleret med en eller flere store flag-bøjer i vandet og selvfølgelig en håndholdt overfladebøje hos hvert makkerpar. Vær opmærksom på, at der er en fast dykkerbane ud for Amager Strandpark. 5.6 Bådhåndtering Den grundlæggende opbygning af en inrigger fremgår af Bilag 2. Der kan forekomme variationer mellem forskellige bådtyper fx træ- og plastbåde, men den grundlæggende opbygning af bådene er ens. En robåd må kun løftes i sidelangremmen eller for og agter ved løft under kølen. Pas på ryggen, når båden løftes (se løfteregler, bilag 4). Det er en god ide at varme op, før I går ud.\n20 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 20 af 33 Det er, når båden skal lægges til, at der sker flest skader på robåde. Det er derfor vigtigt, at styrmanden er ekstra forsigtig i den situation. Før tillægningen påbegyndes, skal styrmanden sikre sig, at alle i båden er klar over, hvad der skal foregå. Repetér om nødvendigt de relevante kommandoer, inden tillægningen påbegyndes, hvis du har nye eller uerfarne roere med i båden. Tillægning på strand Når man går ud og ind fra en kyststrækning/ strand, bør man holde stævnen mod kysten således, at roret holdes mod åbent vand. Ved landgang på åben strand er roerne klar til at gå i vandet. Båden roes vinkelret på kysten ganske langsomt ind, idet dybden hele tiden pejles. Når der er ca. 1/2 meter vand udfor 1er- og 2er-pladsen, træder nr. 1 og nr. 2 samtidig forsigtigt ud af båden - hver til sin side - og trækker om fornødent båden videre frem, indtil nr. 3 og nr. 4 på samme måde kan træde ud. Båden må ikke gå på grund. Årene tages ud af svirvlerne og lægges i båden. Mens én roer hele tiden bliver ude ved båden, tømmes båden for al bagage, hvorefter den løftes op på sædvanlig måde og bæres på land. Læg ikke årer, veste mv. i sandet, da sand hører ikke hjemme i robåde. Når stranden forlades, sættes båden forsigtigt ud, vendes, så den ligger parallelt med kysten, lastes med bagage, årer og roere, hvorpå båden vendes vinkelret på kysten, roret sættes på og styrmanden skubber båden ud, mens han entrer den. 1er og 2er roerne holder balancen. Sand og træbåde er ikke gode venner, da sandet kan slibe lakken af. Pas på med at trække båden igennem sandet. Båden tages op Hvis båden tages op af vandet og lægges på fast grund, skal båden understøttes under begge skotter. Den må aldrig støtte på midten, da den så trækker skævt. Det er af samme grund, at bådvogne og bådhylder er indrettet med støtte under skotterne. Særligt om transport af båd op og ned af KR s rampe Transport af robåde op og ned af KR s rampe foregår altid på bådvogn. Hold altid fast i både robådens og bådvognens line under transporten. Sæt først roret på, når båden er i vandet, ligesom roret skal tages af før båden kommer op af vandet og over på bådvognen. Vær ekstra forsigtig, når Tømmergravens rampe er våd. Når du har lagt til ved KR og fået båden op på bådvognen er det særlig vigtigt, at båden (specielt bagenden) placeres rigtigt på bådvognen, når den trækkes op. Tillægning ved kaj/ponton Båden styres ind i en vinkel på 30-45º med en hastighed afpasset til vind og strømforhold. Gå aldrig direkte ind til en kaj (heller ikke, når du lægger til ved KR). Det er vigtigt at have styrefart for at kunne manøvrere båden. Ved tillæg ved kaj skal du huske at lægge åren langs i den side, der vender ind mod bolværket. Læg altid årerne ind i båden (eller tag dem op på kajen/pontonen), når I forlader båden.\n21 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 21 af 33 Tillægning ved kaj er illustreret på næste side. Det er vigtigt at fortøje båden forsvarligt og ved at kunne nogle få knob og stik, kan du klare mange situationer. Fanglinerne bindes modsat hinanden enten begge ind mod båden eller begge væk fra båden. Husk altid fender, hvis I skal lægge til. Tillægning ved kaj\n22 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 22 af Roning i Københavns Havn København Havn er opdelt i en erhvervshavn (security area) og en havn for fritidsfartøjer. Du må ikke ro de steder, der er udlagt som erhvervshavn. Der kommer erhvervsfartøjer ind i Sydhavnen - fx kul til Ørstedsværket og skrot-skibe -, og roere skal så vidt muligt holde sige uden for sejlrenden. Turbådene og HT-busserne er erhvervssejlads, men sejler desværre tit samme steder som robåde. Ved roning i havnen er der generelt højrefærdsel. Undtagelsen er roning fra Toldkajen og ud til Kronløbet. Her må robåde for udadgående gerne ro i venstre side. Styrmanden skal på denne strækning være ekstra opmærksom på, at der ros i den forkerte side. Du må ikke ro i det militære område ud for Holmen, hvor der også er lavet en permanent afspærring på grund af dykkere. Nyhavn er også forbudt område, ligesom du ikke må ro langs Langeliniekajen, hvor der er etableret en spærring med gule bøjer 200 meter fra kajen og ud ad Kronløbet. Det er tilladt at ro ind i Østbassinet under broen ved Isbjørnen, men du skal ro samme vej ud igen - altså tilbage under broen. Du må ikke ro ud gennem Kronløbet, men skal altid bruge Lynetteløbet for at komme ud og ind af havnen. Være opmærksom på, at kanalerne er ensrettede: Frederiksholms Kanal er ensrettet fra syd mod nord. Desværre er det ikke alle, der overholder dette. Ved passage under Stormbroen skal du passe på havnerundfarter, der bakker. Christianshavns Kanal er ensrettet fra Nord mod Syd. Dette gælder ikke for sejlbåde i den nordlige del af kanalen og for fiskerbådene i den sydlige del. Du skal derfor være forsigtig ved hjørnerne. Du skal ligeledes være opmærksom på udlejningsbådene, da de sjældent har særligt meget styr på, hvad de foretager sig. Tillægning ved havne-rundfartens landingsplads kan ske uden problemer, når det blå flag ikke er oppe. Lige nu: Havnen er en byggeplads Der er i mange steder i havnen byggepladser, og det betyder, at der mange steder skal udvises skærpet opmærksomhed. F.eks. bliver der bygget en bro fra Nyhavn/Havnegade til Christianshavn, og der er nye afmærkninger i havnen. Nordhavns-udvidelsen Københavns Nordhavn bliver udvidet, bl.a. med en ny krydstogskaj. Alt det jord og byggeaffald, der de kommende år bliver gravet op i forbindelse med metro udvidelsen, bliver læsset i havnen. Det betyder, at når vi skal ro nordpå, vil det være en længere vej, og vi skal længere ud. Der er i KR på opslagstavlen nogle billeder, der viser lidt af bygge-pladsen, og hvordan der er banket plader ned i havbunden. KR bestyrelsen har besluttet, at vi godt må ro nordpå indenfor rammerne af lokal-styrmandsretten, men at alle skal være ekstra opmærksomme, for vi er langt fra kysten. Så tænk lige over turen nordpå en ekstra gang og tjek altid vejrudsigten.\n23 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 23 af 33 Oversigtskort Københavns havn Københavns Havn er meget trafikeret og du møder både erhvervssejlads, HT-busser, kanalrundfarter, kajakker, sejlbåde, speedbåde, u-både (!), andre robåde mm. På en varm sommeraften kan trafikken i havnen være meget tæt, og her er det vigtigt, at du som styrmand er særlig opmærksom på den forskelligartede trafik, du møder undervejs og somme tider fra de mest uventede sider.\n24 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 24 af 33\n25 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 25 af 33\n26 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 26 af 33 Lavvandsområde v. Bryggebro og indløb til Tømmergraven Lavvandsområde ved indsejling til Nokiahavn\n27 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 27 af 33 6 Bilag 6.1 Bilag: Kommandoer I en robåd med flere roere manøvrerer man ved hjælp af korte kommandoer. Når man styrer en robåd, forholder man sig til fartretningen (fremdrift) af båden i vandet. Forrest er spidsen og bagerst agter. Højre side i fartretningen er styrbord (grøn) og venstre side er bagbord (rød). Roeren, der sidder i spidsen (= som kommer først over mål) kaldes etter, næste roer toer osv. I en inrigger sidder styrmand altid i agter overfor 2 eren eller 4 eren. Styrmanden holder udsyn med trafikken, manøvrerer og giver kommandoer til roerne. Det er altid roeren med det højeste nummer, der bestemmer takten og rytmen i en båd. Denne roer kaldes stroken og de andre roere i båden skal altid følge denne. Løft af båd Minimum en mand i hver ende af båden tager godt fat om båden. Tænk på at bære med benene ikke med ryggen. Klar fatte løft og sæt Ombordstigning og omvendt fra borde 1 og 2 om bord Roerne sætter samtidig først den ene fod i båden og bagefter den anden (3 og 4 om bord) do. Balance Når roerne er kommet på vandet, kontrolleres bådens balance. Roerne sidder i velroet-stilling og trykker håndtaget ned mod rælingen. Styrmanden flytter sig på sædet, indtil der er sidelæns balance. Når båden er i sidelæns balance, sætter roerne sig i afviklingen med åren ind mod maven, åren naturligt hvilende i vandet. Det sted, hvor åren rammer kroppen, kaldes mærket. For hvert åretag skal åren ramme (udfor) mærket i afviklingen. Ro og skod (=bak) Til roning klar Ro væk Til skodning klar spids (modsat roning) Skod væk Roerne sidder klar fremme i indsatsen med åren over vandet (i outrigger i vandet) og årebladet lodret. Åretaget begyndes Roerne sidder med strakte ben og årebladet lodret med krumning mod Roerne skubber åren frem (årebladet bagud), så båden bakker. Acceleration, brems og stop Småt roning Langsom roning. Åren føres gennem vandet med nedsat kraft i taget. Det er vel Åren på vandet Stop rotaget øjeblikkeligt. Åren lægges ind til maven og holdes over vandet (i outrigger på vandet). Åren lægges på vandet for at give balance eller bremse let. Når båden er i fart, ligger årebladet fladt på vandet.\n28 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 28 af 33 Sæt i Sæt hårdt i Forhindringer Se til åren Kvart åren Åren langs Åren ud Bådens fart bremses. Åren pressen ned i vandet. Åren drejes, så bladet kommer til at stå lodret i vandet med den hule side vendt mod bevægelsesretningen (som til skodning). Hver roer holder øje med egen åre. Måske skal åren kvartes /lægges langs. Åren trækkes ind, og der roes med korte årer. Åren lægges langs bådens side mens roeren læner sig tilbage. Åren holdes over vandet indtil forhindringen (broen) er passeret. Åren lægges ud til rotag. Dreje båden under roning Drejning om styrbord: Styrbord: småt roning Styrbord: det er vel Styrbord: fald ind Styrbord: lige træk Langsom roning i styrbord Styrbord stopper rotaget Styrbord falder ind i bagbords rytme Der trækkes lige hårdt i begge sider Vende båden på stedet Vending om styrbord: Styrbord til skodning klar, bagbord til roning klar skod ro skod ro (skiftevis skodde og ro) Hilsen Vel roet rejs åren - lad falde\n29 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 29 af Bilag: Bådens opbygning\n30 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 30 af Bilag: Tovværkslære Dobbelt halvstik og pælestik\n31 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 31 af 33 Råbåndsknob, flagknob og dobbelt flagknob\n32 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 32 af Bilag: Løfteregler Gå tæt til byrden (undgå vridning af rygsøjlen) God balance (bred gangstående stilling) Fat byrden over knæhøjde (hvis muligt) Fordel byrden ligeligt på begge arme (en bærepose i hver hånd) Bedøm vægten ved at rokke med byrden Udnyt kropsvægten ved at sætte overkroppen i bevægelse bagud opad Når byrden sættes; Hold ryggen rank (svajet) og bøj først i knæene Hovedregel: Gå tæt ind til byrden løft med svajet lænd udnyt de store muskler i hofteled og ben.\n33 Københavns Roklub Havnestyrmandskursus Side 33 af Bilag: Få mere information Tekst og illustrationer er bl.a. udarbejdet på baggrund af materiale, som er tilgængeligt på nedenstående websites. Her kan du finde yderligere information om roning, Københavns Havn og de i materialet behandlede emner: Søsportens Sikkerhedsråd Trygfonden Københavns Havn (By og Havn) Dansk Forening for Rosport Særlig relevante dokumenter: Broer KBH havn By og havn dybder og broer i KBH havn DFFR kapitel 3 inrigger materiel (fra deres langtursstyrmandskursus) Havnereglement for CPH port Velkommen til KBH havn retningslinier for lystbåde Trygsejlads sejlvejledning Og diverse foldere fra søsportens sikkerhedsråd, værd at vide om: Lov og ret på vandet Kulde og beklædning Mand over bord Redningsveste Vejr og bølger\nKursusmateriale for havne- og lokalstyrmænd i Københavns Roklub\nKursusmateriale for havne- og lokalstyrmænd i Københavns Roklub Senest revideret maj 2016 Indholdsfortegnelse 1 Den gode roer i KR... 13 2 Styrmandsretten... 13 2.1 Styrmandsgrader... 13 2.1.1 Mini-havnestyrmand...


Min nytårsaften var meget stille og rolig i år. Jeg var inviteret til en fest hos en ven i KBH men valgte at holde mig hjemme med mor. Vi lavede en suuuuperlækker 4-retters menu, som jeg knap nok kunne spise op:\n1. forret: Chilimarinerede kammuslinger med bønner i svøb.\n2. forret: Lakseroulade med limedressing.\nHovedret: Argentinsk entrecote med bagte kartofler a la Duchesse og baconsvøbte grønne bønner.\nDessert: Økologisk Stracciatella flødeis.\nVi var bare hjemme hele aftenen, bortset fra et kort besøg hos mine kusiner. De holdte fest og skulle bruge et lift ind til byen, så der var kusine-Rina god nok :) Jeg havde jo ikke drukket noget særligt så jeg kunne godt køre dem op ved 1-tiden..\nSå var det ellers hjem og i seng, og at vågne uden tømmermænd - HELT FANTASTISK.\nBlogget af Unknown kl. 16:19\nTags: mad, mor, nytår, nytårsaften


Og så bad guvernøren mig bede…\n”Det ville aldrig ske i Danmark”, ler Per Beck. Efter et høflighedsvisit hos guvernøren i Kayanza i Burundi blev han bedt om at bede for landet.\nLone Møller-Hansen, 24. oktober 2018\nPer Beck, formand for BaptistKirken er netop vendt hjem mange gode oplevelser rigere efter en tur til Rwanda og Burundi. Lande, hvor man ikke er bange for at vise sin tro offentligt.\nFaktisk var Per og rejsefællen Jytte Kjølby fortrop for ikke mindre end 25 andre danskere, der i efterårsferien rejste til vores afrikanske samarbejdslande. De andre kom fra Bethelkirken, Roskilde, KvindeNetværket og Rotary. Og sluttede sig til Jonas Mortensen, vores udsendte i de to lande og hans familie, samt tre unge volontører fra BBU og spejderkorpset. Men alle var ikke samlet på ét sted på noget tidspunkt. Nogle skulle undervise på præsteskolen, andre besøge kvindeprojekter.\n”Det hjælper virkelig”\nPer og Jytte mødtes sammen med Morten Kofoed med talrige ledelser, og Per var især meget imponeret over effekten af låne-spare-grupperne og landbrugsprojekterne.\n”De ændrer virkelig folks liv. Vi hørte fra mange, at de nu ikke behøvede at købe så meget mad, fordi de selv kunne dyrke det. Og at de havde råd til børnenes skoleuniform og bøger.”\nI Burundi var fokus mest på uddannelse. Regeringerne i både Burundi og Rwanda begynder at stille større krav til bl.a. præsternes uddannelse. De skal have noget, der ligner en bachelor, for at blive ansat som ledere i menighederne. Det kræver en overbygning på præsteskolen i Rubura. Og så stilles der nye krav til kirkerne, bl.a. toiletter og p-pladser!\nSamtidig er der en enorm vækst i de to kirkesamfund, som planter mange nye menigheder, og det kræver flere præster, end de kan nå at uddanne.\nDet primære formål med rejsen var indvielsen af vandforsyningen i Rubura i fredags. Rotary har betalt langt størstedelen af vandprojektet, der har et budget på 600.000 kr., hvor BaptistKirken har bidraget med godt 50.000 kr.\nProjektet giver vand til 8000 mennesker og strækker sig over knap 10 km, med et tappested ca. hver 500 meter. Der er i alt 20 tappesteder, foruden at vandet ledes direkte ind i sygeklinikken, tre skoler og præsteskolen.\n”Det var et værre cirkus ved indvielsen. Vi havde først fået at vide, at det ville starte kl. 11, så kl. 12 – og kl. 16 begyndte vi ceremonien i kirken. Der kom en viceminister, og så var der nationalt fjernsyn på. Sandsynligvis var det årsagen til, at det kun var mig af danskerne, der fik lov til at tale, mens Rotarys danske repræsentant Peter Eigenbroth, blev erstattet af repræsentant for den lokale Rotary Club. Men der var ligesom ikke andre, der kunne repræsentere BaptistKirken i Danmark end mig”, spøger Per.\nEfter at have stået to måneder på en kaj i Bujumbura ankom sygeudstyret fra Danmark netop til Rubura, mens danskerne var der. Det var godt nok, for der var brug for autoritet, så indholdet af containeren landede de rigtige steder. I containeren var også en ambulance, som fik nummerplader på, så hurtigt som bureaukratiet tillod, men da var viceministeren netop kørt…\n”Jeg kommer hjem endnu mere overbevist om vigtigheden i gensidighed og ligeværd i vores samarbejde. Vi skal finde former for respekt, og det er vigtigt, at vi ikke sender noget signal om at her kommer ’herrefolket’. Heldigvis virker det til, at vi har fælles mål for vores prioriteringer i den kommende periode. Det er godt at vide”, slutter Per Beck.


Energimuseet - (2) Thrige Lab 3. sal — Godadgang\nEnergimuseet - (2) Thrige Lab 3. sal\nThomas B. Thriges Laboratorium er et historisk science center, hvor både store og små pilfingre har rig lejlighed til at udfolde sig for. Her får du mulighed for at træde i videnskabsmændenes fodspor i perioden 1600-1900. Det var i den periode, hvor alle grundlæggende opdagelser og opfindelser på elektricitetens område blev gjort. Ved indgangen til det 20. århundrede vidste man så meget om elektricitet, at man kunne gøre samfundet elektrisk. Udstillingen er bygget op, så du begynder rundgangen i udstillingen i 1600-tallet, hvor du blandt andet kan gøre forsøg med magnetisme og gnide dig til strøm, i 1700-tallet kan du prøve ”Det elektriske kys” eller fange et lyn, i 1800-tallets første halvdel kan du lave sig selv om til et batteri eller gentage Ørsteds forsøg og i 1800-tallets anden halvdel kan du blandt andet lave elektrisk lys, se elektroner eller selv fungere som et lille elværk. Udstillingen er præget at mange aktiviteter.