Thorsholm - Undersøgelse af Thorsholm-beboernes oplevelser af livet i alternativ bolig - PDF\nThorsholm - Undersøgelse af Thorsholm-beboernes oplevelser af livet i alternativ bolig\nDownload "Thorsholm - Undersøgelse af Thorsholm-beboernes oplevelser af livet i alternativ bolig"\n1 Thorsholm - Undersøgelse af Thorsholm-beboernes oplevelser af livet i alternativ bolig Høje-Taastrup Kommune Januar 2013 Louise Christensen\n2 Indhold 1. Indledning 1 2. Metode 2 3. Opsamling 2 4. Beskrivelse af beboernes udsagn om deres oplevelser i Thorsholm Beliggenhed Tryghed Boligens fysiske rammer/indretning Socialpædagogisk støtte Fællesskab Forandringer De alternative boligers symbolske betydning 10\n3 1. Indledning Formålet med denne rapport er at beskrive hvordan det er gået de 10 beboere, der er flyttet ind i de nye alternative boliger, Thorsholm, i Høje-Taastrup Kommune. Formålet er at finde ud af hvordan de oplever dagliglivet i Thorsholm ca. 9 måneder efter den første er flyttet ind, og hvad de synes om at bo der. Thorsholm udgør 10 enkeltstående huse med egen terrasse og have til. Det er 2-værelses boliger hvor stuen og køkken er i samme rum. Køkkenet har to kogeplader, en lille kombi-ovn og noget bordplads. En beboer har hegn om boligen mens resten har fået plantet bøgehække, der nu er ved at vokse op. Herudover er der et fælleshus/servicebygning, hvor den sociale vicevært opholder sig, og som beboerne også kan benytte, når viceværten er der. Borgerne har ikke selv nøgle til fællesbygningen/servicebygningen. Derudover er der anbragt en container til diverse have- og arbejdsredskaber og et mobilt oliefyr, da der har været problemer med varmen. Boligerne er opført i forbindelse med hjemløsestrategien og administreres i dag af det almene boligselskab DAB. Beboerne spænder i alderen fra 36 til 68 år. Den første flyttede ind i april 2012, mens den nyeste er flyttet ind i december En beboer er flyttet ud grundet mange husspetakler og problemer med familiemedlemmer, der opholdt sig i boligen, så der blev fundet et andet tilbud til hende. Beboerne er flyttet til Thorsholm flere forskellige steder fra. Nogle kommer fra almene boliger, fra psykiatrisk hospital, fra fængsel, misbrugsbehandlingscenter og botilbud. Beboerne er visiteret til alternativ bolig i Thorsholm og er altså, af Social- og Handicapcenteret i samarbejde med Pensionsafsnittet og Socialpsykiatrien i Høje-Taastrup Kommune, vurderet i målgruppen til en alternativ bolig. Nogle er blevet smidt ud af den lejlighed de boede i før og de fleste af beboerne fortæller om misbrugsproblemer og/eller at have en psykisk sårbarhed. Dette er en undersøgelse af de nyoprettede alternative boliger i Høje-Taastrup Kommune. Det er en beskrivelse af beboernes oplevelser i denne specifikke bebyggelse i forhold til at flytte i alternativ bolig og livet dér. 2. Metode I denne undersøgelse benyttes betegnelsen beboere, om de personer der er flyttet i alternativ bolig i Thorsholm i Høje-Taastrup Kommune. Efter to ugers deltagerobservation og interview med beboere på Thorsholm, er nedenstående temaer samlet som de umiddelbart mest sigende for beboernes oplevelse af Thorsholm. Da undersøgelsen har været kortvarig, skal det understreges, at dette kun kan stå som et øjebliksbillede i beboernes liv i Thorsholm. Interviewene varede fra et kvarter til lidt over en time. Nogle beboere er derudover også kommet forbi og har snakket i fælleshuset/servicebygningen. Derudover har der været samtaler med den sociale vicevært og støttepersonale fra socialpsykiatrien i Høje-Taastrup Kommune. Disse er ikke direkte inddraget i selve rapporten, men har givet indsigt i dagligdagen i Thorsholm. De første dage blev beboerne informeret om undersøgelsen og spurgt om de ville deltage. Tre ud af 10 beboere har ikke deltaget i undersøgelsen. En har undveget mig og ikke ville tale med mig, en har først ønsket at deltage, men på dagen for interviewet, har han haft det så dårligt, at 1\n4 han ikke ville/kunne deltage alligevel og en sidste ville gerne deltage men har ikke været hjemme til interview. Betegnelsen beboere refererer altså til de 7 beboere, der har deltaget i undersøgelsen. 6 beboere er interviewet i deres eget hjem, mens 1 er interviewet i servicebygningen og til dels i døren til hendes hjem. Som ved andre kortvarige kvalitative undersøgelser må de interviewedes umiddelbare situation, forhold og humør afspejle svarene. Da dette er en begrænset kvalitativ undersøgelse er undersøgelsens resultater ikke repræsentative for beboere i alternativ bolig. Karakteristisk for denne metode er, at det ikke er antallet af udsagn, der afgør udsagnets gyldighed, men kvaliteten -betydningen- af det sagte, der afgør udsagnets relevans. Derfor vil en enkelt informant være nok til at give en rammende beskrivelse for hele gruppen. Alle beboere er indforstået med rapportens formål som orientering til Høje-Taastrup Kommune. Alle lejere er anonyme, men er indforstået med anonymitetens begrænsning i et lille miljø med kun 10 beboere. Oplysninger som f.eks. køn kan være ændret for at søge at sløre den enkeltes identitet yderligere. Anførselstegn angiver direkte tale, som det er gengivet af beboerne. Interviewene er dog ikke båndet men nedskrevet i interviewsituationen eller umiddelbart efter. Analysen er lavet på baggrund af de observationer der er gjort i perioden og de udsagn beboerne er kommet med, men er i betydeligt omfang styret af interviewguiden dvs. de emner der er spurgt ind til, da beboerne ikke ofte selv nævnte andre emner. Undersøgelsen er bygget på beboernes oplevelser af det at bo og er altså deres individuelle sansninger, tolkninger og generelle oplevelser af deres liv i Thorsholm. Disse oplevelser kan være farvet af at, de som de fleste andre mennesker, gerne vil fremstå positivt, at de ved at de bliver udspurgt af en fra kommunen der har visiteret til boligerne eller af realitetsforvrængede oplevelser grundet psykisk lidelse eller under påvirkning i misbrugsperioder. Hvorvidt det er realistiske udsagn er i og for sig ikke altafgørende, idet det handler om deres oplevelser af deres liv i Thorsholm og deres trivsel i boligen der. 3. Opsamling Alt i alt var de interviewede beboere glade for at bo i de alternative boliger. Der var delte meninger om beliggenheden og personlige præferencer til om det lå for centralt eller for langt fra bymidte. Nogle beskrev området som mere landligt og holdt af dette, mens andre altså syntes, at de boede langt fra alting, sådan at f.eks. den kollektive transport var sparsom. Nogle beboere beskrev derudover området som meget øde og syntes det måske lå lidt gemt, mens flere netop holdt af, at det var lidt gemt. Særligt de der havde haft problemer med misbrug nævnte, at de følte sig mere anonyme og syntes at det var rart, at f.eks. pushere ikke boede lige op af dem eller vidste hvor, de boede. Tryghed var et emne der optog beboerne i deres hverdag. Nogle beboere følte sig ligeså trygge som før, men en del nævnte, at de følte sig mere trygge i de alternative boliger. En del fortalte, at de følte sig utrygge i de store almene boligkomplekser, de havde boet i tidligere, fordi der f.eks. var grupper af udlændinge, hvis adfærd de følte sig utryg over for, eller som de havde oplevet havde chikaneret eller været voldelige over for dem. Andre beboere lagde vægt på trygheden ved at bo et sted, hvor der ikke var så mange mennesker at forholde sig til, eller som 2\n5 man skulle forbi hver gang, man skulle ned på gaden. At bo med færre mennesker omkring sig, skabte for dem en større følelse af tryghed. Det virker som om, at beboerne er glade for indretningen af deres bolig, men som med beliggenheden har de fleste beboere forskellige personlige præferencer til indretningen. Flere beboere nævnte det ikke at have naboer på den anden side af væggen eller over og under sig som særligt positivt. De følte at de boede relativt ugeneret, og at de ikke skulle bekymre sig så meget om at larme. Derudover lagde mange vægt på at have egen have og egen terrasse. Flere beboere har dog kritiseret køkkenets størrelse; som f.eks. at fryseren er meget lille, så man ikke kan spare penge ved at købe stort ind. Derudover kritiserer flere beboere, at der ikke er nok opmagasineringsplads, og at der ikke fra start har været adgang til fjernsynsudbyderen Yousee, så de kan vælge det antal og art af fjernsynskanaler, de har lyst til. Generelt er beboerne dog tilfredse med boligen og de fleste har hverken kritiseret kvaliteten af byggeriet eller mere grundlæggende kritik af indretningen, som ellers nævnes som et problem i andre evalueringer af alternative boliger. Størstedelen af borgerne i de alternative boliger får socialpædagogisk støtte. De udtrykker alle deres tilfredshed med støtten, på nær én der mener, at han ikke længere har behov for det. Enkelte beboere ønsker dog ikke støtte, eller vil ikke lade støtten komme ind i deres boliger, hvilket gør det svært at hjælpe med at holde boligen, så der f.eks. ikke kommer råd i den eller så beboerne f.eks. ikke får møbler og bor uden nogen ting overhovedet. Støttepersonalet afhængige af, at beboerne ønsker støtten og lader dem hjælpe sig. Dilemmaet er her at finde en balance mellem beboernes frihed til at leve et liv på egne præmisser og at yde den omsorg, der skal til for at beboerne kan leve et liv i egen bolig. Selvom nogle borgere altså ikke ønsker støtte eller har svært ved at modtage støtten pt., viser nogle erfaringer, fra bl.a. housing-first initiativer, at det blot at få tag over hovedet, kan være starten til også at få skabt stabilitet på andre områder, særligt hvis der også er socialpædagogisk støtte, som borgeren med tid kan og vil drage nytte af. Flere beboere fortæller om gode forandringer efter de er flyttet i egen bolig. De fortæller bl.a. at de fungerer bedre her end det sted de boede før, at de føler sig mere trygge, og at de ikke føler sig udenfor bl.a. fordi det er lettere at komme i kontakt med folk der. Nogle beboere har oplevet gode forandringer som f.eks. at stoppe misbrug eller at have det bedre generelt, men de knytter det ikke til det at være flyttet i alternativ bolig men til personlige forhold; som at have fået en kæreste, der ikke misbruger stoffer og alkohol eller at være med en person, der også er misbrugende og som derfor forstår ens forhold og kan identificere sig med den situation, man selv er i. Endelig var enkelte beboere opmærksomme på, at de alternative boliger var et særligt sted. En beboer var meget benovet over at han blev tilbudt en sådan bolig og syntes, at det var en enorm luksus, som han aldrig ville flytte fra igen, mens en anden fortæller, at hun egentlig ikke havde lyst til at flytte ind, fordi det var mere frit og hun fik at vide, at hun modsat den bolig hun blev smidt ud fra måtte gøre hvad hun ville. Hun flyttede kun ind fordi hun fik at vide, at eneste alternativ pt. var et herberg og fordi hun opfattede den alternative bolig, som en midlertidig bolig. Hun var bekymret for, at hun bare blev placeret i Thorsholm for endeligt, og at hun så ikke ville blive taget lige så meget af. Hun var bekymret for, at hun så ville gro til, fordi det var et sted, hvor man i så høj grad måtte gøre, hvad man ville, sådan at f.eks. hendes misbrug ville kunne komme helt ud af kontrol, uden at nogle af de andre beboere klagede eller agerede 3\n6 på det. Det var altså en frygt for at et liv i de alternative boliger ville betyde, at der ikke var nogle til at yde den opmærksomhed om hende, som hun havde brug for, fordi hun skulle have lov at leve et liv på egne præmisser. Hun gav udtryk for den balancegang, det er at skabe et sted, hvor man giver plads til at mennesker kan leve et liv på deres egne præmisser, men samtidig at sætte grænser, så de ikke gror til og risikerer at dø af det. I forlængelse af dette, kan det problematiseres, om man ved at etablere et sted, hvor mennesker, der vil eller måske kun kan leve på en anderledes måde, får skabt et sted hvor personer gror til og lever skjult for det omgivende samfund, så de føler sig isoleret eller gemt væk fra dette. I Thorsholm nævnte én beboer altså denne bekymring, men derudover virkede det som om, at beboerne mere gav udtryk for andre positive aspekter af at bo i alternativ bolig, som f.eks. en øget selvbestemmelse, en god bolig med egen have og terrasse og et mindre nærmiljø, der kunne øge en følelse af tryghed, samt gav en tiltrængt anonymitet for nogle. De gav altså ikke generelt og umiddelbart udtryk for at et liv i alternativ bolig resulterede i en følelse af isolation eller eksklusion. Som en beboer sagde, følte han sig tværtimod mere udenfor blandt de mange mennesker i den tidligere boligforening, han boede i, fordi de aldrig talte med ham. I de alternative boliger følte han sig bedre tilpas. 4. Beskrivelse af beboernes udsagn om deres oplevelser i Thorsholm Beboerne er generelt meget forskellige i deres oplevelser af at bo i boligen. De er dog samlet set positive over for at have fået en bolig. De interviewede udtrykker på forskellig vis glæde over at bo i boligerne og flere nævner, at de -af forskellige årsager- ikke har lyst til at flytte igen. 4.1 Beliggenhed Beboerne i de alternative boliger nævner ikke som det første selve beliggenheden, men adspurgt om hvad de synes om området husene ligger i, udtrykker de sig vidt forskelligt. Hvorvidt beboerne synes godt om beliggenheden afhænger af deres personlige præferencer i forhold til det at bo; om de hellere bor centralt eller mere landligt, og det afhænger af hvad de kommer fra. Ingen beboere betegner selve beliggenheden som meget vigtig for dem, men er meget tydelige om deres præferencer for enten at bo mere centralt eller længere fra byen. En beboer fortæller f.eks., at hun synes det ligger for langt fra alting. Bussen går ikke ofte fortæller hun, så hun mødes mest med sine veninder i byen eller hos dem. Hun fortæller, at hun tidligere har boet mere centralt end hun gør nu. En anden beboer synes, at der er lidt langt til købmanden, men han har en cykel og klarer sig fint med den. En tredje beboer betegner derimod boligerne som meget centralt liggende. Han har boet i en lille landsby i Høje-Taastrup Kommune og fortæller, at det lå meget øde og at han var træt af at bo derude og ville derfor bl.a. meget gerne flytte. Andre beboere sætter omvendt pris på, at husene ligger mere øde, som de beskriver det. En beboer fortæller, at han godt kan lide det, fordi det er ligesom lidt landligt. Han fortæller, at han oprindeligt kommer fra landet og han synes, at det er rart at bo i et hus med luft omkring sig igen. For flere beboere giver omgivelserne dog en større mulighed for anonymitet eller at bo lidt gemt, som tolkes både positivt og negativt. En beboer, der ellers ikke er så optaget af beliggenheden siger; det kunne måske godt have ligget lidt mere synligt, så det er tættere på andre huse. Det ligger jo noget gemt. Derimod fremhæver en del andre beboere netop 4\n7 anonymiteten, og det at det ligger lidt gemt som meget positivt. Nogle af de beboere, der har haft et misbrug eller måske arbejder på at holde sig ude af misbrug fortæller, at de er glade for at komme væk fra folk de kender i misbrugsmiljøet og pushere, som har boet i deres kvarter. En beboer fortæller; man møder dem ikke herude. Jeg møder nogle gange nogle af dem i Føtex [ikke så langt fra husene], men så siger jeg, at jeg bare er på besøg herude. For dem har det haft betydning, at de nu ikke bor så tæt på det stofmiljø, de var i tidligere. De kan lettere vælge det til og fra, men et par beboere fortæller dog, at der også internt har været beboere på besøg hos hinanden for at spørge efter stoffer, men som én siger; det er noget [den sociale vicevært] ikke vil have herude. Afstanden til København kan have indflydelse på hvor meget man benytter sin bolig i Thorsholm, særligt for beboere i et misbrug. En beboer fortæller f.eks., at han tager stoffer hver dag og at han, selvom han er flyttet ind i sit hus i de alternative boliger, tager til København 4,5 måske 6 dage om ugen og også sover hos én derinde. Han udtrykker dog glæde ved sit hus og siger, at han på ingen måde vil flytte ind til personen, han kender i København. En anden beboer understreger også dette forhold. Han har været stoffri i snart 19 år og siger; førhen kunne jeg tage til København om morgenen, men efter jeg er blevet stoffri, er der ikke noget, der frister i København. Udover selve boligernes fysiske placering nævner flere beboere omgivelsernes betydning for dem. Flere har boet i almene boliger, i karreer hvor der har været relativt mange lejligheder som f.eks. i Gadehavegård eller Taastrupgård. En beboer siger; her er få boliger og ikke så mange blokke. Han synes, at det er bedre her fordi der ikke er så mange mennesker, når jeg f.eks. skal til bussen. Han understreger det fysiske. At det har betydning for ham, at han ikke skal igennem så mange mennesker, når han træder ud af sin dør og skal et sted hen. Den fysiske placering kan også have indflydelse på oplevelsen af tryghed. 4.2 Tryghed Tryghed er en problematik for en del af beboerne i Thorsholm. Generelt føler de sig mere trygge i de alternative boliger, end der hvor de boede før, omend enkelte stadig fortæller om episoder og ting, der gør dem utrygge. Nogle af de beboere, der har boet i et alment boligkvarter tidligere, nævner f.eks. at de dér følte sig utrygge, men at de nu føler sig langt mere trygge. Fire beboere beskriver i negative vendinger deres oplevelser i større boligkomplekser som f.eks. Gadehavegård eller Taastrupgård. De har bl.a. følt sig utrygge, chikaneret eller fortæller, at de har oplevet voldsepisoder dér. De nævner især grupper af anden generationsudlændinge eller fremmedarbejdere, som årsagen til deres utryghed. En beboer fortæller, at hun tidligere har boet i Taastrupgård, og at hun føler sig mere tryg i de alternative boliger, for i Taastrupgård var der en hel masse af folk gående rundt. Hun fortæller, at det generer mig, at der kommer en hel gruppe udlændinge og de taler så højt. Hun siger, at det er noget helt andet her og der er mere afslappet her. En anden fortæller, at han har haft mange problemer med fremmedarbejdere i et andet stort boligkompleks i Høje- Taastrup Kommune. Han fortæller, at de brød ind i hans lejlighed og stjal fra ham, at de smed sten på hans ruder, sparkede på hans dør osv. Flere beboere nævner altså, at de føler sig mere trygge i de alternative boliger end i de almene boliger, de har boet i før. Om beboernes beskrivelser af forholdene i de almene boligområder er 5\n8 rammende, er ikke afgørende, men det er et udtryk for, at nogle beboere kan føle sig meget utrygge i de store boligkvarterer, og at denne utryghed er blevet bedret i de alternative boliger. Behovet for at føle sig tryg udtrykkes også i beboernes ønske om videoovervågning på området ind til Thorsholm. En beboer fortæller, at der blev afholdt møde for alle beboerne i servicebygningen, og at de foreslog at få videoovervågning hvor indkørslen leder ind til boligområdet, så man kunne se hvem der kom og gik. Alle stemte for ved en håndsoprækning, men da beboerne fandt ud af, at de selv skulle betale for videoovervågning over huslejen, var de alligevel ikke interesserede. Beboerne fortæller, at de også om natten føler sig trygge i deres boliger og i boligområdet. Derudover nævner flere, at de er glade for, at der er en social vicevært. De fortæller, at det også skaber en form for tryghed eller at det holder ro i geledderne internt, som én beskriver det. En beboer fortæller, at han egentlig føler sig tryg, men han er glad for at se, når viceværtens bil er der. En anden taler dog om, at der stadig er fremmedarbejdere, der render rundt på stien, der går bag om boligerne og chikanerer dem. Det er dog ikke noget andre beboere eller viceværten har fortalt om. 4.3 Boligens fysiske rammer/indretningen Som der er forskellige holdninger til boligernes beliggenhed, er der også forskellige meninger om indretningen af boligen. Mange af beboerne nævner, at de synes godt om selve boligens indretning og atmosfære og størstedelen af de interviewede nævner, at de ikke har tænkt sig at flytte igen snarest eller måske aldrig mere. Nogle fordi de ikke har lyst til at flytte igen, andre fordi de ser boligen som et permanent sted 1. Flere beboere lægger vægt på, at boligerne er enkeltstående huse med have og særligt det, at der er afstand til de nærmeste naboer. En beboer fortæller, at han helst ikke vil bo med folk over, under og ved siden af sig. Han kan godt lide at han ikke deler vægge med nogen. Han fortæller, at lyde han ikke kan stedfæste, kan gøre ham nervøs. Hvis bare han ved, at det f.eks. er autoophuggeren han kan høre, gør lyden ham ikke noget, men han kan blive bange for lyde han ikke ved hvor kommer fra. En anden beboer er ikke på samme måde påvirket af lydene, men fortæller, at han sætter pris på at det ikke er klasket sammen med alle mulige andre og at der ikke kun er pap-vægge imellem naboerne, så man kan høre når naboerne tisser. Det hjælper på støj og larm at husene ikke står op af hinanden. En beboer fortæller f.eks., at hans nabo godt kan lide at høre virkelig høj musik, men ved at husene er adskilt generes han ikke af det. En anden fortæller, at hans nabo kan have det meget psykisk dårligt, og at han nogle gange sidder i sit hus og råber og skriger om aftenen, men ved at have sit fjernsyn tændt, kan han ikke høre det. Derudover talte de fleste beboere meget positivt om det at have en have, enten til bare at sidde i, til at dyrke grøntsager eller have blomster eller et drivhus stående. Beboerne virker også tilfredse med boligens indretning. Kun enkelte beboere taler om boligens rum og det virker 1 Andre undersøgelser viser, at i visse afdelinger, har beboerne syntes, at boligerne var meget dårligt indrettet i forhold til at skulle bo længerevarende og måske permanent i egen bolig. De har samlet set vurderet boligerne i så dårlig stand og dårligt indretningsmæssigt, at de ikke har ønsket at bo der permanent og har følt at de måtte bo i anden rangs boliger i forhold til andre borgere (Kuben Management Udvikling af særboliger. Fra herberg/gaden til egen bolig (anbefalinger, institutionel- og teknisk analyse (2009)). 6\n9 altså til, at de er tilfredse med at have to rum 2. En beboer siger; boligen er god nok. Der er to rum. Kan man ønske sig mere?. De fleste nævner heller ikke størrelsen af boligen, omend én beboer nævner, at det måske ikke er så stort, hvis man får en kæreste, og en anden siger, at nogle gange kunne jeg da godt tænke mig at boligen var dobbelt så stor, for han holder af at have meget plads omkring sig. En del beboere har ingen eller kun positive ting at sige om indretningen, mens andre beboere taler negativt om køkkenet, manglende opbevaringsplads og fjernsynsmulighederne. Især tre beboere har behæftet sig ved køkkenets størrelse. Én udbryder prøv at se det køkken! Se sådan en mikroovn!. Han fortæller, at han er glad for at lave mad og synes ikke rigtigt, at det er optimalt nu. Han synes, at det mere er et tekøkken end et rigtigt køkken. Han har tænkt sig at bo her resten af sit liv, så han vil prøve at udvide køkkenet selv. Han siger, at han vil købe et større køleskab og bygge ud med en bordplade i forlængelse af køkkenpladen, så han får mere plads. En anden beboer hæfter sig også ved køkkenet. Hun synes generelt, at det er en god bolig, men er meget utilfreds med køkkenet, som hun synes er for småt. Hun siger, at hun bl.a. næsten ikke kan have nogle ting i fryseren, fordi den er så lille, hvilket gør at hun f.eks. ikke kan købe billigt kød på tilbud. Andre beboere nævner dog ikke køkkenet som problematisk, bl.a. fordi de ikke benytter det i samme grad, og nogle f.eks. slet ikke selv laver mad, men får det bragt udefra. Derudover synes et par beboere, at der ikke er ordentlig opbevaringsplads. En beboer viser mig et stort skab i soveværelset, men fortæller at han ellers ikke synes, at der er nok opbevaringsplads. Han fortæller dog også, at han har gemt en del ting fra tidligere og at hele soveværelset var propfyldt med kasser. Han åbner også køkkenskabene for at understrege dette og siger; jeg har måske 12 kopper. Hvad skal jeg med 12 kopper! Så mange kommer jo ikke på besøg. Jeg skal have tyndet ud i det. Endelig kritiserer nogle beboere, at de fra start af ikke har kunne benytte fjernsynsudbyderen Yousee. Da mange beboere ser meget fjernsyn, har de nævnt det som ret problematisk, at der ikke var mulighed for at få tilsluttet sit fjernsyn til at starte med. Flere beboere har derfor anskaffet sig paraboler. 4.4 Socialpædagogisk støtte De beboere som har deltaget i interview, og som får socialpædagogiske støtte, har nævnt, at de sætter pris på den støtte de får. Nogle beboere fortæller, at de er ganske afhængige af støtten og én siger direkte, at han ikke kan undvære støtten, da der er mange ting, han ikke kan og behøver hjælp til. Han er glad for de kontaktpersoner, der kommer i hans hjem og glad for sin sagsbehandler på kommunen, der hjalp ham med at komme ud i de alternative boliger. Andre beboere ønsker dog ikke støtte. Nogle ønsker ikke at lukke en støtte ind i deres hjem eller gør det nødigt. Og en enkelt mener at han ikke længere har brug for støtte, da han synes det går så godt med at holde sig stof- og alkoholfri. Derudover har én et så omfattende misbrug, at han slet ikke er i stand til at tage imod hjælpen og kun i få korte pauser fra misbruget er klar på at få hjælp. Han siger; Jeg tager stoffer hver dag. Jeg ved ikke hvad der sker med mig. Jeg ved ikke hvor længe, jeg har boet her. Det kan være tre-fire dage eller tre måneder. Han har mistet sin tidsfornemmelse og fortæller, at han kun kommer, når han er nært død og tager ikke kontakt 2 I en tidligere evaluering af særboliger, og herunder alternative boliger, kritiserede nogle beboere, der boede i 1-rumsboliger, at boligen ikke havde et separat sove- og opholdsrum (Kuben Management Udvikling af særboliger. Fra herberg/gaden til egen bolig (anbefalinger, institutionel- og teknisk anaylse (2009)). 7\n10 til den socialpædagogiske bostøtte, der ellers er visiteret til ham. Han giver udtryk for, at det kun er misbruget, der kan være i fokus, og han ikke kan være bevidst om andet. Det kan være problematisk, at nogle beboere ikke ønsker støtte i eget hjem. Hvis de f.eks. har et omfattende misbrug eller psykiske lidelser, der leder til en opførsel, der generer andre beboere, som f.eks. at råbe og skrige flere timer natten igennem. Derudover kan det være problematisk, hvis en beboer ikke opretholder en vis hygieine, og det resulterer i at der opstår råd og fluer i ens hjem, eller at vedkommende, der ellers ønsker kontakt til andre, bliver mere socialt isoleret fordi andre trækker sig grundet dårlig hygieine. Boligerne er udformet som lejeboliger på permanente lejekontrakter. De er sikret under lejelovgivningen, som andre borgere, der lejer en bolig, og det er altså beboeren selv, der bestemmer, hvem der må komme i hans bolig. En beboer siger f.eks., at hun ikke ville have hjælp til rengøring. Hun begrunder det bl.a. med, at det er kun syge, der får hjælp til rengøring, og at det derfor ikke er til hende. I sådanne tilfælde kan det blive svært at støtte en beboer til at holde en bolig fri fra råd f.eks. eller at holde en personlig hygieine, sådan at andre mennesker, som vedkommende måske egentlig ønsker kontakt til, ikke skyer personen. Dilemmaet er her som i andet socialt arbejde, at finde en balance mellem at lade beboeren have bestemmelse over hvordan personen ønsker at leve sit liv i egen bolig, men samtidig at yde omsorg og have øje for at beboeren ikke omsorgssvigtes og at boligen ikke går til. 4.5 Fællesskab Beboerne udtrykker sig meget forskelligt om fællesskabet i de alternative boliger her ca. 9 måneder efter den første beboer flyttede ind. Nogle beboere søger fællesskabet, mens andre siger, at de hellere er fri for det 3. Beboerne har ikke nogle fælles forpligtigelser over for hinanden og kan helt selv bestemme, hvor meget de vil se til hinanden. Om fredagen er der gratis fællesmorgenmad i fælleshuset/servicebygningen for de, der har lyst. I perioden for interview, kom der gerne 3-4 af beboerne og en del beboere nævnte, at de var glade for denne kom-sammen for som én siger; så kommer de fleste ud af hulerne og det er altså en måde for beboerne at møde hinanden og være sammen på. Generelt giver beboerne udtryk for, at de har, omend sparsom, så dog noget kontakt med hinanden. Nogle taler om at have talt med andre beboere på stien, at få sig en smøg sammen udenfor servicebygningen efter morgenmaden og at møde én på vej til bussen eller postkassen. Flere af beboerne fortæller dog, at de oplever, at de andre kommer forbi og nasser smøger, penge osv. Nogle beboere udtrykker irritation ved det og én er særligt irriteret af det. Adspurgt om fællesskabet blandt beboerne i Thorsholm, siger én dog; der er ikke noget fællesskab herude. Han fortæller, at han nogle gange kommer til morgenmaden om fredagen, men ellers ikke har kontakt med de andre. Han siger, at han egentlig ikke savner noget fællesskab, for han er enspænder af natur, som han kalder det. Nogle beboere ønsker ikke et 3 Af erfaringer fra tidligere evalueringer fremgår det, at en del beboere ikke benytter sig af fælleshusene, som der ofte er i alternative boliger, og altså ikke rigtig gør brug af denne mulighed for fællesskab (Kuben Management Udvikling af særboliger. Fra herberg/gaden til egen bolig (anbefalinger, institutionel- og teknisk analyse (2009)). 8\n11 fællesskab med de andre beboere. De forklarer det med, at de ikke har lyst til at være sammen med de andre i bebyggelsen og kan i deres udtalelser udtrykke sig ret kritisk om hinanden og hinandens særlige levemåder. Selvom en del beboere altså næsten ikke har noget familie eller venner, som kommer på besøg, fortæller de, at de hellere vil være alene end sammen med de andre i bebyggelsen. En beboer fortæller bl.a., at han netop ikke har meget familie og at alle hans venner og veninder er døde af overdoser. Han vil hellere være for sig selv end med de andre og får altså kun besøg, når hans kontaktperson kommer. Andre beboere vil derimod gerne fællesskabet. De deltager i fredagsmorgenmaden og har talt lidt med de andre, når de møder dem på stien eller ved postkassen. En beboer udtrykker et ønske om at være mere sammen med de andre. Hun fortæller ærgerligt, at det ikke er alle der kommer til morgenmaden og giver udtryk for at hun egentlig gerne vil kontakten med de andre men siger; det er ikke allerlettest at komme i kontakt. Kontakten til andre mennesker er, for flere af beboerne, sparsom. De fleste beboere nævner som sagt ikke et omfattende netværk og har også få gøremål i hverdagen. En del fortæller, at de opholder sig meget i boligen og f.eks. ser fjernsyn og hører radio. Flere fortæller, at de ikke ofte får besøg og at de måske kun kommer ud for at købe ind, gå til læge, i misbrugsbehandling osv. et par gange om ugen. En beboer, der ellers nævner, at han har en del venner, siger: jeg kan godt føle mig lidt ensom nogle gange [ ]. Men jeg kan godt få for meget af mennesker også. Et menneske om dagen kan nogle gange være nok. Han fortæller, at ensomheden fik ham til at drikke i den gamle lejlighed inden han kom i behandling og fik antabus. Beboeren udtrykker den balance mellem privat liv og socialt liv, som det virker som om kan være svært for nogle at få skabt. Det virker som om, at de fleste både udtrykker et behov for at bo meget anonymt og afskærmet, sådan at de føler sig trygge, men at de samtidig har behov for kontakten til andre mennesker, men kan have svært ved at etablere den og have svært ved andres måder at være på. At facilitere mulige møder mellem beboerne, som f.eks. en fælles morgenmad, kan måske skabe et bedre fællesskab for de beboere, der ønsker kontakten men netop har svært ved den. 4.6 Forandringer Det er selvfølgelig relevant om beboerne oplever en forandring i deres liv efter indflytning i de alternative boliger. I en evaluering fra 2009 af særboliger, og herunder alternative boliger, vurderes det, at mange beboere får mulighed for en mere stabiliseret hverdag med husly og socialpædagogisk støtte og et hverdagsliv på egne præmisser 4. Høje-Taastrup Kommunes alternative boliger er som sagt nye, så beboerne har kun boet i op til 9 måneder i dem og på tidspunktet for interviewperioden, gav beboerne ikke udtryk for et markant ændret hverdagsliv efter indflytningen 5. Nogle beboere fortæller, at de ikke har oplevet de store forandringer ved at flytte, mens andre fremhæver nogle positive forandringer. En beboer fortæller f.eks., man har det meget bedre, end hvis man boede i sin egen lejlighed. Man har det mere frit. Her er man sig selv. Adspurgt om hvorfor det er mere frit svarer hun; fordi der kan være dårlige naboer eller en dårlig 4 Kuben Management Udvikling af særboliger. Fra herberg/gaden til egen bolig (anbefalinger, institutionel- og teknisk anaylse (2009). 5 Andre undersøgelser beskriver dog ændringer i beboeres hverdagsliv efter længere tids beboelse i alternative boliger eller særboliger (Preben Brandt og Carsten Bachmann Byen og de, der er anderledes (2004), CASA/Bascon Evalueringsrapport af alternative boliger (2004 og 2006) og Kuben Management Udvikling af særboliger. Fra herberg/gaden til egen bolig (anbefalinger, institutionel- og teknisk anaylse (2009). 9\n12 vicevært og være så meget. Hun fortæller, at hun føler at, hun har det meget bedre og at hun følte sig hæmmet af at bo der, hvor hun boede før, for der følte hun at ledelsen, og henviser her lidt diffust til de folk der holdt stedet, altid skulle bestemme. En anden beboer taler også om gode forandringer efter, at han er flyttet ind i en af de alternative boliger. Han siger, at han synes jeg fungerer bedre herude og fortæller, at jeg følte mig udenfor det sted, jeg boede før, for der var aldrig nogle der talte til mig. Selvom han boede blandt en masse mennesker, talte de ikke til ham. Her kan jeg snakke med og her føler jeg mig egentlig meget godt tilpas. Enkelte andre beboere taler også om forandringer efter flytningen til alternativ bolig, men de fortæller, at disse forandringer skyldes en ændring i deres livssituation og ikke selve flytningen. En af beboerne fortæller f.eks., at hun får den samme socialpædagogiske støtte som før, og at hun også opholder sig ligeså meget i boligen som før, men hun er stoppet med sit misbrug. Hun har kun haft et tilbagefald og har generelt fået mere styr på sin økonomi. Hun fortæller, at hun oplever mere stabilitet i sit liv, at hun bedre kan håndtere sin økonomi, nu hvor hun ikke tager stoffer længere. Men hun mener ikke at forandringerne skyldes selve boligen, men det at hun har fået en kæreste, der ikke er misbruger. En anden beboer understreger ligeledes hvordan et nyt forhold til en pige har hjulpet ham, siden han er flyttet ind. Han fortæller, at det ikke er boligen, der er afgørende for, at han er glad, men selve forholdet. Han siger; den pige jeg er med, er bedre for mig end [misbrugs] behandling. Hun har også et misbrug og hun ved hvad der virker for mig. For disse to beboere handler det ikke om boligens rammer, der fremmer trivslen men deres følelsesliv og følelsesmæssige forhold. De understreget, at det er de personlige forhold, der er mere afgørende for at trives (bedre). Beboeren siger det måske mere klart; jeg trives i min bolig, hvis jeg selv er glad, når jeg er her. Det virker altså som om, at det at flytte i alternativ bolig for nogle er positivt, f.eks. fordi man føler, at man har mere selvbestemmelse, at man føler, at man fungerer bedre i et miljø med færre mennesker, og at man bedre kan have en kontakt til de andre. Andre oplever ikke store ændringer og nævner mere personlige faktorer bag det at trives bedre. 4.7 De alternative boligers symbolske betydning Steder er ikke altid blot fysiske placeringer i et rum, men kan have tilknyttet særlig betydning eller status som f.eks. ghettoer eller rigmandskvarterer. Det virkede som om, at de alternative boliger ikke har fået deres ry endnu. De fleste beboere kendte i hvert fald ikke til boligkonceptet eller specifikt til Thorsholm, men de reagerede på hvordan de oplevede de andre beboeres adfærd eller på sagsbehandleres beskrivelse af boligerne. Nogle beboere virkede meget benovede over, at de var blevet tilbudt så fin en bolig. En beboer siger; Jeg synes, at det er enormt luksus. Det havde jeg ikke drømt om [...]. Det er helt nyt byggeri. Det er fornemt. Jeg havde ikke regnet med at få mit eget hus med have. For nogle beboere blev de alternative boliger dog ladet med negativ symbolik, idet de blev præsenteret eller fremstod som specielle boliger, hvor man har færre regler eller der bor specielle folk. Selvom en beboer synes godt om projektet, som hun kalder det, siger hun; jeg var meget imod det [at flytte i alternativ bolig] til at starte med. Jeg ville ikke herud, men jeg fik at vide, at et herberg var eneste anden mulighed. Hun fortæller, at hun kun sagde ja, fordi sagsbehandleren nævnte, at det jo bare kunne blive midlertidigt. Hun fortæller, at hun havde indtryk af at det var et sted, man blev plantet og hvor man ikke blev taget så meget af. Hun var bekymret for, at det så bare blev lettere at tage stoffer, og at der ikke, som i den almene 10\n13 boligforening hun kom fra, var nogen der ville sætte grænser eller klage over hende, når det gik for vidt. Hun var bange for at folk ikke ville tage sig af hendes misbrug i de alternative boliger og at hun ville sniffe sig ihjel. Hun fortæller, at hun fik at vide, at hun kunne gøre som hun havde lyst til i de alternative boliger, og at hun ikke var i ligeså stor risiko for at blive smidt ud, som hun blev fra sin almene bolig. Et udsagn som andre beboere jo netop har fremhævet som positivt, idet det giver dem en større frihed og mulighed for at bo. Men hun ser det ikke som positivt, at hun i højere grad må gøre som hun vil, og at der ikke vil være så mange til at klage over hendes adfærd. Hun er bekymret for at hun så vil gro til herude, som hun oplever at en anden af de beboere, som hun kender godt herude gør. Problematikken er om man ved at sikre beboerne et sted, hvor rammerne for at bo er mere rummelige, hvor husordenen er mere bred og man derfor er mere fri til at have en anderledes livsstil, altså hvor man som beboeren udtrykker det har lov til at gøre, som man har lyst til, også skaber videre rammer end beboerne har lyst til og som måske gør det svært for dem at agere og interagere med andre mennesker, så man ved tid får skabt et minisamfund i samfundet. For flere af beboerne virkede det dog ikke som om, at de opholdt sig særligt isoleret fra det omgivende samfund. Selvom de opholdt sig meget i boligerne, fortalte de, at de også gik ned i byen, til City 2 for at handle, besøgte bekendte/venner, benyttede socialpsykiatriens værested, tog til læge osv. Det står uklart, om en del måske alligevel har følt sig isoleret, men det virkede ikke som om at selve boligen havde indflydelse på dette. Beboerne gav i hvert fald ikke selv direkte udtryk for det. 11\n14 Bilag 1 Bagggrund for oprettelse af alternative boliger: Oprettelsen af puljen til alternative boliger (eller som de også benævnes; skæve boliger til skæve eksistenser) i 1999 fulgte af en debat i midt-1990 erne, hvor forskellige debattører, grundet erfaringer med hjemløse og marginaliserede grupper, argumenterede for oprettelsen af anderledes boformer til disse grupper. Oprettelsen af puljen til skæve boliger var en konsekvens af erfaringen med, at den normale boligmasse ikke kunne rumme alle beboere, og en erkendelse af at nye tiltag måtte i stand for at gøre et forsøg med, at sikre husly til de mennesker, der ikke kunne opholde sig i almen bolig, som måske var smidt ud fra flere boligselskaber og måtte klare sig på gaden eller turnere rundt på forskellige hjemløseinstitutioner. I begyndelsen af 1990 erne gjorde man forsøg med de første bofællesskaber i bl.a. København og Middelfart. Man valgte at forsøge at lade beboere flytte ind i bofællesskaber, hvor der ikke var krav om først at være stoffri eller ændre sin adfærd. Herefter fulgte den formentligt første egentlige landsby eller klynge bebyggelse af sin art herhjemme til marginaliserede grupper; skurbyen i Aalborg. De fleste forsøg på anderledes boformer blev finansieret af kommuner, amter eller frivillighedsorganisationer for det meste i et samarbejde mellem dem. Udgangspunktet var at disse borgere også havde ret til bolig, uden at der var krav om, at de først skulle normalisere deres adfærd. Debatten var herhjemme bl.a. inspireret af den norske krimonolog Nils Christies idéer om landsbyer til mennesker, der ønsker eller kun kan leve et anderledes liv 1, som også kom til at ligge i god tråd med den amerikansk udviklede Housingfirst strategi. Der findes en række andre undersøgelser af alternative boliger, hvoraf flere konkluderer den gavnlige effekt for beboere af alternative boliger. Beboerne fortæller bl.a. om at have fået et bedre liv, at deres misbrug mindskedes og nogle som man ellers ikke troede var i stand til at bo selv, flyttede videre i egen almen bolig 2. I 2004 evalueres de første 25 boligafdelinger af alternative boliger og der sker en genevaluering i Derudover findes tre undersøgelser af særboliger -herunder interview med beboere i alternative boligafdelinger 4. I disse fremhæves en række anbefalinger, som til dels også er gældende for beboerne i Taastrup. Det beskrives bl.a. at beboere af særboliger oplever, at der ofte kommer styr på deres økonomi efter, at de er flyttet ind fordi støttepersonale eller sagsbehandlere får skabt stabilitet omkring borgerens økonomi. Derudover konkluderes, at en bolig med eget køkken og bad giver mulighed for bedre hygiejne og sundhed og at beboerne har bedre mulighed for at have en social kontakt. For beboere med begrænsede netværk kan det dog også skabe ensomhed og følelse af isolation, da de måske tidligere har opholdt sig med andre på gaden eller på herberger. Derudover konkluderes det, at boligen kan blive et fristed (for misbrugere/tidligere misbrugere særligt), fordi de i højere grad får mulighed for selv at vælge de mennesker de omgås, idet man kan trække sig til sin bolig, som andre måske ikke ved hvor ligger og derfor ikke opsøges. Derudover oplevede beboerne at det sociale samvær med de andre i bebyggelsen kan give et positivt naboskab og tilfredsstille social behov. For de tidligere hjemløse kunne et liv i egen bolig typisk fungere som et sted, der kunne give ro, stabilitet og rum til refleksion og derved skabe en bedre mulighed for at træffe egne valg. For særboliger, herunder alternative boliger, er der tale om permanente boliger med lejekontrakt, hvorfor beboerne juridisk ikke skal bekymre sig om, hvorvidt de også fremover kan bebo boligen, såfremt de overholder husordenen. Endelig er støttepersonale eller social vicevært ofte synlig i området omkring alternative boliger, hvilket kan bidrage til en følelse af tryghed og muligheden for at få støtte. Alt i alt konkluderes det i evalueringen at særboliger, og særligt hvis det kombineres med socialpædagogisk støtte, kan give en mulighed for at beboerne oplever bedre trivsel. 1 Preben Brandt og Carsten Bachmann Byen og de, der er anderledes (2004). 2 Preben Brandt og Carsten Bachmann Byen og de, der er anderledes (2004). 3 CASA/Bascon Evalueringsrapport af alternative boliger (2004 og 2006). 4 Kuben Management Udvikling af særboliger. Fra herberg/gaden til egen bolig (anbefalinger, institutionel- og teknisk anaylse (2009).


Baxter of California Hydro Salve Lip Balm (15 ml) tilbud - pris DKK 89.00 - Personlig Pleje til mænd\nBaxter of California Hydro Salve Lip Balm (15 ml)\nBaxter of California Hydro Salve Lip Balm er en læbepomade som naturligt modvirker tørre læber. Tørre læber er et kendt fænomen både vinter og sommer, og kan skabe stor irritation uden bearbejdning. … læs mere her\nForkæl dig selv med Baxter of California Hydro Salve Lip Balm (15 ml)\nMange leder efter den billigste Baxter of California Hydro Salve Lip Balm (15 ml) på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nBaxter of California Hydro Salve Lip Balm (15 ml) er populært bland mænd\nDen måde måde pleje af mænd forgår på er meget forskellig fra bare for 10 år siden. Tidligere var det fimset , når mænd brugte plejeprodukter til sig selv, og deres venner synes ofte, det var lidt mærkeligt. Var man dengang lidt fremme i skoene og, gerne ville købe Baxter of California Hydro Salve Lip Balm (15 ml), ville nogle synes det var underligt. men i virkeligheden var man bare forud for sin tid. I dag er en velplejet mand attraktiv, og rigtig mange mænd sværger til Baxter of California i den morgenlige pleje af dem selv. Huden for mænd og kvinder er ret ens på mange punkter, og der skal ikke meget pleje til, før du kan se en forskel. Vær god ved dig, andre kan se det, og det styrker dig og dit image.\nBaxter of California Hydro Salve Lip Balm (15 ml) er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i vores varekategori Læber. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Baxter of California Hydro Salve Lip Balm (15 ml) fra den meget brugte forhandler Made4men, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Hos webshoppens store udvalg går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være den vare du kigger på lige nu. Køber du varer online sparer du penge- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nVær den første til at anmelde “Baxter of California Hydro Salve Lip Balm (15 ml)” Annuller svar


Bialowieska nationalpark – europæisk urskov – Nationalparksydfyn.dk\nHomeNationalparker i USABialowieska nationalpark – europæisk urskov\nasbjorn Updated on 5 oktober 2021 4 maj 2021\nMan behøver ikke at rejse til fjerne kontinenter for at opleve urskov. Faktisk kan du opleve urskov i Europa, så tæt på som i Polen, hvor den berømte Bialowieska nationalpark på grænsen mellem Polen og Hviderusland rummer noget af den urskov, som hele det østlige Europa var dækket af frem til 1500-tallet, da infrastruktur og befolkningsudviklingen medførte skovning og opbrud i de store sammenhængende skovområder.\nHelt frem til i dag er der urskov i denne nationalpark, og en af forklaringerne på dette er, at det har været underlagt den russiske krone som jagtrevir. Tsaren havde en interesse i at bevare naturområdet, og selv om det hele endte i 1917, har området alligevel formået at blive bevaret som urskov, formentlig fordi det har ligget langt fra de steder, hvor udviklingen ellers fandt sted i Polen.\nNationalparken har siden tsa rdømmet fald haft en noget omskiftelig skæbne. Under 1. Verdenskrig blev der drevet rovdrift på skovområdet og blandt andet anlagt flere hundrede kilometer jernbane. Tyskerne, der havde besat området, ville udnytte stedets ressource og industrialisere egnen.\nOgså under 2. Verdenskrig var skoven i spil, men på en lidt anden måde, idet Hermann Göring ønskede at gøre området til Europas største jagtrevir. I 1944 blev det indtaget af den røde hær, og efter krigsafslutningen delt mellem Polen og Hviderusland, der dengang var en del af Sovjetunionen.\nI 1979 blev området optaget på Unescos Verdensarvsliste, og det er i dag et fredfyldt sted, hvor man dog kan komme på organiserede ture. Området rummer en fornyet bestand af visenter, som er den europæiske bisonokse.


08. jan 2019, kl. 07:28\nTirsdag eftermiddag indvier Rybners sammen med sundhedsminister Ellen Trane Nørby, (V), den nye erhvervsuddannelse til ambulancebehandler, som ud over Esbjerg kan tages i Hillerød. Den nye uddannelse til ambulancebehandler afløser den tidligere redderuddannelse.\nKøbmanden i Gesten ønsker at bygge en ny butik med hjælp fra byens borgere. Derfor holdes der tirsdag aften informationsmøde i Gesten Fritidscenter, hvor købmand Allan P. Haagensen vil fremlægge sine planer.\nSkybrud og stormflod er et stigende problem i Danmark. Især byer ved hav og fjord kæmper mod oversvømmelser.\nStore regnvejrsbassiner kan løse en del af problemerne ved skybrud, hvor vandet kan løbe hen, når der ikke er mere plads i kloakerne.\nBassinerne fylder dog en del i bybilledet, så i Kolding har man tænkt kreativt og slået to fluer med ét smæk.\nFlere kommuner i Syd- og Sønderjylland ligger på en kedelig topplacering i en ny analyse af udviklingen i antal voksne, der lever med en psykiatrisk diagnose. Hele 7,3 procent af de voksne borgere i Esbjerg har fået stillet mindst en psykiatrisk diagnose i løbet af de sidste fem år, og det er den højeste andel blandt landets kommuner, viser en analyse som Kommunernes Landsforening offentliggør tirsdag morgen.\nFredericia og Tønder kommuner følger lige efter Esbjerg med henholdsvis 7,1 og 6,9 procent med en psykiatrisk diagnose. I den lave ende finder man Fanø og Hedensted med 4,1 og 4,0 procent.\nEt truende stormvejr har fået flyselskabet KLM til at aflyse 159 flyafgange til og fra lufthavnen Schiphol i Amsterdam tirsdag. Det rammer også tre forbindelser til og fra Billund. Der er ingen meldinger om udfordringer i trafikken på grund af blæsten.\nHusk, at du kan følge de helt aktuelle meldinger om biltrafikken på trafikken.dk og for tog på DSB.\nTirsdag bliver mest skyet med byger af og til. Temperaturerne falder i dagens løb til mellem 2 og 4 graders varme med jævn til hård vind omkring nord - ved kysterne op til kuling.\nTak, fordi du læste med og god tirsdag!


Venstre ovariecyste hos kvinder: årsager, symptomer og behandling - Kolik\nUnder normale forhold gennemgår æggestokkene hos kvinder i den fødedygtige alder konstant cykliske processer - menstruationscyklusser.\nPeriodisk begynder et af de embryonale æg at vokse og danne en follikel.\nDerefter brister folliklen og frigiver et modent æg.\nFolliklen bliver til et corpus luteum og trækker sig også tilbage på et senere tidspunkt.\nHvis der ikke opstår brud, fortsætter epitelceller med at syntetisere væske og opretholder en volumetrisk formation.\nSåledes er en follikulær cyste en slags funktionelle hulrumsformationer af æggestokkene, dannet af en langvarig follikel.\nSelve dannelsen er ikke farlig for livet, men den opdagede cyste kræver observation. Det er almindeligt og er en af de mest almindelige typer cyster. Sammen med luteale formationer af æggestokkene tegner det sig for mere end 30% af alle opdagede tumorlignende strukturer i æggestokkene.\nNormalt dannes det hos unge kvinder, oftere i puberteten. Kan findes i barndommen og nyfødte.\nCysten når normalt en størrelse på 4-6 cm. Store størrelser (over 8 cm) øger sandsynligheden for komplikationer markant.\nDet er oftere en ensidig formation med en tynd kapsel, har et hulrum og en glat indre overflade.\nDer er en spontan regression af cysten, normalt op til 2 måneder, undertiden mere. Hvis forsvinden af dannelsen inden for 2-3 menstruationscyklusser ikke forekommer, afgøres spørgsmålet om kirurgisk behandling.\nDetektion af en forstørret follikel før ægløsning i æggestokken er normal - hvis den modne follikel ikke brister midt i cyklussen, kommer ægget ikke ind i æggelederen, som et resultat er der ingen mulighed for graviditet. Godartet karakter på grund af det faktum, at disse cyster ikke degenererer til ondartede neoplasmer.\nDer er i øjeblikket ingen entydig mening om årsagerne til dannelsen af cyster af denne type..\nDe provokerende faktorer for den lange eksistens af follikler i æggestokken er:\nlidelser i den hormonelle baggrund, reguleret af centralnervesystemet;\nspontan eller induceret abort\nlangvarig stress og ugunstig følelsesmæssig baggrund\nnogle lægemidler, der anvendes til behandling af infertilitet eller in vitro befrugtning\nlangsigtede ubalancerede og ikke-fysiologiske diæter\neksponering for skadelige kemikalier og forbindelser;\nsamtidig betændelse i kønsorganerne.\nFor nemheds skyld i klinisk arbejde er der:\nenkelt (mere almindeligt), flere;\nenkeltkammer (den mest almindelige mulighed), multikammer;\nensidig lokalisering (mest almindelig), bilateral;\ntilbagevendende (igen) eller vedvarende (varer mere end 2 måneder)\nfollikulære cyster med og uden graviditet;\nukompliceret (den mest almindelige mulighed), kompliceret.\nI det største antal observationer er der ingen kliniske manifestationer. Da cyste hører til funktionelle formationer, forværres den generelle tilstand normalt ikke, og der er ingen klager.\nModerat eller mild smerte i underlivet på siden af cysten. Smerter kan øges med fysisk anstrengelse, pludselige ændringer i bagagerumets position.\nFølelser af tyngde, oppustethed eller ubehag i maven. Ofte bemærkes bekymringer i cyklusens anden fase..\nMenstruations uregelmæssigheder: langvarig fravær af menstruation eller pletblødning mellem perioder.\nUdviklingen af komplikationer ledsages af pludselige ændringer i den kliniske tilstand:\ndelvis eller fuldstændig vridning af cystebenet med dets nekrose\nblødning eller blødning (ekstern eller intern)\nbrud på cysteens membran (apoplexy) med hurtig vækst eller store cyster.\nKomplikationer ledsages af tegn på akut kirurgisk patologi:\nskarp smerte med betydelig intensitet\nspænding i musklerne i bugvæggen;\nhjertebanken, voldsom sved, chok og andet.\nFor at etablere en diagnose uanset kliniske data kræves yderligere undersøgelser:\nGynækologisk (tohånds) vaginal undersøgelse vurderer smerte, mobilitet af tumordannelse. Imidlertid findes der ikke med cysteens typiske forløb signifikante afvigelser fra normen. I tilfælde af en betydelig størrelse af cysten bestemmes undertiden en volumetrisk dannelse af æggestokkene, der er placeret på siden eller bag livmoderen.\nUltralydundersøgelse med farvedoppler kortlægning (bestemmelse af blodgennemstrømning i cysteområdet).\nUltralydundersøgelse (ekkoskopi, ultralyd) er den mest almindelige og tilgængelige metode til diagnosticering og overvågning af en cyste. Det kan findes over bunden eller i et af hjørnerne af livmoderen. De er kendetegnet ved tilstedeværelsen af en tynd kapsel og en glat indre overflade med et homogent og anekoisk indhold. Ifølge Doppler-ultralyd detekteres ingen blodgennemstrømning i cystehulen (et tegn på den godartede karakter af cystisk dannelse).\nEndoskopisk undersøgelse (oftere hysteroskopisk, sjældnere laparoskopisk).\nHysteroskopi og laparoskopi er typer af kirurgisk endoskopisk undersøgelse ved hjælp af specielle teknikker til direkte visuel undersøgelse af mave- og bækkenorganerne, herunder til påvisning af cyster ved hjælp af specielle teknikker. Teknikken er særlig vigtig i diagnostisk komplekse og tvetydige tilfælde. Det bruges også i akut kirurgi til at identificere og eliminere komplikationer. På grund af sin invasive karakter bruges denne metode ikke til rutinemæssig undersøgelse..\nDerudover kan en læge ordinere biokemiske blodprøver for at bestemme indholdet af tumormarkører, hormonprofil og andre..\nFormationens funktionelle natur kræver muligvis ikke behandling i de første 1,5-2 måneder, da dannelsen kan forsvinde alene. Det er nødvendigt at foretage dynamisk overvågning af intensiteten af cyste vækst.\nEn specialist kan også ordinere medicinsk konservativ behandling:\nhormonbehandling (cykliske svangerskabsforebyggende midler);\nsymptomatisk behandling: antiinflammatorisk behandling med tegn på en infektiøs proces (antibakterielle lægemidler, afgiftningsterapi), med smertesyndrom (analgetika, antispasmodika), med tegn på blødning (infusion, anti-shock-behandling, plasmasubstituerende medicin).\nHvis behandlingen er ineffektiv inden for 2-6 måneder, er spørgsmålet om kirurgisk behandling løst. Cysten fjernes med maksimal konservering af sundt ovarievæv. Operationen fjerner den eksisterende cyste, men garanterer ikke, at den ikke vises igen. Derfor identificeres og elimineres de mulige årsager til gentagelse af tumordannelse..\nNogle specialister anbefaler længere overvågning af små godartede cyster, hvilket undgår risikoen for komplikationer ved operationen. I tilfælde af komplikationer tyder de imidlertid på kirurgiske nødsituationer..\nDe vigtigste typer kirurgiske indgreb:\nNødoperation. Det består i eliminering af komplikationer (stoppe blødning, fjerne døde væv, hvis det er muligt, eliminere inflammatoriske processer og andre).\nRutinemæssig fjernelse af cyste. Den mest legitime metode. Giver dig mulighed for at planlægge tidspunktet for operationen (mindst 3-4 måneder før den planlagte graviditet), kompensere for mulige samtidige tilstande (ekstragenital patologi og andre).\nMindst traumatisk - minimalt invasiv endoskopisk fjernelse af cysten. Operationsvolumen bestemmes af tilstanden i det gynækologiske system, samtidig sygdomme.\nDen mest almindelige teknik er eksfoliering af cystehulrummet ved hjælp af laparoskopisk teknik. Gør det muligt at reducere sandsynligheden for mulige komplikationer ved operation. Under operationen forsøger de at bevare reproduktionsfunktionen.\nI behandlingen under behandlingens varighed anbefales det: at begrænse kraftig fysisk anstrengelse, seksuel aktivitet, undgå hypotermi.\nForekomsten af komplikationer for funktionelle cyster er sjælden. Med betydelige størrelser er følgende mulige:\nMenstruationsdysfunktion (forsinkede eller lange og tunge perioder).\nTorsion af cyste, nekrose, blødning i cystehulen i æggestokken eller bughulen.\nOmfatter følgende principper (fælles for alle funktionelle ovarietumorer):\nSymptomer og komplikationer af venstre ovariecyst\nÆggestokkene er reproduktionssystemets organer. De er involveret i generative processer og producerer æg. På grund af den sekretoriske funktion i deres struktur produceres hormoner. Udseendet af en ovariecyst kan påvirke funktionaliteten af de indre kønsorganer negativt. Dette fører til en funktionsfejl i menstruationscyklussen, infertilitet og andre lidelser, der bestemmes af gynækologen.\nUdseendet af en ovarietumor kan påvirke funktionaliteten af de indre kønsorganer negativt..\nDer er flere typer formationer. Med tumorer af funktionel karakter er der ingen trussel mod kvindens helbred, hvis de ikke udvikler sig.\nTumoren har et godartet forløb. Inde i kapslen er forskellige hudderivater - hår, hudceller og svedkirtler, fedt og endda tænder. Dermoid cyster eller teratomer har tynde, stærke vægge. De kan ikke absorberes, de skal fjernes.\nInde i kapslen er hår, hudceller og svedkirtler, fedt og endda tænder.\nEn cystisk dannelse i venstre æggestok dannes selv under lægning af systemer og organer i den prænatale periode. Den nøjagtige årsag til overtrædelsen af den embryonale mekanisme er ikke fastslået. Teratom udvikler sig langsomt og fylder med en gelélignende masse op til 15 cm i diameter. I denne periode er der stærke hormonelle ændringer. Ubehag fra dermoid opstår med sin stærke stigning, indtil dette øjeblik er manifestationerne ikke særlig mærkbare.\nDenne type cystisk dannelse er en af de mest almindelige tumorer i reproduktionssystemet og tegner sig for mere end 70%. Ægte serøse eller paratubar cyster er fyldt med et gulfarvet stof. Kapslen har klare linjer og svagt elastiske tætte vægge. Dannelse sker fra epitelceller, oftere er det serøse hulrum repræsenteret af en kapsel. Størrelsen kan være op til 150 mm i diameter. Hvis ubehandlet, er sandsynligheden for hurtig progression af en serøs cyste høj, risikoen for at udvikle kræftceller øges.\nCorpus luteum cyste i venstre æggestok hører til en funktionel formation. Kapseldannelse opstår under puberteten, voksenalderen og graviditeten. Væske akkumuleres i corpus luteum. De fleste kvinder føler ikke en funktionel cyste i venstre æggestok, da den ikke overstiger nogle få millimeter og hurtigt løser sig selv. Men i nogle tilfælde har kapslen brug for kontrol. Selv en harmløs hævelse i overgangsalderen kan ændre forløbet..\nDet forekommer på baggrund af ægløsning med brud på folliklen. Under frigivelsen af ægget brister karret. Blødning stopper ikke, blod begynder at ophobes i venstre æggestok eller epididymis.\nMed en hæmoragisk tumor er der en høj risiko for brud på væggene og væskeafgivelse..\nMed en blødende cyste er der en høj risiko for brud på væggene og frigivelse af væske. Dette truer udviklingen af infektion og blødning i bughulen. En kvinde har smertefulde symptomer, alvorlig utilpashed.\nEn follikulær kapsel er dannet af en follikel. Under frigivelsen fra æggestokken brister væggene, men i nogle tilfælde forstyrres denne proces med mangel på hormoner. Folliklen akkumuleres gradvist væske, som produceres af membrancellerne. En retentioncyste i venstre æggestok er ikke skadelig, hvis den er lille. Med komplikationer og progression viser funktionelle formationer alvorlige symptomer. Follikulære cyster med blødning er i stor risiko..\nDisse tumorer har i de fleste tilfælde to eller flere kamre i deres struktur. En cyster med to kamre i venstre æggestok er en sundhedsfare for det retfærdige køn. Det kan forårsage langvarig infertilitet hos en ung kvinde eller kræft i overgangsalderen. Pseudomucinøse hulrum har ikke kun flere kamre, men også store størrelser med en ujævn overflade. Tumoren udvikler sig på benet, når undertiden 30 cm eller mere.\nCystisk degeneration i venstre æggestok forekommer på baggrund af ændringer i æggestokkens anatomiske struktur og funktionalitet såvel som metaboliske processer i reproduktionssystemet. Primær patologi er en medfødt lidelse, de første tegn på organdysfunktion vises allerede i puberteten.\nDe første tegn på organdysfunktion vises allerede i puberteten.\nÅrsagerne til sekundær polycystisk sygdom bestemmes ikke fuldt ud, men der er faktorer for dens udseende. Hormonal ubalance opstår efter hyppige aborter, kønsinfektioner eller seksuelt overførte sygdomme.\nFlere formationer fører til en stigning i venstre æggestok, det ophører med at udføre sin funktion. Chancerne for at blive gravid reduceres betydeligt.\nEn cyste i venstre æggestok vises i en absolut sund kvinde i reproduktiv alder (18-40 år). Den største fare udgøres af flerkammerformationer, som diagnosticeres efter 45 år.\nSmå funktionelle hulrum manifesterer sig normalt ikke. I flere menstruationscyklusser opløses væggene. Med degenerering af kapsler eller andre typer patologi vises følgende symptomer:\nHyppig vandladning på grund af cyste tryk på blærevæggen.\nkedelig smerte, når man er rolig, går, træner eller har sex\nfølelse af fyldning og klemning indefra;\nlidelse i menstruationscyklussen, sparsom udflåd eller for meget blødning\nhyppig vandladning på grund af cysteens tryk på blærens vægge\nen kraftig vægtforøgelse med en slimhindetumor;\nforringelse af den generelle tilstand (feber, kvalme, hjerterytmeforstyrrelse).\nVride benet. Denne komplikation observeres i cystadenom, dermoider og store funktionelle tumorer. Overtrædelse opstår med en skarp ændring i kropsposition, tab af kropsvægt, konstant arbejde med bøjninger og øget tarmmotilitet.\nBryder væggene. Komplikation opstår, når kapslen er rigeligt fyldt eller snoet op til 90 grader omkring aksen. En flydende frigivelse er truende og skal behandles med det samme. Når stoffet kommer ind i bughulen, opstår peritonitis ledsaget af feber, svær smerte og besvimelse.\nInfertilitet er en af risikoen for komplikationer.\nInfertilitet. En irreversibel lidelse observeres med dybe cyster i to æggestokke eller med polycystisk. Patologi er midlertidig, hvis hulrummet har normal størrelse, og der ikke er nogen blødning.\nOvariel apopleksi. En kompleks tilstand af et organ, hvor det brister indefra og blødning. Det er umuligt at gemme dets yderligere funktioner efter en sådan overtrædelse..\nOprindeligt griber gynækologen til konservativ behandling - hormonbehandling. Normalt fortsætter observation af cysten i 3-6 menstruationscyklusser. Hvis der ikke er nogen ændringer, fortsætter kapslen med at vokse, og symptomerne forværres, lægen har tendens til radikal behandling.\nKirurgisk indgreb er obligatorisk for komplikationer af patologi og i en alder af 45 år. Den mest blide teknik er laparoskopi. Efter operationen genvinder patienterne hurtigt og udskrives hjem allerede på 3. dag, hvis der ikke er blødning eller anden forringelse.\ncystektomi (fuldstændig fjernelse af cysten uden ovarievæv);\novarie resektion (fjernelse af cyste og ovarievæv);\novariektomi (fuldstændig excision af cyste og fjernelse af den berørte æggestok);\nadnexektomi (kirurgi for at fjerne en cyste, æggeleder og æggestok).\nCystevækst kan forhindres ved hjælp af regelmæssige besøg hos gynækologen og planlagt ultralyd. Det er nødvendigt at behandle infektioner og betændelser i kønsorganerne til tiden, regelmæssigt tage test.\nFjernelse af cyste er den eneste berettigede behandling, der kan forhindre en kvindes sundhedstrussel og opretholde evnen til at blive gravid..\nEn cyste i æggestokkene forstås som en godartet type neoplasma i form af et hulrum med flydende indhold, der opstår som et resultat af en tumorproces. Ofte gives denne diagnose af en venstre cyste i æggestokkene til kvinder i den fødedygtige alder, sjældnere påvises en sådan patologi hos kvinder over halvtreds.\nHver måned dannes en lille vesikel i æggestokken hos en sund kvinde, kaldet den dominerende follikel eller Grafs follikel.\nÅrsager til venstre cyste i æggestokkene\nBaseret på medicinsk praksis dannes en venstre cyste i æggestokkene på grund af dårligt forståede faktorer. For eksempel opstår dannelsen af en dermoid cyste til venstre, når den embryonale udvikling af væv forstyrres som følge af hormonelle ændringer i kroppen under puberteten med overgangsalderen eller efter et abdominalt traume.\nFænomenet polycystisk sygdom kaldes hormonelle problemer. Sammen med insulinresistens (insulinfølsomhed er fraværende) er der en aktivering af produktionen af insulin i bugspytkirtlen. Som du ved, er insulin en hubbub, der er ansvarlig for absorptionen og glukoseindholdet i blodet. Som et resultat af et overskud af insulin i æggestokkene øges niveauet af mandlige hormoner (androgener), som forhindrer modning af ægget og dets frigivelse..\nAlmindelige årsager til venstre ovariecyster:\ntidlig begyndelse af den første menstruation (op til 11 år)\npatologier relateret til follikulær modning;\nendokrine problemer (hormonel ubalance, hypothyroidisme);\nmenstruations uregelmæssigheder (uregelmæssig cyklus osv.);\nen historie med tidligere cystiske former;\nbrugen af tamoxifen i kampen mod brystkræft;\nbetændelse i æggestokkene / æggelederne\ntidligere operation på bækkenorganerne.\nDenne naturlige cyste fungerer som et medium til modning af ægget. I midten af den månedlige cyklus brister den dominerende follikel og giver ægget adgang til æggelederen for mulig befrugtning. I stedet for folliklen dannes et corpus luteum, hvis hovedopgave er at opretholde den hormonelle baggrund for fuld bæring.\nÅrsagerne til, at folliklen ikke brister og gradvist øges med ophobning af væske, forstås ikke fuldt ud. Denne proces kaldes follikulær / retention cyste. I nogle tilfælde omdannes selve corpus luteum til en cyste. Disse to patologier optager 90% af den kliniske praksis og er inkluderet i gruppen af funktionelle (fysiologiske) formationer. Lignende cyster findes på en af æggestokkene, kan nå en diameter på fem eller flere centimeter. Efter et par uger eller måneder kan en godartet neoplasma forsvinde af sig selv.\nCysten i venstre eller højre æggestok dannes parallelt med æggestokkens patologiske tilstande:\nårsagen til hæmoragisk dannelse er blødning i en funktionel cyste, der ledsages af et kedeligt trækkende smertesyndrom i underlivet (på den tilsvarende side);\ndermoid processer er kendetegnet ved tilstedeværelsen af hår, brusk, knoglestrukturer, hovedsageligt af en af æggestokkene. Dette skyldes, at cellerne, der tjener til dannelse af andre organer, trænger ind i æggestokkene. Denne patologi kræver ofte kirurgisk behandling;\nendometrioid cyster indeholder blod, der kommer ind i æggestokken under hærgen af endometriose. Sygdommen manifesterer sig med menstruationssmerter såvel som frugtløse forsøg på at blive gravid;\ncystadenomas - når gigantiske størrelser (op til 30 cm), manifesterer sig ikke på nogen måde;\npolycystisk ovariesyndrom (PCOS) er den mest almindelige sygdom, der manifesterer sig som spredning af flere cyster i forskellige diametre. Det ledsages af en funktionsfejl i cyklussen, en stigning i antallet af mandlige kønshormoner, infertilitet;\nkræftskader - manifesteret af den langsomme vækst af cystiske formationer.\nOfte udvikler cystiske formationer asymptomatisk. En kvinde lærer om tilstedeværelsen af en funktionel cyste (baseret på praksis optager de 90% af alle kliniske tilfælde) under en rutinemæssig undersøgelse eller under andre undersøgelser. Ubehagelige fornemmelser vises i situationer, hvor en funktionel cyste vokser til en imponerende størrelse.\nFølgende symptomer på en cyste i venstre æggestok skelnes mellem:\ntrække smerter, hovedsageligt i nederste venstre del af maven\nudseendet af rigelig vaginal udflåd, ikke relateret til menstruation\nakut smertesyndrom, der forekommer midt i menstruationen, i underlivet (ofte til venstre) efterfulgt af en udtværende vaginal udflåd; •\nømhed i underlivet, hvis top observeres efter fysisk anstrengelse eller samleje\nfremkomsten af behovet for hyppig falsk trang til at urinere og afføring;\ntemperaturstigning op til 39 С;\nfølelse af tryk indefra, spændinger i maveområdet;\nEn venstre cyste i æggestokkene kan opstå med oppustethed / forstørrelse af maven, en følelse af fylde eller fylde. Polycystisk ovariesyndrom ledsages ofte af overdreven ansigtshår, rigeligt talg, acne, hjerte-kar-problemer.\nCyste i corpus luteum i venstre æggestok\nLuteal cystisk neoplasma eller cyste i corpus luteum i venstre ovarie dannes fra corpus luteum i cortex i æggestokken.\nCorpus luteum er de endokrine celler, der er tilbage efter en burst follikel, der producerer progesteron og dør ud med tilgangen til en ny ægløsning.\nHvis corpus luteum ikke trækker sig tilbage rettidigt, nedsættes blodcirkulationen i det, hvilket resulterer i, at der dannes et cystisk hulrum. Ifølge generel klinisk praksis forekommer en sådan neoplasma i 2-5% af tilfældene..\nHvad er cyste i corpus luteum i venstre æggestok, og hvad er årsagerne til dens udseende? Den luteale cyste vokser op til 8 cm, er fyldt med en rødlig-gullig væske og er kendetegnet ved en jævn afrundet overflade. De faktorer, der påvirker væksten i uddannelsen, er blevet lidt undersøgt. Blandt hovedårsagerne skelner lægerne: hormonel ustabilitet, problemer med blodcirkulationen. Desuden kan en cyste i venstre æggestok dannes både under graviditeten og uden den..\nCyster kan provokeres af:\nlægemidler, der simulerer frigivelsen af ægget fra folliklen;\nbrugen af lægemidler til fremstilling af in vitro-befrugtning (for eksempel clomiphencitrat);\nbrugen af farmakologisk nødprævention\nlidenskab for diæter, usund kost;\ntilstedeværelsen af hyppige eller kroniske sygdomme i æggelederne, æggestokke\nhyppig afslutning af graviditeten.\nKlinisk har corpus luteum cyste ingen manifestationer. Ofte forsvinder det af sig selv og efterlader kvinden i fuldstændig uvidenhed..\nLuteal-type cyster udvikler sig som regel ikke til ondartede tumorer.\nEndometrioid cyste i venstre æggestok\nEndometriose er invasionen af vævet, der udgør livmoderforingen i nærliggende organer. Størrelsen af en endometrioid cyste varierer fra 0,6 til 10 cm. Ved sin struktur ligner denne type cyste en stærk kapsel, der er 0,2-1,5 cm tyk med vedhæftninger på overfladen. Cystehulrummet er fyldt med brunt indhold, som er resterne af blod udskilt under menstruation, som i livmoderhulen..\nÅrsagerne til, at en endometrioidcyste i venstre æggestok udvikler sig, forstås ikke fuldt ud og reduceres til en række teorier, blandt hvilke:\nmekanismen til returnering af livmoderhulenes celler i æggelederne under menstruation;\n"Drift" af celler i livmodermembranen ind i æggestokken under kirurgisk manipulation;\npenetration af epitelet i ovariezonen ved hjælp af lymfe / blod;\nhormonelle lidelser, dysfunktion i æggestokkene, hypothalamus, hypofysen;\nSymptomerne på sygdommen er kendetegnet ved akut smerte, der øges med jævne mellemrum og udstråler til lændeområdet og endetarmen, der forværres under menstruation.\nEndometrioidcyster i venstre æggestok og højre æggestok klassificeres i faser:\nden første - neoplasmer vises i form af enkeltpunkter;\ndet andet - cysten vokser til en lille / medium størrelse, vedhæftninger i bækkenområdet afsløres (uden skade på endetarmen);\nden tredje - cystiske formationer op til 6 cm dannes på to æggestokke (både venstre og højre). Endometrioide processer manifesterer sig på livmoderen og æggelederne, væggene i bækkenområdet. Adhæsioner dækker tarmområdet;\nfjerde - endometrioid cyster når deres maksimale størrelse, det patologiske fokus går til nærliggende organer.\nDenne type cyste kan være asymptomatisk. Patienter med en lignende patologi henvender sig kun til en specialist, hvis det er umuligt at blive gravid. I dette tilfælde er det nødvendigt først at slippe af med cysten og derefter planlægge fødslen af et nyt liv..\nFollikulær cyste i venstre æggestok\nEn follikulær cyste er intet andet end en forstørret follikel med en tynd kapselvæg fyldt med væske. Størrelsen af en sådan neoplasma er ikke mere end 8 cm. Denne type cystisk dannelse findes oftest hos piger i puberteten.\nFollikulær cyste i venstre æggestok forekommer med samme frekvens som den højre. Størrelsen af sådanne cyster er ikke mere end 6 cm. Under dannelsen kan der ikke observeres nogen symptomer. I sjældne tilfælde er der en stigning i det kvindelige hormon østrogen. Det kliniske billede suppleres med uregelmæssig menstruation, blødning af den acykliske type, der ses smerter i underlivet.\nHvis follikulær cyste har en størrelse på mere end 7 cm, er der fare for vridning af benet med kar og nerveender. Processen ledsages af akut smertesyndrom i maven, og patientens tilstand forværres kraftigt, hvilket kræver øjeblikkelig indlæggelse.\nUnder ægløsning (midt i cyklussen) kan cysten briste, hvilket er karakteriseret ved svær smerte. En sådan neoplasma forhindrer ikke en mulig graviditet. Det skal bemærkes, at dannelsen finder sted i sig selv tættere på den 20. svangerskabsuge i processen med hormonelle ændringer i follikulærtypen. Situationen kræver dog kontinuerlig gynækologisk overvågning..\nBehandlingen er baseret på brugen af hormonelle lægemidler (østrogen eller gestagen) i op til to måneder. Hvis konservativ terapi ikke giver resultater, er dette en grund til operation.\nEn kvinde med en endometriotisk dannelse i æggestokkene kan ikke blive gravid i lang tid, hvilket er den eneste grund til at kontakte en specialist, da denne cyste ikke afslører sig på nogen måde. Det tilrådes at tænke over graviditet efter fjernelse af cystisk dannelse.\nEn endometriotisk cyste i venstre æggestok under graviditet er ikke kun kontraindikation for fødslen i tilfælde, hvor den er lille og ikke klemmer nærliggende organer. Endometrioid heterotopier udgør derimod en trussel om ophør af graviditet, derfor kræver de konstant lægeligt tilsyn..\nDen follikulære type cyste under svangerskabet kan forsvinde alene, men kræver også øget kontrol.\nSerøs dannelse på æggestokken op til 3 cm påvirker ikke fostrets udvikling og graviditetsforløbet, hvilket ikke kan siges om store cystomer. Allerede fra den 12. graviditetsuge, når livmoderen vokser aktivt og stiger til underlivet, er der fare for vridning af det cystiske ben. Den patologiske tilstand elimineres ved kirurgi, som ofte fremkalder abort.\nEn lille slimhindecyste i venstre æggestok øger risikoen for abort og nødsituationer, der fører til operation. En kvinde skal fjerne en slimhinde i svulsten, gennemgå to måneders rehabilitering og først derefter planlægge undfangelsen.\nLuteal dannelse eller corpus luteum cyste under graviditet er en nødvendig kilde til at opretholde normale niveauer af hormoner, der er ansvarlige for bevarelse af graviditet og atrofi ved 18 ugers svangerskab. Men fraværet af denne neoplasma giver anledning til bekymring og truer med spontan abort.\nProcessen med ægløsning ledsages af dannelsen af et hulrum med et modent æg på overfladen af æggestokken. Efter frigivelsen af ægget forsvinder hulrummet af sig selv. Af årsager, der er uklare for medicin, frigøres ægget ikke, eller der pumpes væske ind i hulrummet. Sådan vises en godartet tumor - en funktionel cyste i venstre æggestok / højre æggestok. Selve navnet på cystisk dannelse indikerer de vigtigste faktorer-provokatører af patologi - ovarie dysfunktion og hormonel svigt.\nDe disponerende årsager til sygdommen inkluderer hyppig betændelse i kønsområdet, langvarige stressede tilstande og fysisk træthed, overophedning eller hypotermi i kroppen.\nEn funktionel cyste adskiller sig i typen af lidelser og cyklusfasen for:\nfollikulær - brud på folliklen forekommer ikke, ægget kommer ikke ud. Hulrummet er fyldt med flydende indhold, ikke corpus luteumceller. Folliklen bliver til en 60 mm cyste;\nluteal - dannet umiddelbart efter ægløsning (folliklen briste, ægget kom ud), når en corpus luteum cyste dannes med væske inde eller blandet med blod.\nDen funktionelle type tumorer er ikke ondartede og har ikke udtalte symptomer, hvis de ikke når enorme størrelser. De vigtigste klager inkluderer menstruations uregelmæssigheder (længere perioder eller deres forsinkelse), en udtværende form for udflåd midt i cyklussen. Smerter i nederste venstre underliv manifesterer sig med en signifikant stigning i den funktionelle cyste i venstre æggestok.\ntorsion af det cystiske ben\nbrud på neoplasma under samleje / fysisk aktivitet;\nblødning i det cystiske hulrum.\nFunktionelle cyster heler normalt alene, men kan kræve operation.\nEn neoplasma, der har to kamre, kaldes en to-kammer cyste i venstre æggestok. En lignende patologi forekommer i processen med hormonelle lidelser i betragtning af stress og overdreven fysisk / mental overbelastning.\nSygdommen er en farligt høj sandsynlighed for vridning af det cystiske ben, dannelse af formation med udgydelse af dets indhold i maveområdet, hvilket medfører en inflammatorisk proces (peritonitis).\nEn to-kameral cyste i venstre æggestok udvikler sig ofte med milde eller fraværende symptomer. Typiske klager fra patienter med en to-kammer cyste inkluderer:\nikke være i stand til at blive gravid.\nEn cyste af enhver type kan bestå af 2, 3, nogle gange flere kamre. Medicin kan stadig ikke give en nøjagtig forklaring om årsagerne til disse formations udseende. Bicamerale cyster findes hos kvinder i alle aldre, forskellige livsstiler.\nGynækologer anser rutineundersøgelser for at være den optimale metode til forebyggelse, som gør det muligt at opdage cystiske neoplasmer på et tidligt tidspunkt og anvende sparsom behandling uden brug af kirurgiske midler.\nRetention cyste i venstre æggestok\nEn ægte eller retentionscyste i venstre æggestok dannes som et resultat af ophobning af sekretorisk væske i kapsel / kanal i orgelet. Afhængigt af strukturen er sådanne formationer opdelt i follikulære, endometrioide, paraovariale og corpus luteum cyster. Det vigtigste kendetegn ved denne neoplasma er fraværet af spredning, dvs. stigning på grund af cellevævsproliferation.\nEn sådan sygdom forekommer hos patienter i enhver aldersgruppe, ofte er det en medfødt misdannelse i perioden med intrauterin udvikling, når kanalernes vægge er smeltet sammen.\nRetention cyste i venstre æggestok har ingen udtalt symptomer. Klager reduceres til smerter af varierende intensitet og en menstruationsforsinkelse. Komplikationer i form af blødning, vridning af benet ledsages af svær smertesyndrom.\nRetentionstypen af uddannelse er i stand til at opløses i perioden med to menstruationer. Patienter observeres i op til tre måneder, og med yderligere udvikling af cyster kan konservativ terapi eller kirurgi anbefales..\nDermoid cyste i venstre æggestok\nEn godartet dannelse er en dermoid eller dermoid cyste i venstre æggestok. I klinisk praksis forekommer lignende cyster hos 20% af almindelige cyster..\nSådanne neoplasmer er runde, ovale i form med en glat ydre overflade, og indeni indeholder de forskellige væv (muskler, nervøse, fede, bindevæv, bruskstrukturer). Dermoid inkluderer hår, sved og talgkirtler. Det indre hulrum i denne cyste er fyldt med et gelélignende medium.\nDermoid cyste påvirker kun en af æggestokkene, oftere den rigtige. Neoplasma er kendetegnet ved langsom vækst, tilfælde af vækst i ondartede tumorer optager ikke mere end 3%.\nDe faktorer, der påvirker dermoidens udseende, bestemmes ikke fuldt ud. Det menes, at sådanne cyster udvikler sig med embryonale vævsdannelsesforstyrrelser, hormonelle forstyrrelser af puberteten under overgangsalderen. Det patologiske fokus findes med samme frekvens i ungdomsårene, voksenalderen og barndommen..\nSom enhver godartet tumor viser dermoid cyste i venstre æggestok ikke udtalte symptomer, før den når en signifikant (15 cm eller mere) størrelse. De karakteristiske træk ved en dermoid er:\nfølelse af tyngde, udspænding af maven\nsmertesyndrom på niveauet af underlivet\nvisuelt fremspring i underlivet på grund af ophobning af væske eller selve cysteens størrelse;\nafføringsforstyrrelser på grund af kompression ved hævelse af tarmen.\nSkarp ømhed og en stigning i kropstemperaturen kan indikere vridning af det cystiske ben, hvilket er en grund til øjeblikkelig indlæggelse.\nParaovarisk cyste i venstre æggestok\nTi tilfælde ud af hundrede er besat af den paraovariske cyste i venstre æggestok, som dannes som et resultat af føtal lidelser. Den patologi, der udvikler sig fra vedhængen, påvirker det retfærdige køn fra 20 til 40 år. En paraovarisk neoplasma optager rummet mellem æggelederen og æggestokken. Væksten af cyste opstår på grund af overstrækning af væggene, fylder tumoren og ikke gennem celledeling.\nCystiske formationer af denne type kaldes de mest uforudsigelige, der ikke forsvinder alene eller efter brug af medicin. En stigning i paraovar cyster kan forekomme under påvirkning af harmløse faktorer - tage et varmt bad, besøge et solarium eller få en naturlig solbrunhed.\nSynderne til dannelsen af en sådan uddannelse er virusinfektioner, når man bærer en pige, effekten af kemiske faktorer på fosteret, stressende forhold, dårlig økologi, brugen af medicinske stoffer osv..\nTilstedeværelsen af en paraovarisk cyste påvirker ikke muligheden for undfangelse. Imidlertid øger graviditet risikoen for pedikeltorsion og brud på den cystiske tumor..\nDe første harbere af en voksende neoplasma af den paraovariske type inkluderer smerter i underlivet, få styrke med fysisk anstrengelse og følge dem. Små cyster dannes uden signifikante symptomer. Efter at have nået en diameter på 15 cm lægger cystiske tumorer pres på nærliggende organer og øger maven i størrelse.\nNår denne type neoplasma opdages, er fysiske øvelser, der bidrager til en ændring i kropsposition, forbudt - salto, sving, spring osv. Det er kun muligt at slippe af med sygdommen på en operativ måde.\nEn mobil, næsten smertefri neoplasma af godartet type er en serøs cyste i venstre æggestok. De vigtigste klager inkluderer:\nømhed af en kedelig, smertefuld type af underlivet, der stråler ud til lænden og lyskeområdet. Smerter kan dække venstre lem;\nændringer i den månedlige cyklus forekommer i de fleste tilfælde ikke, krænkelser vedrører mængden af blodig udledning, som bliver rigelig eller tværtimod knap.\nEn godartet tumor af en serøs type eller ovariecystadenom er en blære med en let væske. Denne patologi forekommer i 70% af den kliniske praksis og er opdelt i:\nenkel cystisk dannelse med en glat og jævn overflade;\npapillær (papillær) neoplasma (har vækster, der ligner vorter).\nPapillære cystadenomer er i stand til at påvirke begge æggestokke, består ofte af flere kamre og har tendens til at transformere til ondartede formationer.\nSerøs dannelse af en lille størrelse findes oftest ved en gynækologisk undersøgelse, og det er helt uventet for patienten selv. En lille serøs cyste i venstre æggestok identificeres ofte fejlagtigt som en funktionel neoplasma, som kræver kontinuerlig overvågning i op til seks måneder.\nCyster på 15 cm og derover er kendetegnet ved et kompliceret klinisk forløb. Store cyster kan komprimere organer i nærheden, hvilket er en indikation for operation. Store tumorer ledsager afføringsforstyrrelser og problemer med vandladning, og øget smerte bemærkes også. Ofte forstørres maven på grund af ophobning af væske i peritonealområdet. Terapeutisk taktik er baseret på resultaterne af en omfattende undersøgelse.\nRegression af cyste i venstre ovarie er et fald i neoplasma i størrelse eller dets fuldstændige forsvinden alene eller gennem terapeutisk taktik.\nDen mest sandsynlige resorption er funktionelle cyster: follikulære og corpus luteum cyster. De passerer om 2-3 måneder alene eller under indflydelse af monofasiske hormonelle svangerskabsforebyggende midler, som fremskynder helingsprocessen.\nIfølge klinisk praksis er follikulære, endometrioide, paraovariale og tecalutein-neoplasmer såvel som corpus luteum-cyster mest almindelige. Hvis godartede æggestokketumorer ikke har akutte symptomer, og deres størrelse er relativt lille, kan lægen vælge en vent-og-se-tilgang. I tilfælde, hvor cyste i venstre æggestok ikke forsvinder af sig selv, anvendes en kombineret type oral prævention med progesteron. Et træk ved disse svangerskabsforebyggende midler er evnen til at undertrykke hypofysens gonadotropiske funktion, hvilket er vigtigst med en corpus luteum cyste. I det første behandlingsstadium tages 1-2 tabletter i 15 dage for at opnå effekten af hormonel curettage. Startende fra den femte dag i cyklussen - 1 tablet hver under opsyn af en ultralydsscanning forlænges ekkografi op til regression af venstre ovariecyst.\nAf typen af cystisk dannelse kan man bedømme sygdommens konsekvenser i tilfælde af en ugunstig kombination af omstændigheder..\nAlmindelige konsekvenser af en venstre ovariecyst:\ntorsion af benet fører til vævsdød som følge af kredsløbssygdomme, der er fyldt med en inflammatorisk proces i abdominalzonen;\nvæksten af en neoplasma klemmer / fortrænger nærliggende organer, processen ledsages af smerte og organdysfunktion. På baggrund af denne patologi kan infertilitet udvikle sig;\nbrud på den cystiske kapsel truer med intern blødning;\nevnen til at transformere til en ondartet tumor.\nFjernelse af neoplasma har også negative konsekvenser i form af:\nmanglende evne til at blive gravid i fremtiden\nadhæsioner i æggelederne - en almindelig komplikation af laparoskopi, på trods af at proceduren udføres med minimal interferens med kvindens reproduktionssystem.\nTilstedeværelsen af alvorlige konsekvenser påvirkes af: patientens alder, generelle helbred, planer for undfangelse, livsstil.\nDen farligste komplikation anses for at være brud på venstre cyste på æggestokkene på grund af udvikling af peritonitis, som truer sundheden og i nogle tilfælde patientens liv..\nDesværre er ikke en eneste kvinde immun over for udseendet af cystisk dannelse. Hvad angår tab af integritet med udstrømningen af cysteindholdet i bughinden, forekommer en sådan patologisk proces ikke med alle typer cyster. For eksempel vises en funktionel type neoplasma på æggestokken og opløses umærkeligt for en kvinde.\nFaktorer, der fører til brud på en cyste i æggestokkene:\nen inflammatorisk proces, der fører til en udtynding af follikelvæggen;\npatologi i løbet af blodpropper\npiercing type kontinuerlig smerte koncentreret i underlivet;\ntemperatur ikke reduceret med antipyretiske lægemidler;\nsvag generel tilstand\nmærkelig form for udledning fra skeden\ntilstedeværelsen af tegn på forgiftning (kvalme, opkastning);\nproblemer med afføring og gasproduktion\nDet mindste tegn på en bristet cyste er en grund til at ringe til nødhjælp. Efter bekræftelse af diagnosen på hospital skal du ordinere lægemiddelbehandling (i enkle situationer) eller laparoskopisk intervention for at fjerne den beskadigede follikel.\nTorsion af venstre cyste i æggestokkene\nEn anden komplikation er torsionen af cysten i venstre æggestok, som er opdelt i:\nfuld rotation fra 360 ° til 720 °;\ndelvis - afvigelse fra startpositionen er op til 180 °.\nSom et resultat af ufuldstændig torsion komprimeres venerne, der fører blod til æggestokken, men livmoder- og æggestokkene fortsætter med at fungere. I dette tilfælde vokser neoplasmen i størrelse, fibrin vises på overfladen af tumoren og fremkalder en adhæsionsproces. Cyste i venstre æggestok mister sin mobilitet. Fuld torsion er karakteriseret ved fravær af blodgennemstrømning gennem arterierne og venerne, hvilket forårsager iskæmi og nekrotiske manifestationer.\nFænomenet vridning ledsages af følgende symptomer:\nakut smertesyndrom i underlivet\nmusklerne i peritoneumets forreste væg er overbelastede;\nShchetkin-Blumberg-symptomet vil være positivt;\ntilstedeværelsen af tegn på forgiftning - kvalme, opkastning\nEn snoet cyste kræver øjeblikkelig lægehjælp, behandlingen udføres oftest kirurgisk.\nDiagnosticering af venstre ovariecyst\nDen vigtigste diagnostiske metode til påvisning af en cyste i venstre æggestok er en ultralydsscanning, der registrerer en mørk, afrundet vesikel. Ultralydundersøgelse giver en idé om strukturen af cystisk dannelse. For at bestemme årsagen til patologien og spore dynamikken i ændringer i cyste kan et antal ultralydsundersøgelser anbefales til at gennemgå.\nDoppler-diagnose er en ultralydsanalysemetode til vurdering af blodgennemstrømning i den vaskulære seng. For eksempel i luteal cyste er der ingen blodcirkulation, og i andre ovarietumorer findes den.\nI betragtning af det faktum, at funktionelle cyster er i stand til selvresorption, og dermoid og cancerøs neoplasmer ikke er karakteriseret ved tilfælde af selvhelbredelse, vælges ofte forventet behandlingstaktik, når en cyste detekteres. Dermoide, kræftformede tumorer kan ændre deres størrelse eller forblive uændrede, og processerne med endometriose forårsager en signifikant stigning i cystiske formationer under menstruationen og deres fald efter afslutningen af menstruationen. Alle disse faktorer hjælper specialister med at etablere den korrekte diagnose under forskningsprocessen..\nHvis gynækologen har mistanke om, at cysten ikke er funktionel, ordineres en yderligere diagnose af cysten i venstre æggestok:\nlaparoskopisk metode - refererer til kategorien diagnostisk kirurgi, hvor lægen foretager en undersøgelse ved hjælp af et kamera og et specielt instrument og også tager materiale til analyse;\nen blodprøve for det kvantitative indhold af CA-125-markøren - bruges, hvis der er mistanke om kræft. Det skal forstås, at et højt niveau af oncomarker ikke altid indikerer tilstedeværelsen af kræft i æggestokken, da en stigning i CA-125 forekommer som et resultat af andre patologiske processer;\nkontrol af blodet for niveauet af kønshormoner - indikerer hormonelle ændringer, der førte til dannelsen af en cyste;\nblod til biokemi - for at bestemme indholdet af kolesterol og glukose.\nEn komplet blodtælling udføres for at identificere endometrioid cyste. Hos patienter med denne patologi øges sedimentationshastigheden for erytrocytter betydeligt, hvilket ofte forveksles med den inflammatoriske proces. Moderne teknikker - CT, MR med høj nøjagtighed gør det muligt at vurdere den indre struktur af cystisk dannelse.\nEkko af venstre ovariecyst\nUltralydundersøgelse af æggestokken er en sikker, pålidelig diagnostisk metode, der bestemmer organets struktur. Ultralydsscanning udføres ved hjælp af en abdominal probe gennem den peritoneale væg eller transvaginal metode. Transvaginal undersøgelse betragtes som mere informativ, da sensoren indsættes i skeden og så tæt på det undersøgte organ som muligt.\nVenstre æggestok er normalt placeret i venstre livmoderrib, indeholder op til 12 follikler, er kendetegnet ved en gennemsnitlig ekkogenicitet i sammenligning med livmoderens nuance og består af et moderat antal blodkar. Follikelstørrelsen er inden for det normale område - 1-30 mm. En størrelse over 30 mm angiver en funktionel cyste.\nCysten i venstre æggestok på skærmen er en afrundet vesikel med forskellig farve og struktur. Som et resultat af ultralydsscanning bestemmes typen af cystisk dannelse.\nUltralyd anbefales at udføre på den femte til sjette dag i menstruationscyklussen, da æggestokkene ændrer deres struktur og udseende i løbet af en cyklus. For at afklare diagnosen er det nødvendigt at gennemgå flere ultralyd.\nFølgende ekko af cyste i venstre æggestok skelnes mellem:\nserøse type cyster med en glatvægget struktur - ved scanningen er de repræsenteret af anekoiske væskedannelser, ofte med septa ca. 1 mm tyk. Forkalkning af kapslen manifesteres ved en stigning i ekkogenicitet og lokal fortykning af væggen;\npapillære cystadenomer ligner blomkålsblomstrer med et tyktflydende og overskyet indhold. På monitoren har sådanne neoplasmer en rund eller oval form, en tæt kapsel med flere parietale sæler (papiller), der er kendetegnet ved øget ekkogenicitet;\nslimhinde cyste - vægtykkelsen er 1-2 mm, oftest har de skillevægge, der ligner en bikage. Et særpræg ved denne neoplasma er tilstedeværelsen af et medium eller stærkt ekkogent fint dispergeret suspension inde i kapslen, hvilket er typisk for cyster større end 6 cm. Små formationer - homogene og anekoiske.\nFor den korrekte differentiering af en cyste fra en specialist kræves der meget erfaring, da nogle patologiske formationer har en lignende intern struktur. Det er vigtigt at tage højde for placeringen af neoplasma i forhold til livmoderen, dets udseende, størrelse, tilstedeværelsen af septa og suspension.\nHvorfor samles kun den gennemsnitlige del af urinen til analyse


Torsk og parlament sprængte koalitionen | KNR\nDemokraterne: Torsk og parlament sprængte koalitionen\nPolitik · 28. oktober 2016 · 06:00 af Inge S. Rasmussen, Jaaku Lyberth · Tags: Naalakkersuisut, Randi Vestergaard Evaldsen, torsk, parlamentsbygning\nDe interne magtkampe i Siumut gjaldt især øgede torskekvoter og planen om en ny parlamentsbygning.\nForskellige holdninger til emner som torsk og parlamentsbygning fik koalitionen til at sprænges, fordi der er interne magtkampe i Siumut.\nDet siger Demokraternes tidligere naalakkersuisoq for finanser og råstoffer, Randi Vestergaard Evaldsen, der i dag måtte aflevere sin taburet til Inuit Ataqatigiit.\n- Jamen en stor del af det, er den splid, der er i Siumut, siger Randi Vestergaard Evaldsen uden dog at ville give konkrete eksempler på, hvordan og hvem, der er indblandet i den interne splid i landets største parti:\n- Det vil jeg ikke give eksempler på, jeg er formand for Demokraterne, det må Kim (Kielsen, red.) selv tage med hans bagland. Men man kan godt mærke det, når man sidder i koalition at der er nogle stridigheder nede i deres gruppe.\nIfølge den nu tidligere naalakkersuisoq for finanser og råstoffer, kom Siumut-spliden til udtryk under behandlingen af især to sager.\n- Vi kan se med parlamentsbygningen, hvor stor uenighed vi egentlig har om en parlamentsbygning. Hvor de mener det er en god ide, og vi mener, det er en dårlig idé.\nLæs også Ny parlamentsbygning skal drøftes i udvalg\nDet omdiskuterede forslag om en ny parlamentsbygning fremsat af Inatsiartuts formandsskab mødte stærk modstand fra demokraterne og alle øvrige små partier, inklusive Partii Naleraq. Til gengæld fik forslaget opbakning i salen af den ene af Siumuts nye partnere, nemlig Inuit Ataqatigiit.\nLæs også Tillie: Hvad skal vi med parlaments-bygning til 300 mio?\nLæs også Drømmen om en ny parlamentsbygning lever endnu\nLæs også Lars-Emil Johansen skrinlægger ny Inatsisartut-bygning\nKompromis om torsk\nDet andet spørgsmål - om forvaltning af torskebestanden fik også gnisterne til at springe i koalitionen.\n- For eksempel torskeaftalen, hvor vi har siddet til stærke forhandlinger, hvor der også er forskelligheder, siger Randi Vestergaard Evaldsen.\nLæs også Naalakkersuisut forhøjer torskekvote med 8000 tons\nDen 14. oktober forhøjede det daværende Naalakkersuisut torskekvoten med 8000 tons. En forhøjelse som var tre gange så høj som blev anbefalet fra Naturinstitut. En aftale Demokraterne gik med på som et kompromis mod til gengæld at få afskaffet kvotefri zoner for hellefisk samt en forvaltningsplan for lomviefangsten.\nLæs også Torskefiskeriet vil gå tilbage\nLæs også Offentlig person udsat for Facebook-trusler


Moskva Jensen: Gråd og grin\nJeg konsumerer en del billeder og film fra besættelsen og lige pludselig kan der være et lille fragment i en større fortælling, der berører mig dybt. Her er to vidt forskellige eksempler.\nDenne nonne fik mig\ntil at græde. Klippet er fra den 21. marts 1945, hvor englænderne ved en fejl bombede den franske skole på Frederiksberg og seksogfirs børn og atten voksne blev dræbt. Nonnen har været inde i bygningen da det skete, hendes tøj er beskidt og støvet og jeg tænker, at hun må være dybt rystet. Alligevel har hun nærvær og omsorg til at gribe fat i kvinden og manden, der kontakter hende. Se klippet her.\nDenne englænder fik mig til at grine. Klippet er fra 9. april 1940, hvor tyskerne hentede alle de ansatte ved de engelske repræsentantskaber.\nJeg elsker pibeføringen på manden til venstre, da han skal kravle op på lastbilen. Først et ordenligt tilløbs-hiv inden han sætter af, et halvvejs-opsedasse-hiv og så adskillige jeg-klarede-det hiv, da han er kommet op.