Tips til at booke et hotel når du rejser med små børn - Opdagelse.dk\nEt hotelværelse er ikke bare et hotelværelse. Især ikke nu, hvor vi rejser med to børn og skal have plads til os selv og alt vores bagage. Vi er gået fra at være semi-ligeglade med standarden og faciliteterne til nu at sidde og nærstudere hver eneste detalje. Hvor stort er det? Hvad tilbyder det? Hvordan ligger det? Har det alt hvad vi har brug for? Dette er ofte de spørgsmål vi stiller. Vi siger ikke at vi har den magiske formular til at booke et hotelværelse med børn, men vi har bestemt gjort os nogen erfaringer som gør, at vi her vil dele nogen tips til de ting vi værdsætter, og hvad vi har af ønsker når vi booker et hotel når vi rejser med børn.\nVi foretrækker at hotellet er placeret nogenlunde centralt, og gerne i gåafstand til centrum eller de aktiviteter og seværdigheder man skal udforske i løbet af dagen. Og dette er egentlig af flere årsager. Først og fremmest at man ikke skal bruge en masse spildtid på at tage bilen eller offentlig transport. Særligt hvis I er i bil – så skal man til at pakke alt sit grej op og ned. Værst er det, hvis man bliver nød til at forstyrre barnets søvn fordi at man skal flytte det ind og ud af bilen midt i en middagslur eller på vej hjem efter den sene aftensmad ude i byen. Vælg derfor et hotel der er i nogenlunde gåafstand til størstedelen af de oplevelser i skal have under jeres ophold.\nStørrelsen på værelset har STOR betydning – især når nu vi er en familie på 4. Én ting er at vi gerne alle vil kunne være der, og at der skal være plads på gulvet til bagage og alverdens udstyr man nu har medbragt. Men herudover skal der også være plads til at børnene kan bevæge sig og kan lege. Og ikke mindst skal der i vores tilfælde (hvor Wilfred endnu ikke sover igennem om natten) være lidt afstand mellem børnene så ikke hele familien skal vækkes midt om natten med skrig og skrål. Læs også vores tips til at overnatte på hotel med børn.\nVi har lavet en regel om at der minimum skal være 20m2, men meget gerne over 30 m2. Jo større hotelværelse, des større chance er der for at man har mulighed for at finde nogle gode senge placeringer. Vi har Wilfred i en babyseng, så han kan flyttes rundt med. På de mindre hotelværelser står han som regel altid henne foran døren i entre-området når han skal sove, og en enkelt gang har vi også været nød til at putte ham ind i et walk in skab. Men vi foretrække de større værelser hvor vi alle kan være der. Og helt ærligt, hvem kan ikke lide lidt ekstra plads at bevæge sig på?\nDer er vanvittig stor forskel på hvad hotellerne tilbyder deres gæster af faciliteter, samt hvad man har af særlige ønsker. Dette gælder både for selve værelset og for hotellet generelt.\nVores ønsker til faciliteter på værelset:\nDa vores børn var helt småvar det et stort ønskefor os at der var mulighed for at varme en flaske op på hotelværelset enten ved brug af en mikrobølgeovn eller en elkande. Det er langt fra alle hoteller der tilbyder dette.\nVi foretrækker klart hoteller der har et lille køleskab på værelset, så vi har et sted at opbevare snacks og drikkevarer. Er det et hotel uden morgenmad er det desuden rart at der er plads til en mælk som man kan få på morgenmaden o.lign.\nEn babyseng tilrådighed. Dette gør ofte vores arbejde lettere med at vi ikke skal medbringe vores egen. Det er dog langt fra alle hoteller der tilbyder dette, så derfor er det altid et af vores søgekriterier.\nEt badekar. Dette er ikke et krav for os, men det er altid et kæmpe plus på vores rejser. Børnene elsker at sidde og plaske i badekaret sammen, og de har en fest. Det er altid lidt noget andet når man kun har en brusekabine.\nVores ønsker til hotellets faciliteter\nMorgenmad er et kæmpe plus. Vi foretrækker altid at der er morgenmad inkluderet. Dette betyder nemlig at vi ikke skal ud og rende rundt i byen for at finde et sted at spise. Dette giver altid en vis ro fra morgenstunden.\nVi ser det også som en kæmpe fordel hvis hotellet har en restaurant til rådighed. Det er langt fra hver gang vi benytter os af den, men somme tider hænder det, at man kommer trætte hjem efter en lang dag ude i byen,og så er det altså bare nemmest hvis man bare kan vælte ind i restauranten. Særligt når man har børn med. Så kan det værerart at der er en mere rolig afslutning på dagen.\nHvis vi står og kan vælge mellem to hoteller, og vi kan se at det ene hotel har faciliteter til børn såsom et lille legehjørne eller hvad ved jeg – ja så er der altså ingen tvivl om hvad vi vælger. Vi værdsætter hoteller der gør noget ud af det for børnefamilier, og som fremmer mulighederne for at rejse med børn.\nVi har endnu ikke benyttet os af børneklubber, men flere større hoteller og resorts tilbyder i en vis grad en form for underholdning af børn i form af børneklubber med aktiviteter, hvor de kan møde andre børn. Det vil klart være et ønske for os fremadrettet.\nHvilke faciliteter ligger der omkring hotellet?\nSom tidligere nævnt er det vigtigt for os at vi er i nogenlunde gåafstand til alle seværdigheder vi ønsker at besøge. Vi foretrækker klart op opleve byen og området til fods.\nLige så vigtigt er det, at der i nærområdet er mulighed for at finde et supermarked hvor man kan tanke op med snacks. Vi har altid tasker og køleskab fyldt med snacks på rejsen.\nDet er et kæmpe plus at der ligger nogle faciliteter for børnene nær ved. Vi har flere gange valgt et hotel fordi at det lå tæt på en legeplads.\nDette er de overvejelser vi gør os når vi skal booke et hotel når vi rejser med børn, men vi hører meget gerne fra jer hvis i har mere at tilføje :-)\n21. maj 2019 kl. 9:35 pm\nSuper tips, de er fluks delt med en veninde, som snart skal afsted med børn for første gang.\n21. maj 2019 kl. 9:54 pm\nTusind tak Ann! 😊 Og rart at høre at du finder vores indhold delbart 🥰


Så assistenttræneren score mod FCK: OB-stopper troede ikke sine egne øjne | fyens.dk\nKasper Larsen fik 45 minutter i benene i Parken. Nu skal han have mere mod AaB. Foto: Christian Nordholt\nOB-stopper Kasper Larsen troede ikke sine egne øjne, da assistenttræner Henrik Hansen scorede mod FCK og forsvarer indskiftningen af ham før tirsdagens kamp i Odense mod AaB\nFODBOLD: OB ruster sig til den sidste test før Superliga-repremieren anden pinsedag i Aarhus mod AGF.\nDet sker på Nature Energy Park i aften, når AaB kommer på besøg med kick off kl. 18 på et stadion uden tilskuere.\nOB er uden Jørgen Skjelvik, Janus Drachmann og Alexander Juel Andersen, der alle er skadet, mens Mart Lieder er udtaget til truppen og erklæret klar.\nTræner Jakob Michelsen kan fortsat lave et tremands-forsvar bestående af Oliver Lund, Kasper Larsen og Marco Lund, hvis han vil det - med Jacob Barrett Laursen og Ryan Johnson Laursen som wingbacks i 3-5-2-eller 3-4-3-systemet. Også Daniel Obbekjær er klar til at tage en stopperplads, så Oliver Lund kan blive wingback i en af siderne.\nBåde Janus Drachmann og Alexander Juel Andersen udgik i første halvleg af testen mod FCK i fredags.\n- Jeg sad ude på bænken og troede ikke mine egne øjne, da assistenttræner Henrik Hansen kom ind og scorede så flot et mål. Jeg tænkte, at det var løgn. Det er naturligvis aldrig optimalt at sætte en træner på banen, men jeg tænker, at det var en fin løsning for at undgå yderligere skader hos spillerne. Man skal huske på, at vi i fem måneder ikke har spillet 90 minutter. Det indebærer en risiko at sætte en spiller ind de sidste syv minutter, som har spillet 60 minutter og er blevet kold, siger Kasper Larsen.\nOB-træner Jakob Michelsen kender til Sport Fyns kritik af dispositionen, men siger:\n- Jeg havde ikke andre muligheder. Hvis jeg havde sat Troels Kløve ind igen f.eks., så havde jeg gamblet med den dosering, som vores fysiske sektor havde sat op for vore spillere. Jeg kunne ikke hente yderligere U19-spillere ind i truppen, fordi de ikke var blevet testet for corona. Jeg så ingen anden mulighed end at sætte Henrik Hansen ind. Alternativet havde været at slutte af med ti mand, siger OB-træneren til Sport Fyn.\n- Folk kom tilbage fra corona-pausen virkelig knivskarpe rent fysisk. Men at spille 90 minutters fodbold er noget helt andet og normalt har man jo otte til ti dage i træningslejren. Her må vi tage det hele sådan hen ad vejen, tilføjer Kasper Larsen.\n- Vi spillede 4-4-2 i første halvleg mod FCK og vi skulle lige vænne os til de nye positioner på banen, men det blev bedre undervejs, siger stopperen.\nSelv om den høje skadesfrekvens fortsætter hos OB, så vil Jakob Michelsen ikke klynke.\n- Skader er en del af spillet, men det er altid træls at få dem. Men i denne sæson har vi i modsætning til sidste sæson været ramt på kontinuiteten. Janus Drachmann og Alexander Juel Andersen har spillet meget, mens Mart Lieder og Jørgen Skjelvik aldrig er kommet i omdrejninger, siden de kom. De skal ind i et kontinuerligt forløb, mener OB-træneren om nyerhvervelserne.\nDe unge Tarik Ibrahimagic, Robin Østrøm, Max Fenger, Jakob Breum og Michael Hyllegaard vil givet også få spilletid eller være tæt på mod AaB.\n- I modsætning til Parken kommer det til at tage længere tid, inden vi foretager udskiftninger. Det bliver også fint at afprøve, hvordan corona-setuppet afvikles på hjemmebane, mener Jakob Michelsen.\nAaB uden Lucas Andersen\nAaB spillede i sidste uge en test hjemme mod FC Midtjylland og tabte 3-0.\nHverken Lucas Andersen eller Rasmus Thelander kommer til at spille mod OB.\n- Det er dog planen, at Lucas Andersen skal træne med på onsdag, mens Thelander nok må vente en uge mere, siger AaB-træner Jacob Friis til Nordjyske.\nHeller ikke Aramis Kouzine kan spille kampen og er ude resten af sæsonen. Magnus Christensen er også tvivlsom og står nok over med en mindre skade.\nSport Fyns Leif Rasmussen liveopdaterer fra kampen tirsdag fra kl. 17.50 på fyens.dk.


Hvor rentabel er din virksomhed? - Læs mere på Prophix' blog!\nEr din virksomhed rentabel? I denne artikel vil vi se på, hvordan man får produkt- og kunderentabilitet gennem allokering af omkostninger til indtægts-genererende aktiviteter.\nHvorledes får vi større indsigt i virksomhedens rentabilitet med stigende andel af kapacitetsomkostninger og stadig mindre dækningsbidrag?\nI klassisk dansk og nordeuropæisk økonomistyringsteori har man haft fokus på de variable styk-omkostninger. Forståligt nok har læreranstalterne, der underviser i virksomhedsøkonomistyring, advaret mod at foretage ”arbitrære” allokeringer af virksomhedens faste omkostninger til produkter og/eller kunder.\nSom indgang til denne artikel skal det dog bemærkes, at mange produktionsvirksomheder registrerer lønomkostninger som ”variable” stykomkostninger, der bliver lagerført, selvom lønomkostninger på ingen måde er variable, men er allokerede periodeomkostninger.\nAllokeringen af løn er aktivitetsbaseret, hvor man som oftest benytter medarbejdernes timeregistrering på produktionsordrer til at allokere timeløn til produkterne. Typisk er tidshorisonten den eneste forskel mellem timeløn og andre produktionskapacitetsomkostninger. Hermed kan man reducere omkostningen, samt den forholdsvis enkle måde at opgøre ”den korrekte omkostning” per tidsenhed.\nDe direkte variable stykomkostninger bliver registreret på produkterne via direkte træk. For eksempel materialeomkostning lagt på lager og med evt. allokeret løn også lagt på lager for mellem- og slutvarer.\nDen traditionelle ABC model\nDen traditionelle ABC (Activity Based Costing) model foreskriver, at virksomheden analyserer på ensartede aktiviteters indirekte omkostninger og via aktivitetsmængden, der relaterer sig til omkostningsobjekterne (i dette eksempel styk), bliver allokeret til disse objekter via aktivitetsmængden:\nDet er tvivlsomt, om diskussionen omkring omkostningsallokering nogen sinde vil stoppe. Her forudsætter vi, at viden omkring specifikke ressourcers omkostning og de relaterede aktiviteters omkostninger, og derved omkostningsobjekternes aktivitetstræk på disse ressourcer, kan benyttes til strategiske beslutninger.\nSom det blev beskrevet tidligere, er en lang række kapacitetsomkostninger ikke variable med stykmæng-den, men er faste eller springvist faste. Definitionen af ”springvist fast” kan være forskellig fra kapacitetsgruppe til kapacitetsgruppe. Springet er typisk med givne større mængde ændringer.\nPas på blindt at bruge tommelfingerregler\nEt væsentligt strategisk spørgsmål omkring de fordelte kapacitetsomkostninger er, om den givne kapacitet kan benyttes til andre formål, som måske vil være mere rentable? En tommelfingerregel er jo, at så længe der er positivt dækningsbidrag, tilføjer varen værdi til dækning af kapacitetsomkostningerne. Men denne regel kan ikke stå alene, hvis virksomheden opererer under begrænset kapacitet med valg af produktmiks.\nKigger vi eksempelvis på, hvor rentabel et produkt eller produktgruppe er, vil vi kunne opdele omkostningselementerne i en lang række dele:\nmaterialeomkostninger (og begge måske i en række delelementer),\ntræk på kapacitets kvalitetscheck omkostninger\ntræk på lager omkostninger\nlager- og logistik håndteringsomkostninger\nVi forsøger altså at skabe større viden om økonomi og ikke mindst transparens til at foretage vigtige strategiske valg med viden om hvert omkostningselements aktivitetstræk og afledte allokerede omkostning.\nKapacitet er et meget bredt begreb, og graden af aktiviteters direkte kapacitets træk kan variere og blive stadig ’svagere’ og til sidst ikke give megen ekstra værdi om overhovedet.\nHvordan skal man håndtere fællesarealer?\nSkal produktionsdirektørens omkostninger allokeres til produkter?\nHvordan registrerer og opgør man omkostningen af uudnyttet kapacitet?\nMen med en god allokeringsmodel kan man få væsentlig indsigt i produkter/services træk på kapacitet og deres afledte omkostninger, som derefter kan benyttes til strategiske beslutninger for eventuel omprioritering.\nVi håber, du med denne artikel kan gå i gang med at undersøge, hvordan din virksomhed bliver mere rentabel.\nDenne artikel har handlet om at undersøge, hvor rentabel en virksomhed er. Det vil være for omfattende og ikke formålet med denne artikel, at gennemgå de samlede problemstillinger omkring ABC i form af udregning og definition af fuld kapacitetsudnyttelse, uudnyttet kapacitets kostpris fastsættelse etc.\nMen hvis du vil se nærmere på, hvorledes en model i Prophix, der kan foretage avancerede allokeringer baseret på omkostningsdrivers, som også kan give den nødvendige transparens af de givne allokerede omkostningselementer, så læs “De forskellige allokeringsmodeller i Prophix“.\nLæs også guiden “7 Ways To Reduce The Time You Spend On Budgeting“\nABC Lønsomhed planning rentabel\nRENTABILITET: Hvor meget tjener vi på vore produkter? Hvor meget tjener vi på vore kunder? Hvor rentable er vore forskellige vare- og kundegrupper egentlig? Der er mange spørgsmål at besvare om rentabilitet. Lønsomheden er jo netop det, der viser...


Faldfastholdelsessystem, der anvendes i stedet for faldsikringssystemer. | Pesquisa Unificada\nhårdere industrier, Inc.\nAlbany, Ny York 12204\nKære Mr. Gilmore:\ndette er som svar på Deres brev af 8.februar til OSHA, hvor de anmodede om, at deres virksomhed blev fritaget for 29 CFR 1926.502, kriterier og praksis for Faldsikringssystemer. Du påpeger, at dine medarbejdere bruger fastholdelsessystemer snarere end faldsikringssystemer til medarbejderbeskyttelse mod at falde.\nselvom OSHA ikke kan fritage dig fra nogen del af standarderne, er vi enige om, at hvis visse dele af standarderne ikke gælder for din operation, behøver du ikke være bekymret for at overholde disse afsnit. For eksempel, hvis du ikke bruger et kontrolleret adgangsområde, behøver du ikke at følge de dele af standarderne, der beskæftiger sig med kontrollerede adgangsområder.\nselvom standarden ikke nævner dem, accepterer vi korrekt anvendte faldfastholdelsessystemer i stedet for faldsikringssystemer, når fastholdelsessystemet er rigget på en sådan måde, at medarbejderen ikke kan komme til faldfare. Vi foreslår, at faldfastholdelsessystemer som et minimum har kapacitet til at modstå mindst tre tusind (3000) pund kraft eller to gange den maksimale forventede kraft, der er nødvendig for at forhindre personen i at blive udsat for faldfare. Ved bestemmelse af denne kraft skal der tages hensyn til stedsspecifikke faktorer, såsom den kraft, der genereres af en person, der går, læner sig eller glider ned på arbejdsfladen.\nder er sektioner fra 1926.502, der beskæftiger sig med andre forhold end faldbeskyttelsessystemer, såsom afsnittene om dæksler og beskyttelse mod faldende genstande.\nhvis du har spørgsmål, kan du ringe til mig eller Dale Cavanaugh af mit personale på (202) 219-8136.\nkontor for byggeri og Maritime\n21 Kinda Healthy Ninja Foodi opskrifter


DanskEvalueringsSelskabs Årskonference PDF\nDanskEvalueringsSelskabs Årskonference 2009\nDownload "DanskEvalueringsSelskabs Årskonference 2009"\n1 DANSK EVALUERINGSSELSKAB DanskEvalueringsSelskabs Årskonference 2009 E F F E K T M Å L I N G METODER, ANVENDELSE OG EFFEKTER\n3 EVALUERINGSKONFERENCE 2009 Side 1 METODER, ANVENDELSE OG EFFEKTER Dansk EvalueringsSelskab inviterer hermed til foreningens årlige endags udviklingsseminar og evalueringskonference fra torsdag den 10. september til lørdag den 12. september 2009 på Best Western Nyborg Strand. Konferencens tema er»effektmåling metoder, anvendelse og effekter«. Prisen for årskonferencen fredag den 11. september til lørdag den 12. september 2009 eksklusiv overnatning er kr. for medlemmer af Dansk EvalueringsSelskab og kr. for ikke-medlemmer. Torsdag den 10. september 2009 vil der, ligesom tidligere år, være mulighed for at deltage i en række professionelle udviklingsseminarer. Prisen for hele dagen inkl. middag om aftenen vil for medlemmer være kr. For ikke-medlemmer vil prisen være kr. Det maksimale antal deltagere i de enkelte udviklingsseminarer er begrænset, og tilmeldinger registreres efter»først-tilmølle-princippet«. Vi beder dig være opmærksom på, at priserne i år er uden overnatning, da du selv skal sørge for overnatning i forbindelse med konferencen. Dansk EvalueringsSelskab har frem til 1. juni 2009 reserveret et antal værelser på Best Western Nyborg Strand, så vi anbefaler derfor, at du så hurtigt som muligt reserverer overnatning på Nyborg Strand (vi beder dig henvise til konferencen og booking.nr. 8394, når du bestiller): Tilmelding til konferencen og de professionelle udviklingsseminarer sker ved at indsende den vedlagte tilmeldingsblanket til foreningens sekretariat hurtigst muligt og senest den 1. juni Herefter vil en faktura blive fremsendt. Programmet har søgt at tage højde for de kommentarer, der fremkom i forbindelse med evalueringen af sidste års konference på Hotel Koldingfjord. Har du spørgsmål til konferencen, er du velkommen til at kontakte vores sekretariat på På hjemmesiden kan du læse mere om selskabet og dets aktiviteter. Her kan du også holde dig opdateret på sidste nyt om konferencen. Sidste frist for tilmelding er 1. juni 2009! Konferencen er tilrettelagt af: Poul Skov Dahl, NIRAS Konsulenterne Ole Gregersen, SFI Anders Kirkedal Nielsen, KREVI Tanja Miller, CEPRA, UCN Best Western Nyborg Strand Østerøvej Nyborg Tlf\n5 EVALUERINGSKONFERENCE 2009 Side 3 At den offentlige sektor står over for betydelige udfordringer, er hævet over enhver tvivl. Der er i de seneste politiske aftaler om kommunernes økonomi signaleret et kraftigt ønske om at udvikle det kommunale selvstyre i en retning, så staten i højere grad fokuserer på effekter af den kommunale indsats og på sammenhæng mellem ressourceforbrug og effekter snarere end at have fokus på procesregulering. Den udvikling fordrer en langt større viden om effekter af indsatserne på velfærdsområdet, end tilfældet er i dag. Et ønske om en styrkelse af det kommunale selvstyre lægger desuden op til mere viden om, hvad der betinger en effektiv organisatorisk læring på velfærdsområderne. I globaliseringsaftalen er formuleret målsætningen, at danske virksomheder og offentlige institutioner bliver blandt de mest innovative i verden. For serviceydelserne er grundlaget for en sådan udvikling mere viden om, hvad der virker og ikke virker. Den demografiske udvikling kan både betyde, at konkurrencen om arbejdskraft bliver hård, at det kan blive en udfordring at skaffe arbejdskraft nok til at levere velfærdsservice af en høj kvalitet, og at det kan blive en udfordring af skaffe finansieringen. Begge de to dimensioner lægger et pres for at udnytte ressourcerne effektivt herunder at levere ydelser med størst mulig effekt. Helt bortset fra det politisk-økonomiske og det demografisk betingede pres for større fokus på at levere ydelser, der virker, er der måske også en tendens til et moralsk baseret større krav om, at ydelser blåstemplet af det offentlige også er evidensbaserede ikke bare inden for sundhedssektoren men også på det sociale område, på beskæftigelsesområdet, i uddannelsessektoren og med hensyn til integrationsindsatsen. Dansk EvalueringsSelskab har 10 års fødselsdag Dansk EvalueringsSelskab fylder 10 år i år. Vi benytter lejligheden til at få den første formand for selskabet, Olaf Rieper og formanden for det svenske evalueringsselskab, Lena Lindgren, til at give hver deres tilbageblik og et bud for fremtidens evalueringer. Samtidig er det vores ønske, at konferencen åbner muligheder for at lære af hinandens erfaringer med evalueringsarbejdet. Parallelsessionerne er ét element i denne strategi, idet vi håber, at de erfaringer, der præsenteres her, kan komme deltagerne til gavn i deres daglige arbejde med evaluering. Udviklingsseminarerne er et andet element, idet de i større omfang end tidligere er tænkt som læringsfora, der vil inddrage deltagernes erfaringer og udfordringer og præsentere konkrete instrumenter og løsningsmodeller for evalueringsopgaver. Endelig skal årskonferencen også i 2009 samle de mange, der i dag arbejder med evaluering hvad enten det er i en privat eller en offentlig kontekst og være et levende forum for videns- og erfaringsudveksling og netværksdannelse på evalueringsområdet. Vi glæder os til at se dig på Best Western Nyborg Strand Med venlig hilsen DES Konferencekomité Med årskonferencen 2009 har Dansk EvalueringsSelskab (DES) sat sig som mål at tegne et billede af status for effektmålinger i Danmark og i udlandet. Konferencen indledes med to meget forskellige bud på, hvordan man kan måle effekter. Det ene oplæg leveres af professor Anders Holm fra Københavns Universitet mens Kjeld Høgsbro, der er professor på Aalborg Universitet, står for det andet. I USA har de en betydelig længere tradition for at måle effekter af sociale indsatser, end vi har i Danmark. Charles Michalopoulos, der er senior fellow på MDRC, præsenterer amerikanske erfaringer fra effektmålinger og giver sit bud på, hvad der skal til for at bedrive en evidensbaseret politik på de centrale velfærdsområder.\n7 UDVIKLINGSSEMINARER Side 5 Torsdag den 10. september 2009 Kl. 09:00-10:00 Morgenmadsbuffet og registrering Udviklingsseminarer Kl. 10:00-13:00 Seminar 1 (Heldagsseminar fortættes om eftermiddagen) Programteori step by step Poul Skov Dahl, Kurt Houlberg og Hanne Nielsen, NIRAS Konsulenterne Seminar 2 (Halvdagsseminar - gentages om eftermiddagen) Speed sparring Tanja Miller, University College Nordjylland og Carsten Strømbæk Petersen, Syddansk Universitet Seminar 3 Brugen af standardiserede målemetoder til at måle behandlingsmetoders effekt Niels Bilenberg, Det børne- og ungdomspsykiatriske Hus, Odense Universitetshospital Kl. 13:00-14:00 Frokost Udviklingsseminarer Kl. 14:00-18:00 Seminar 1 (Heldagsseminar - fortsat fra formiddagen) Programteori step by step Poul Skov Dahl, Kurt Houlberg og Hanne Nielsen, NIRAS Konsulenterne Seminar 2 (Halvdagsseminar - gentagelse fra formiddagen) Speed sparring Tanja Miller, University College Nordjylland og Carsten Strømbæk Petersen, Syddansk Universitet Seminar 4 Tag en metode med hjem - Fokusgruppeinterview som kvalitetsudvikling Ane Feldskov og Malte Pihl, Center for Socialfaglig Udvikling, Socialforvaltningen, Århus Kommune Seminar 5 Kan der blive sand forståelse mellem offentlige udbudsgivere og tilbudsgivere? Elisabeth Marian Thomassen og Jakob Tjalve, Servicestyrelsen og Jens Hornemann, Center for Offentlig Kompetenceudvikling (COK) Kl. 18:00-19:00 Pause Kl. 19:00 Middag\n8 ÅRSKONFERENCE Side 6 Fredag den 11. september 2009 Kl. 09:00-10:00 Morgenmadsbuffet og registrering Kl. 10:00-10:15 Velkomst Peter Rhode, formand for DES, centerchef i Center for Kvalitetsudvikling Plenum 1 Kl. 10:15-11:30 Forskellige veje til måling af effekt Effektmåling på den hårde måde Anders Holm, Københavns Universitet Effektmåling på den bløde måde Kjeld Høgsbro, Socialt Arbejde og Organisation, Aalborg Universitet Kl. 11:30-11:45 Pause Parallelsession 1 Kl. 11:45-13:00 Session 1 Effektmåling ved hjælp af eksperimentel design i en dansk kommune Morten Jakobsen, Aarhus Universitet Session 2 Konsekvenser af det nationale indikatorprojekt Hanne Søndergård Pedersen, Det Kommunale og Regionale Evalueringsinstitut (KREVI) Session 3 Viden på tværs af effektdesign - randomiserede og quasirandomiserede forsøg Mette Deding, SFI-Campbell Session 4 Effekter af statslig regulering Peter Juul, Indenrigs- og Socialministeriet Session 5 Effektmåling og ledelsesinformation Ole Bach, selvstændig konsulent Kl. 13:00-14:30 Frokost og check-in på hotellet Plenum 2 Kl. 14:30-15:30 Studying the effects of public policy: examples from the United States Charles Michalopoulos, MDRC Kl. 15:30-15:45 Pause Parallelsession 2 Kl. 15:45-17:00 Session 1 Hvordan kan man effektmåle inden for det specialpædagogiske felt? Niels Egelund, Center for Grundskoleforskning, Danmarks Pædagogiske Universitetsskole (DPU), Aarhus Universitet Session 2 Contribution analysis i praksis Line Dybdal, Rambøll Management Consulting Session 3 Virkningsevaluering i praksis: Erfaringer og udfordringer Niels Matti Søndergaard og Eva Pallesen, Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) Session 4 Innovativ evaluering Malene Skov Dinesen, NovaBerg Session 5 Et er et søkort at forstå... Mads Teisen, Teknik- og Miljø, Københavns Kommune Session 6 Undervisningsevaluering Henning Holt, University College Nordjylland (UCN) Kl. 17:00-17:15 Pause\n9 ÅRSKONFERENCE Side 7 Plenum 3 Kl. 17:15-18:15 DES i 10 år og dansk evaluering om 10 år Olaf Rieper, Anvendt KonmmunalForskning (AKF) Lena Lindgren, Göteborgs Universitet Kl. 18:15-19:00 Pause Kl. 19:00-19:30 Velkomstdrink Kl. 19:30 Konferencemiddag med underholdning, musik og dans Steen Harrit Jakobsen, DJ - på mange opfordringer gentager vi succesen fra sidste år Lørdag den 12. september 2009 Parallelsession 3 Kl. 09:00-10:15 Session 1 Evaluering af effekter af sociale og uddannelsesmæssige tiltag på baggrund af registerdata. Muligheder og udfordringer Niels Matti Søndergaard, Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) Session 5 Dokumentation af indsats, resultater og effekt af unges anbringelse på døgninstitution Det Sociale Indikatorprogram i praksis i Norge Randi Karlsen og Anne Elisabeth Natrud, Barne- og familieetaten, Oslo Kommune Kl. 10:15-10:30 Pause Plenum 4 Kl. 10:30-12:00 Evaluering, vidensformer og videnssamfund Lars Qvortrup, Danmarks Pædagogiske Universitetsskole (DPU), Aarhus Universitet Kl. 12:00-12:15 Pause Kl. 12:15-12:30 Afslutning af konferencen ved Dansk EvalueringsSelskabs konferencekomité Kl. 12:30-13:15 Afsluttende frokost Kl. 13:15-14:15 Generalforsamling i Dansk EvalueringsSelskab Session 2 Effektevaluering i praksis metodevalg og anvendelighed i forholdet mellem bestiller og udfører Lars Skipper, Anvendt KommunalForskning (AKF) Session 3 Evalueringskultur mellem politisk ledelse og faglig identitet Justine Grønbæk Pors, Institut for Ledelse, Politik og Filosofi, Copenhagen Business School Session 4 Spredning Hvorfor er det så svært? Lea Nørgaard Bek og Lise Arnth, Center for Kvalitetsudvikling, Region Midtjylland\n10 UDVIKLINGSSEMINARER Side 8 Torsdag den 10. september 2009 Seminar 1 Programteori step by step (Heldagsseminar) Poul Skov Dahl, chefkonsulent, ph.d., Kurt Houlberg, projektchef, ph.d., Hanne Nielsen, chefkonsulent, cand. mag. fra NIRAS Konsulenterne Vi vil på dette seminar tage programteori under lup. Anvendelsen af programteori bliver mere og mere udbredt i arbejdet med evalueringer. Det gælder såvel på ministerie- og styrelsesniveau, ligesom det gælder på regionalt og kommunalt niveau. Programteorien er med til at anskueliggøre den forandringslogik eller de virkende mekanismer, der tænkes at ligge til grund for, at en indsats iværksættes. Med en velbeskrevet programteori bliver man i stand til at svare på to spørgsmål: Hvad er det, vi gør? Og hvorfor tror vi, det virker? Derfor er programteorien et godt processtyringsværktøj, samtidig med at den kan fungere som evalueringsgrundlag. Men programteori som udgangspunkt for evaluering rummer en række udfordringer: 1) Det kræver ressourcer 2) Hvordan bliver programteorien fuldt dækkende for indsatsen, samtidig med at den er relevant, afgrænset og fokuseret? 3) Hvordan kobler man konkrete målepunkter (indikatorer og tegn) på programteoriens enkelte elementer? 4) Er alle dele af programteorien lige vigtig for evalueringen? 5) Hvordan håndterer man kontekst og betingelser for de virkende mekanismer? 6) Hvordan kommer man i land med evalueringen efter en ambitiøs fremstilet programteori? Formulering af en eksplicit og målbar forandringsteori er afgørende for en vellykket evaluering. Der udarbejdes ofte en forandringsteori for projekter enten under planlægningen eller efterfølgende, når evalueringen skal igangsættes. Men hvor meget tid bruger man egentlig på at konkretisere og gøre forandringsteorien målbar? Hvordan udpeger man de rigtige målinger, der afspejler forandringsteorien? Hvad gør man, når man undervejs i evalueringen indser, at målingen ikke afspejler den forandringsteori, der er formuleret? Seminaret går i dybden med processen vedrørende formulering af konkrete og målbare forandringsteorier i en kombination af teori, praksis og øvelser med hovedfokus på de sidste to elementer. Via case-øvelser, hvor deltagerne formulerer forandringsteorier, vil vi komme rundt om de faldgrupper, man kan støde på, når man formulerer forandringsteorier. Poul Skov Dahl er chefkonsulent hos NIRAS konsulenterne og ekstern lektor ved Syddansk Universitet, hvor han blandt andet underviser på Master i Evaluering. Kurt Houlberg er projektchef hos NIRAS konsulenterne og ekstern lektor ved SDU, ligesom han er censor ved en række universitetsuddannelser. Hanne Nielsen er chefkonsulent hos NIRAS konsulenterne. Alle konsulenter har omfattende praktisk erfaring med at gennemføre komplekse evalueringer, ligesom de publicerer videnskabelige artikler på baggrund af deres arbejde i staten, regioner og kommuner blandt andet inden for det sociale område, uddannelsesområdet, beskæftigelsesområdet og børn & unge. Seminar 2 Speed sparring (Halvdagsseminar) Tanja Miller, ph.d., videncenterleder, University College Nordjylland Carsten Strømbæk Petersen, ph.d. stipendiat, Syddansk Universitet I mange organisationer gennemføres evalueringer og dokumentationsarbejde af interne evaluatorer. Det sker ofte i stærke faglige miljøer men miljøer der er præget af en anden faglighed end den evalueringsfaglige. Der kan derfor være en række problemstillinger, som det kan være vanskeligt at få adresseret i ens egen organisation. På dette seminar tilbyder vi deltagerne at få feed-back på konkrete problemstillinger via speed sparring. I dette tre-timers seminar kan sådanne evalueringsprojekter eller bestillere af evalueringer få evalueringsmæssig sparring til: Valg af relevant evalueringsmodel Opstilling af relevant design herunder hvad der kunne være velegnede metoder Overblik over ressourceforbruget i evalueringen Anvendelse af evalueringer og dokumentation I seminaret er der plads til at give sparring til 3-4 projektgrupper. De enkelte projekters sparringspartnere vil være dels de to konsulenter, der leder seminaret, dels de øvrige deltagere i seminaret.\n11 UDVIKLINGSSEMINARER Side 9 Seminaret vil blive indledt med, at hver projektgruppe har minutter til at præsentere sit projekt og hvilke områder, man særligt gerne vil have sparring på. Herefter vil vi arbejde i plenum med et projekt af gangen, dels med fælles brainstorm, dels ved brug af reflekterende teams. Tanja Miller er videncenterleder af nationalt videncenter, CEPRA, University College Nordjylland (UCN). Tanja Miller har de sidste 3 år arbejdet med evaluering i praksis. Hun er især optaget af evaluering som læring og udvikling. Hun står for design og valg af metode af især mindre puljeprojekter. Carsten Strømbæk Petersen, ph.d. stipendiat ved Syddansk Universitet og partner i Carmic Reseach. Carsen Strømbæk Petersen beskæftiger sig med evaluering både forskningsmæssigt og i praksis og er pt. med i et større internationalt forskningsprojekt, der har fokus på kvalitetssikring og evaluering i grundskolen. Seminar 3 Brugen af standardiserede målemetoder til at måle behandlingsmetoders effekt (Halvdagsseminar) Niels Bilenberg, overlæge, klinisk projektleder, proff. Bupbase sekretariatet, Det børne- og ungdomspsykiatriske Hus, Odense Universitetshospital Effektmåling er tidens trend, men meget få gange er der etableret en metodisk ramme, identificeret relevante målemetoder og afsat tilstrækkelige ressourcer til at gennemføre reel effektmåling over tid. Det gælder specielt inden for såvel det sociale som det psykiatriske område. På dette seminar præsenteres Child Behaviour Check List (CBCL) som et psykometrisk screeningsværktøj, der i forskellige versioner kan benyttes af såvel psykologer, pædagoger og forældre til at måle kompetencer og adfærd hos børn i alderen 4-16 år. CBCL vil endvidere blive præsenteret som en standardiseret målemetode, der benyttes til måling af sociale og psykiatriske behandlingsmetoders effekt over tid. Der vil være cases, som beskriver, hvordan CBCL bruges til at måle belastning af- og ændring i adfærd og symptomer samt eksempler fra den nationale kvalitetsdatabase, BupBase.dk. Hvordan benyttes effektmåling i konkrete sammenhænge? Herunder hvilke krav og forudsætninger, også til behandlingsmetoden, der skal være opfyldt, for at man kan lave effektmåling af en handlingsmetode på socialog psykiatriområdet. Seminaret indeholder en gennemgang af mulighederne for i dagligdagen i kommuner og institutioner at kunne benytte CBCL og tilsvarende målemetoder som effektmålingsinstrumenter på konkrete behandlingstiltag. Niels Bilenberg er speciallæge i børnepsykiatri, professor, overlæge og forskningsleder ved Det Børne- og Ungdomspsykiatriske Hus (DBUH) i Odense. Han er særlig optaget af de neuropsykiatriske lidelser hos børn. Under Niels Bilenbergs ledelse har forskningsenheden i DBUH blandt andet stået for populationsstudier, studier af tvillinger, etiologiske- og behandlingsstudier af børn og unge med ADHD og Autismeforstyrrelser. Niels Bilenberg har standardiseret en lang række psykometriske redskaber (CBCL-materialet, ADHD-RS, K-SADS m.fl.), som nu anvendes i stigende grad i klinisk børne- og ungdomspsykiatri. Seminar 4 Tag en metode med hjem Fokusgruppeinterview som kvalitetsudvikling (Halvdagsseminar) Ane Feldskov og Malte Pihl, Center for Socialfaglig Udvikling, Socialforvaltningen, Århus Kommune Fokusgruppeinterviews er en metode, der er særligt velegnet til at generere ideer til fremtidig kvalitetsudvikling i en driftsorganisation, hvor der er et løbende præstationskrav til såvel kvalitet som hurtigt gennemløb af sager. Metoden sikrer samtidig og i samme proces en prioritering af de forskellige forslag, som der er opbakning til, så man ved, hvor man med fordel først kan sætte ind. Samtidig er det en metode, der giver et meget hurtigt, gennemskueligt og implementerbart resultat, der ikke kræver lang databearbejdning, før det kan tages i brug i en kvalitetsudviklingsproces. Metoden er en udvikling af affinitetsmetoden og fremtidsværksteder, hvor deltagerne gennem strukturerede interviewrunder inspirerer hinanden med svar på det behandlede tema, indtil ingen af deltagerne længere kan komme på nye ideer. På seminaret får man en indlæring i målemetoder generelt og specifikt i CBCL som screeningsværktøj og målemetode.\n12 UDVIKLINGSSEMINARER Side 10 I seminaret vil vi gennemføre et fokusgruppeinterview på et tema, hvor alle deltagere har mulighed for at byde ind. En gruppe deltagere vil blive interviewet, mens resten af deltagerne vil udgøre et reflekterende team, som vil blive inddraget undervejs. Til sidst vil vi i fællesskab vende fordele og ulemper ved metoden og besvare opklarende spørgsmål til metoden. Ane Feldskov er uddannet socialrådgiver og har gennem de seneste 8 år arbejdet med metoden inden for en række fagområder primært inden for psykiatrien i Region Midtjylland. I dag er hun ansat i Center for Social Faglig Udvikling (CSU) i Socialforvaltningen i Århus Kommune. Malte Pihl er cand.scient.pol. og er ligeledes ansat i Center for Social Faglig Udvikling (CSU) i Socialforvaltningen i Århus Kommune. Malte Pihl har ligeledes gennemført flere fokusgruppemødet efter metoden i CSU. Seminar 5 Kan der blive sand forståelse mellem offentlige udbudsgivere og tilbudsgivere (Halvdagsseminar) Elisabeth Marian Thomassen, gruppeleder og Jakob Tjalve, gruppeleder, Servicestyrelsen Jens Hornemann, direktør, COK Det er en løbende problemstilling at sikre en fælles forståelse mellem offentlige udbud af evalueringsopgaver og potentielle tilbud på opgaven. For udbudsgivere er det en udfordring at opstille en ramme for opgaven, som er ambitiøs men samtidig realistisk, der kan tiltrække gode og realiserbare tilbud. For tilbudsgivere er det en udfordring at kunne honorere opgavens målsætninger og samtidig afgive et tilbud, som er gennemførligt inden for den givne tids- og ressourceramme. Der er derfor lagt op til en unik mulighed for at få en åben dialog med en stor offentlig udbyder af evalueringsopgaver uden at være i en afhængighed i et konkret udbud. Elisabeth Marian Thomassen og Jakob Tjalve er begge gruppeledere i Servicestyrelsens Børne- og ungeenhed. Begge har betydelig erfaring med udbudsopgaver og samarbejde med konsulentfirmaer, uddannelsesinstitutioner mv. om opgaver inden for metodeudvikling, evaluering, formidling, efteruddannelse mv. Elisabeth Marian Thomassen er ansvarlig for projekter særligt indenfor områderne forebyggelse, anbringelse og sagsbehandling på børne- og ungeområdet. Jakob Tjalve er ansvarlig for projekter vedrørende evidensbaserede familieprogrammer, dagtilbud og kriminalitetsforebyggelse. Jens Hornemann er administrerende direktør for det fælleskommunale selskab COK - Center for Offentlig Kompetenceudvikling, der med en årlig omsætning på ca. 150 mio. kr. leverer uddannelse, træning og konsulentydelser til kommunerne - herunder som leverandør til statslige myndigheder og institutioner. Jens Horneman har tidligere været direktør i Rambøll Management, senior partner i Deloitte Business Consulting og managing partner i it-virksomheden Unisys. Jens Horneman er endvidere aktiv som underviser og censor på en række videregående uddannelser. I dette læringsseminar vil Servicestyrelsen præsentere proces og overvejelser omkring udbud, herunder ikke mindst sammenhængen mellem et udbuds målsætninger, ressourcer og tidsramme. Tilsvarende vil Jens Hornemann, der i mange år har siddet i forskellige konsulentfirmaer og afgivet tilbud, give sit syn på konsulentfirmaernes udfordring i at afgive tilbud på offentligt udbudte evalueringsopgaver. Dette seminar vil give et unikt indblik i en offentlig instans arbejdsmetode ved tilrettelæggelsen af et udbud samt de overvejelser, som konsulentfirmaer gør sig omkring beslutning om at afgive et tilbud, og hvordan tilbud udformes.\n13 ÅRSKONFERENCE Side 11 Fredag den 11. september og Lørdag den 12. september 2009 Plenum 1 Forskellige veje til måling af effekt Anders Holm, professor i sociologi, Københavns Universitet Effektmåling på den hårde måde Kjeld Høgsbro, professor sociologi, Sociologi, Socialt Arbejde og Organisation, Aalborg Universitet Effektmåling på den bløde måde Foredraget tager udgangspunkt i den stigende fokus på kvantitativ effektevaluering. Dybest set handler det hele om kausalitet og årsagssammenhænge. I dette oplæg præsenteres overvejelser om, hvornår data giver viden om kausale sammenhænge. Anders Holm er ph.d. i økonomi fra Københavns Universitet. Siden 2008 professor i kvantitative metoder, Københavns Universitet. Fra professor i uddannelsesøkonomi og økonometri, Danmarks Pædagogiske Universitetsskole. Fra lektor i kvantitative metoder, Københavns Universitet. Anders Holm har publiceret inden for social mobilitet, uddannelse, arbejdsmarked og kvantitative metoder. Han har publiceret både i danske såvel som internationale anerkendte tidsskrifter og antologier og har også været medforfatter på en lang række bøger og forskningsrapporter. Kvalitative metoder er efterhånden også ved at blive anerkendt mht. at vurdere resultater og effekter. Foredraget handler om, hvordan kvalitative metoder via forskellige evalueringsmodeller kan bidrage til effektmåling og effektvurdering. Kjeld Høgsbro er ph.d. i kultursociologi fra Københavns Universitet. Siden 2008 professor i sociologi på Aalborg Universitet. Fra seniorforsker i AKF. Kjeld Høgsbro har senest på evalueringsområdet bidraget med pjecen: Kvalitative metoder i forskning og evaluering (AKF 2008), og har bl.a. også bidraget med artiklen»evaluering af socialt arbejde for udsatte grupper«i Olaf Rieper (red.): Håndbog i evaluering - Metoder til at dokumentere og vurdere proces og effekt af offentlige indsatser (AKF 2004). Plenum 2 Studying the effecths of public policy: Examples from the United States Charles Michalopoulos, senior fellow, MDRC I USA er der en betydelig længere tradition for at måle effekter af velfærdspolitiske indsatser, end tilfældet er i Danmark. Charles Michalopoulos vil give en række eksempler på, hvordan man har målt effekter af forskellige indsatser i USA. Han vil fortælle om, hvordan undersøgelserne blev tilrettelagt, og hvordan man målte effekten, men nok så vigtigt vil han lægge vægt på at fortælle, hvad kommunale og statslige beslutningstagere kan gøre for at fremme effektmåling og give sit bud på, hvad der skal til for at fremme en evidensbaseret politik på områder som beskæftigelsesområdet, det sociale område, uddannelsesområdet etc. Charles Michalopoulos, Senior Fellow Health and Barriers to Employment Policy Area Michalopoulos is an expert on experimental and nonexperimental statistical methods and on policies that promote employment among more disadvantaged groups. His most recent work focuses on MDRC s growing agenda related to health he is co-principal investigator on an evaluation of the effects on health and employment of offering health care coverage to new recipients of Disability Insurance benefits (Accelerated Benefits), leading several MDRC evaluations of coordinated care for high-cost Medicaid recipients, and conducting an impact analysis of care management for depressed Medicaid recipients in Rhode Island. He is also currently involved in evaluations of child care subsidy policies and of programs that aim to strengthen the marriages of low-income couples. Among his publications are several reports and articles synthesizing the effects of welfare and work policies, employment and training programs, and financial work incentives. Michalopoulos earned a doctorate in economics from the University of Wisconsin Madison in 1994 and was an assistant professor in the Department of Economics at Virginia Tech.\n14 ÅRSKONFERENCE Side 12 Plenum 3 DES i 10 år og dansk evaluering om 10 år Olof Rieper, forskningschef, Anvendt KommunalForskning (AKF) Lena Lindgren, lektor, Göteborg Universitet Dansk Evalueringsselskab har i år eksisteret i 10 år. Det vil vi gerne markere på årets konference med en paneldebat. Det skal være en debat om udviklingen og resultaterne inden for evalueringsfeltet i de sidste 10 år, og om hvad der sker de næste 10 år. Altså både et blik i bakspejlet og en tur i fremtidsværkstedet. For at stimulere debatten har vi inviteret to oplægsholdere. Olaf Rieper fra AKF er en af The founding Fathers og har fulgt DES på nært hold i alle de 10 år. Lena Lindgren fra Göteborg Universitet er formand for det svenske evalueringsselskab, og fra et land som har inspireret Danmark meget på området, og hun vil bidrage med et svensk perspektiv på de sidste 10 år og de næste 10 år. Olaf Rieper (sociolog, ph.d.) er forskningschef i AKF (Anvendt KommunalForskning) med speciale i evalueringsmetoder og offentlig organisation. Han har skrevet og redigeret lærebøger og vejledninger i evalueringspraksis og forskningsmetoder og gennemført evalueringer på flere forskellige politikområder i Danmark og udlandet. Olaf Rieper var medstifter af Dansk EvalueringsSelskab og dets første formand. Han har arbejdet for EU Kommissionen med udvikling af evalueringsmetoder, været ansat som ekspert i et fransk konsulentfirma og været gæsteforsker på School of Social Work, University of Michigan. Hvad angår offentlig organisation har Olaf Rieper forsket i bl.a. kommunal organisation, strukturreformen og evidensbevægelsen. Plenum 4 Evaluering, vidensformer og videnssamfund Lars Qvortrup, dekan, Danmarks Pædagogiske Universitetsskole (DPU), Aarhus Universitet Evaluering er kommet for at blive, både som støtte til undervisning, skoleledelse og skolepolitik. Spørgsmålet er derfor ikke om, men hvorfor og hvordan : Hvorfor? Fordi undervisning, skoleledelse og skolepolitik bliver bedre, hvis lærerne, lederne og politikerne får systematisk feedback på deres indsats, dvs. hvis de understøttes i refleksionen over deres egen indsats. Men det har betydning for hvordan. Evalueringen skal knytte sig til de forskellige former for viden om undervisning og ledelse, så den både støtter den faktuelle, den metodiske og den formative viden. Evaluering skal ikke være kontrol og fjernstyring men hjælp til selvhjælp og selvudvikling. Lars Qvortrup har skrevet en lang række bøger om læring, viden og videnssamfund, herunder trilogien Det hyperkomplekse samfund (1998), Det lærende samfund (2001) og Det vidende samfund (2004) samt sammen med skoleleder Birthe Qvortrup Undervisningens mirakel (2006), Ledelsens mirakel (2006) og Skolens mirakel (2007). Lena Lindgren är fil dr i statsvetenskap och docent i offentlig förvaltning. Hennes forskning är i huvudsak inriktad på teori- och metodutveckling i utvärdering och policyanalys. Hon har också mångårig erfarenhet av undervisning, samverkan och projektledning inom dessa områden. På senare år har hon fungerat som metodstöd i utvärderingsfrågor för kommunerna i Västsverige, särskilt inom det sociala området. När det gäller forskning har hon särskilt intresserat sig för de negativa bieffekter som den ökade användningen av kvalitets- och resultatmätningar i den offentliga sektorn fört med sig. Sedan år 2008 är Lena Lindgren ordförande i Svenska utvärderingsföreningen.\n15 ÅRSKONFERENCE Side 13 Parallelsession 1 Session 1 Effektmåling ved hjælp af eksperimentel design i en dansk kommune Morten Jakobsen, ph.d. studerende, Aarhus Universitet Når effekterne af forskellige indsatser og styringsinstrumenter i den offentlige sektor skal måles og evalueres, kan det ofte være yderst vanskeligt at isolere effekten fra den enkelte indsats eller et bestemt styringsinstrument. Eksempelvis forstyrres effektmålingen nogle gange af, at brugen af et instrument i f.eks. en kommune eller en institution afhænger af, om kommunen eller institutionen i forvejen klarer sig godt eller skidt på området. Andre gange findes en lang række uobserverbare faktorer, som man ikke kan måle, men som potentielt forstyrrer målingen. Med udgangspunkt i en aktuel måling af, hvilke effekter forskellige sprogindsatser i børnehaverne har på dansksproget hos tosprogede børnehavebørn i en dansk kommune, vil oplægget diskutere, hvordan effektmåling via eksperimentelle designs kan hjælpe til at løse ovenstående udfordringer. Morten Jakobsen er cand.scient.pol. og indskrevet som ph.d. stipendiat ved Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet. Session 2 Konsekvenser af det nationale indikatorprojekt Hanne Søndergård Pedersen, specialkonsulent, Det Kommunale og Regionale Evalueringsinstitut (KREVI) Der er i en dansk kontekst kun begrænset viden om, hvad der sker i praksis, når der indføres et præstationsmålingssystem. Derfor har KREVI kigget nærmere på det nationale indikatorprojekt (NIP). NIP er et omfattende præstationsmålingssystem på sygehusområdet, hvor der både indgår proces- og effektindikatorer. I undersøgelsen har vi set på, hvilke virkninger NIP har haft og ikke mindst på, hvordan disse virkninger er opstået. Denne viden kan forhåbentligt anvendes til at kvalificere forståelsen for præstationsmålinger som styringsredskab. I workshoppen gennemgås resultaterne fra undersøgelsen, og vi vil drøfte, om erfaringerne fra sygehussektoren kan overføres til andre sektorer. Vi vil også drøfte, om erfaringer fra NIP kan overføres til rene effektmålingssystemer. Hanne Søndergård Pedersen er specialkonsulent i KRE- VI, hvor hun blandt andet arbejder med udfordringer for præstationsmålingssystemer. Inden hun kom til KREVI, har hun arbejdet som konsulent i COWI med evalueringer og analyser inden for en lang række sektorer. Hanne er cand.scient.pol. fra Aarhus Universitet. Session 3 Viden på tværs af effektdesign randomiserede og quasirandomiserede forsøg Mette Deding, leder af SFI-Campbell I en tid med mere fokus på evidens er det en forudsætning at kunne omsætte international viden til danske forhold, fordi der typisk findes langt flere internationale end danske undersøgelser om en given intervention. Det er derfor interessant, i hvilket omfang man kan generalisere fra internationale undersøgelser til en dansk kontekst. Et vigtigt element heri er kvalitetsvurderingen af de forskellige studier. Typisk fremhæves randomiserede forsøg som det bedste og mest generaliserbare studiedesign, men det er ikke altid rigtigt. I oplægget diskuteres, hvordan man vurderer kvaliteten på tværs af forskellige effektdesigns. Mette Deding er leder af SFI Campbell, der hører til SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd. SFI Campbell udarbejder og formidler systematiske forskningsoversigter over effekten af interventioner på det velfærdspolitiske område. Mette Deding er økonom og har tidligere arbejdet som seniorforsker og som programleder for familieforskningsprogrammet ved SFI. Undersøgelsen har to dele. Den første del er et litteraturstudie, der indkredser eksisterende litteratur om NIP og om præstationsmålinger. Den anden del af projektet er 4 kvalitative casestudier.\n16 ÅRSKONFERENCE Side 14 Session 4 Effekter af statslig regulering Peter Juul, kontorchef i departementet, Indenrigs- og Socialministeriet Stofmisbrugsområdet er et af de områder, hvor man har ønsket en national monitorering af den sociale behandlingsindsats. Formålet er at få en bedre viden om, hvilke metoder der virker bedst. Der er derfor tale om en monitorering, der differentierer målgruppen, herunder en standardiseret måling af borgerens belastningsgrad via EuroASI, og differentierer behandlingsstederne og ikke mindst deres ydelser. EuroASI en bruges også til at lave effektstudier på behandlingsindsatsen over for borgerne, der endvidere også kan bruges til at sig noget om behandlingsmetoders og behandlingssteders effekt. Begrundelserne for at etablere en intensiv monitorering vil blive belyst, herunder ikke mindst forventningerne til, hvad en monitorering kvalitativt vil tilføre stofmisbrugsområdet for såvel borger, myndighed og behandlingssted. Peter Juul er kontorchef i departementet, Indenrigs- og Socialministeriet Session 5 Effektmåling og ledelsesinformation Ole Bach, selvstændig konsulent, mangeårig direktør i bl.a. Københavns Kommune Effektmålinger udføres, fordi lederen og organisationen skal skabe resultater og dokumentere, at de rent faktisk gør det. Det er en grundlæggende del af enhver leders opgave. Det vises, hvordan ledelse og effektmålinger kun giver mening, hvis lederen til bunds forstår: Organisationens ansvarsområde Hvilke ydelser, der skaber de ønskede effekter De nødvendige og mulige måleparametre Forskellen på proaktiv og reaktiv ledelse Problemstillingen belyses bl.a. med konkrete eksempler. Ole Bach har været direktør i 10 år i Teknik- og Miljøforvaltningen i Københavns Kommune. Her stod han blandt andet for at omlægge driften af kommunens veje og parker fra en traditionel BUM-styring til en styringsform baseret på bl.a. effektmålinger. I 2008 dannede Ole Bach sit eget konsulentfirma med navnet Ledelsesforståelse (www.ledelsesforstaaelse.dk). Idégrundlaget har han formuleret i bogen Når ledelse skaber resultater - en bog om offentlig ledelse, som udkommer primo september 2009.Samtidig har han anvendt sin tilgang til offentlig ledelse til rådgivning af kommuner om organisationsudvikling med menneskeog resultatfokus. Parallelsession 2 Session 1 Hvordan kan man effektmåle inden for det specialpædagogiske felt? Niels Egelund, professor, Center for Grundskoleforskning, Danmarks Pædagogiske Universitetsskole (DPU), Aarhus Universitet Hvad er formålet med specialundervisningen, hvad består specialundervisning af, hvori består et godt og effektivt resultat? Dette er vigtige spørgsmål, der imidlertid er komplicerede at besvare. Givet denne kompleksitet, er det så overhovedet muligt at effektmåle? Oplægget vil præsentere vanskelighederne og de måder, de er søgt overkommet på. Niels Egelund, professor og leder af Center for Grundskoleforskning på DPU. Lærer 1968, mag.art. 1976, ph.d. 1982, dr.pæd Medlem af Skolerådets formandskab. National projektleder for PISA i Danmark Session 2 Contribution analysis i praksis Line Dybdal, chefkonsulent i Rambøll Management Consulting Formålet med workshoppen er at opnå en fælles forståelse af, hvordan man kan arbejde med virkningsevaluering i praksis, og hvordan forandringsteori gennem contribution analysis bliver et styringsredskab til dataindsamlingen og dataanalysen frem for blot en fælles forståelsesramme for evalueringen. Oplæg om contribution analysis samt gruppearbejde, hvor deltagerne får mulighed for at arbejde med operationalisering af et evalueringsdesign, herunder udvikling og tilretning af forandringsteori, identificere programinterne og -eksterne drivkræfter og barrierer, opstilling og operationalisering af hypoteser.\n17 ÅRSKONFERENCE Side 15 Line Dybdal arbejder med evaluering af nationale politikker, programmer og indsatser inden for det sociale område og har praktisk erfaring med brug af realistisk evaluering, contribution analysis og forskellige tilgange til effektmåling. Line Dybdal er mag.art. i Etnografi og Socialantropologi fra Århus Universitet. Session 3 Virkningsevaluering i praksis: Erfaringer og udfordringer. Niels Matti Søndergaard, cand.mag. og Eva Pallesen, cand.scient.pol., Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) Evaluering af effekter og virkninger med udgangspunkt i programteorier har været på dagsordenen i det danske evalueringsmiljø i en årrække, hvad enten det har været under navnet realistic evaluation, contribution analysis, theory-based evaluation eller Virkningsevaluering. Som de fleste der har arbejdet med genren ved, er der imidlertid også en række udfordringer forbundet med evalueringer af denne type. Hvad gør man f.eks. med programteorier, der vokser sig uoverskueligt store (og uevaluerbare), med indsatser, hvor der er dele der ikke er implementeret eller sidste-led-i-kæden -resultater, hvor det er svært at afgøre, om indsatsen gør en forskel eller ej? Med udgangspunkt i erfaringerne fra EVA s evaluering Viden der forandrer. Virkningsevaluering af læsevejlederen som fagligt fyrtårn gives en præsentation af arbejdsmetode, resultater og de udfordringer vi stødte på i evalueringen, samt den måde vi forsøgte at håndtere dem på. Workshoppen vil have karakter af en fælles erfaringsudveksling vedrørende udfordringer og erfaringer med brugen af virkningsevaluering som evalueringsmodel. Den er dermed ikke en introduktion til virkningsevaluering, men henvender sig til deltagere der allerede har prøvet kræfter med virkningsevaluering eller deltagere, der er nye i feltet, men som har lyst til at høre om de udfordringer og erfaringer der allerede findes. Niels Matti Søndergaard, cand.mag., og Eva Pallesen, cand.scient.pol., er konsulenter på Danmarks Evalueringsinstitut. Sammen er de forfattere til Viden der forandrer. Virkningsevaluering af læsevejlederen som fagligt fyrtårn. Session 4 Innovativ evaluering Malene Skov Dinesen, evalueringskonsulent, NovaBerg Evaluering skal være en fremadrettet proces, der skaber udvikling og innovation i organisationen. Evalueringen skal dermed både gøre os klogere på fortiden og nutiden og samtidig kvalificere de beslutninger, vi tager fremadrettet. Med afsæt i systemisk konstruktionistisk teori og praksis arbejder vi på workshoppen med, hvordan evaluering gennemføres, så den bliver både meningsfuld og værdiskabende i organisationen, samtidig med at eksterne evaluerings- og dokumentationskrav opfyldes. Workshoppen vil foregå som en vekselvirkning mellem oplæg og korte øvelser. Malene Skov Dinesen er medejer og evalueringskonsulent i NovaBerg. Hun gennemfører systemiske og innovative evalueringer i offentlige og private organisationer. Derudover arbejder Malene med videreudvikling af teori og praksis inden for feltet og afholder kurser og uddannelse i innovativ evaluering. Malene er cand. mag. i Informationsvidenskab, Århus Universitet og Diploma i Systemisk Ledelse og Organisationsudvikling, Luton University, UK. Session 5 Et er et søkort at forstå Mads Teisen, chefkonsulent, Teknik- og Miljø, Københavns Kommune Set fra praktikerside i den decentrale del af den offentlige sektor er diskussionen om dokumentationskravenes udbredelse et givent faktum. Den daglige udfordring består i at få vores dokumentationssystemer til at fungere i hverdagen og ikke mindst at skabe mening for ledere og ansatte i organisationen, der udsættes for måleriet. Mads Teisen tager udgangspunkt i indførelsen af resultatbaseret styring i Teknik- og Miljø i København og i de udfordringer, som organisationen har mødt for at sætte de indsamlede data i spil. Workshoppen vil diskutere, hvordan data omsættes til viden og udveksle erfaringer om hensigtsmæssige måder at skabe læring. Mads Teisen er chefkonsulent, MPA og ansvarlig for Teknik- og Miljøforvaltningens målings- og evalueringsteam i Københavns Kommune. Han er dagligt ansvarlig for udviklingen og driften af forvaltningens system for resultatbaseret styring. Han har desuden været chefkonsulent med ansvar for organisationsudvikling, og har som leder af en Kommunikationsafdeling arbejdet med forandringskommunikation og intern kommunikation.\n18 ÅRSKONFERENCE Side 16 Før har han været udstationeret for Københavns Kommune i Bryssel. Mads Teisen er medlem af Dansk Evalueringsselskabs bestyrelse og er formand for MPA s alumniforening på CBS. Session 6 Undervisningsevaluering Henning Holt, afdelingsleder, University College Nordjylland (UCN) Henning Holt vil med afsæt i masterafhandling om strategisk ledelse af evalueringskultur fremsætte hypoteser om, hvordan man i praksis kan arbejde med Undervisningsevaluering som noget professionelle i fx UC kan få ejerskab til og dermed forvandle til et udviklingsværktøj. Desuden vil der blive arbejdet med afsæt i et udviklingsarbejde Meningsfuld Undervisningsevaluering, der favner både interne og eksterne krav og ønsker til undervisningsevaluering. Henning Holt Christensen er afdelingsleder på University College Nordjylland. Uddannelse: Børnehavepædagog, Leder- og konsulentuddannelse, Master i Offentlig ledelse. Erhvervserfaring: Arbejde med behandlingskrævende skolebørn og familiebehandling, Daginstitutionsleder, Seminarielærer i pædagogik, Afdelingsleder ved Pædagoguddannelsen i UC Nordjylland og underviser på Diplom i ledelse. Parallelsession 3 Session 1 Evaluering af effekter af sociale og uddannelsesmæssige tiltag på baggrund af registerdata. Muligheder og udfordringer Niels Matti Søndergaard, metodekonsulent, Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) Embedsmænd og evaluatorer mødes oftere og oftere fra politikere og andre med ønsket om viden om hvad der virker. Rent metodisk kan det imidlertid være en kompliceret sag at fastslå effekterne af sociale eller uddannelsesmæssige tiltag. Oplægget tager udgangspunkt i en netop afsluttet undersøgelse af frafaldet på erhvervsuddannelser, der blandt andet undersøger muligheden for at bestemme effekten af tiltag for at begrænse frafaldet ved hjælp af forskellige statistiske metoder og med udgangspunkt i registerdata. Afslutningvis vil der blive lagt op til en diskussion af faktorer der muliggør og vanskeliggør en stringent kvantitativ effektmåling Niels Matti Søndergaard, cand.mag. er konsulent på Danmarks Evalueringsinstitut. Session 2 Effektevaluering i praksis metodevalg og anvendelighed i forholdet mellem bestiller og udfører Lars Skipper, ph.d., programleder, Anvendt Kommunal- Forskning (AKF) Når man skal evaluere effekten af en indsats, er metodevalget selvsagt vigtigt. Det samme er imidlertid kommunikationen mellem rekvirent og det udførende team, således at man sikrer sig en forventningsafstemning med hensyn til anvendeligheden af de beregnede effekter. Der gives eksempler på, hvor der har været problemer med ovennævnte, og det diskuteres, hvad man som rekvirent bør være særligt opmærksom på. Lars Skipper er ph.d. og programleder hos AKF. Han har udført effektstudier for bl.a. Verdensbanken, Det Økonomiske Råd, Finansministeriet, Undervisningsministeriet, Arbejdsmarkedsstyrelsen, Velfærdskommissionen og Rigsrevisionen. Han har desuden publiceret effektstudier i økonomiske fagtidsskrifter som Advances in Econometrics, Journal of Applied Econometrics og Labour Economics. Session 3 Evalueringskultur mellem politisk ledelse og faglig identitet Justine Grønbæk Pors, ph.d. stipendiat, Institut for Ledelse, Politik og Filosofi, Copenhagen Business School Siden en OECD-rapport i 2004 konstaterede, at den danske folkeskole manglede en kultur for at evaluere har begrebet evalueringskultur præget den uddannelsespolitiske dagsorden. I dette oplæg analyserer Justine Grønbæk Pors begrebet evalueringskulturs mange sider og paradoksale natur. På den ene side er evalueringskultur et afgørende led i den centrale politiske ledelse af uddannelsessektoren og dermed med til at forme den politiske omverden, uddannelsesinstitutioner må formå at navigere i. På den anden side har kommunale ledere og institutionsledere anvendt evalueringskultur til at formalisere og dokumentere strategisk refleksion hos den enkelte medarbejder. Oplægget diskuterer, hvordan evalueringskultur er en afgørende nøgle til at forstå, hvordan præmisserne for at lede i den offentlige sektor hele tiden genskabes og forhandles. Justine Grønbæk Pors har i de senere år forsket i evaluering og offentlig ledelse med særligt fokus på uddannelsessektoren generelt og folkeskolen specifikt.\n19 ÅRSKONFERENCE Side 17 Det seneste produkt af denne forskning er bogen Evaluering indefra Politisk ledelse af folkeskolens evalueringskultur på forlaget Nyt fra Samfundsvidenskaberne. Justine er uddannet cand.soc. i Politisk kommunikation og ledelse og tilknyttet Center for Skoleledelse på CBS. Session 4 Spredning hvorfor er det så svært? Lea Nørgaard Bek, projektleder og Lise Arnth, proceskonsulent, Center for Kvalitetsudvikling, Region Midtjylland Hvorfor er det så svært at styre spredning af ny god klinisk praksis? Hvad er det, vi forsøger at sprede og til hvem? Hvordan kan vi med få teknikker fremskynde den ofte langsommelige og ustyrlige spredningsproces? Og hvad er gevinsterne ved en effektiv spredningsproces? Dette er blot nogle af de spændende spørgsmål, der søges besvaret i oplægget fra Center for Kvalitetsudvikling. En af de helt store udfordringer på sundhedsområdet og det sociale område er at fastholde og sprede better practice og god klinisk praksis. Det kræver ofte aktive og planlagte strategier. Center for Kvalitetsudvikling har gennem facilitering af adskillige nationale spredningsinitiativer og et solidt nordisk og internationalt samarbejde på området fået opbygget en særlig ekspertice i at arbejde med fasholdelse og spredning af ny praksis. Når det handler om at sprede ny god praksis, er det relevant at sætte fokus på såvel kilden for spredningsprocessen som på adoptanterne. Spredningsprocessen kan med fordel opdeles i 3 faser: afsendelsesfasen, modtagefasen og implementeringsfasen. Lise Arnth er proceskonsulent i Center for Kvalitetsudvikling i Region Midtjylland. Lise er uddannet sygeplejerske og har siden 2002 arbejdet med kvalitetsudviklings- og implementeringsprojekter i sundhedsvæsnet. Lise har stor erfaring med implementerings- og spredningsprocesser på sygehus-, regionalt- og nationalt niveau qua facilitering af processer på en række projekter. Lise er medlem af et innovatørkorps under MidtLab, Region Midtjylland. Session 5 Dokumentation af indsats, resultater og effekt af unges anbringelse på døgninstitution Det Sociale Indikatorprogram i praksis i Norge Randi Karlsen, institutionschef og Anne Elisabeth Natrud, specialkonsulent, Barne- og familieetaten, Oslo Kommune, Norge De sociale indikatorprogrammer (SIP-programmerne) er udviklet til at måle indsats, resultater og effekt af den sociale indsats. SIP programmet for de åbne døgninstitutioner er implementeret i Oslo Kommune, der har arbejdet med programmet i flere år. Programmet er på vej til at blive imlementeret i flere børne- og familieetater i Norge. I sessionen vil SIP programmet blive introduceret, og der vil være fokus på erfaringer med anvendelse af dokumentationsmetoden. Lea Nørgaard Bek er projektleder i Center for Kvalitetsudvikling i Region Midtjylland. Lea er uddannet cand. scient.pol. og har tidligere arbejdet i Projektafdelingen hos Kommunernes Revision og på Skejby Sygehus. Lea har siden 2004 arbejdet med udviklings- og implementeringsprojekter i sundhedsvæsenet. Hun har et indgående kendskab til implementerings- og spredningsprocessers iboende udfordringer bl.a. gennem facilitering af flere nationale initiativer, herunder Det nationale kvalitetsprojekt om tvang i psykiatrien, Det nationale projekt om kvaliteten i patientens møde med sundhedsvæsenet samt facilitering af implementerings- og spredningsprocesser i Operation Life kampagnen.\n20 DANSK EVALUERINGSSELSKAB Lidt om Dansk EvalueringsSelskab Dansk EvalueringsSelskab (DES) er en forening for personer og institutioner, der arbejder med evaluering. Selskabet blev stiftet i september 2000 og har i dag 90 institutionelle og 40 personlige medlemmer. Dansk EvalueringsSelskab er åbent for alle med interesse for evaluering. Det kan eksempelvis være personer, som: 1. Forsker og underviser i evaluering 2. Er opdragsgiver til evalueringer 3. Gennemfører interne evalueringer 4. Gennemfører eksterne evalueringer 5. Andre personer med interesse for evaluering, eksempelvis studerende. Formålet med Dansk EvalueringsSelskab er at være en platform for erfaringsudveksling og diskussion af evalueringsfaglige problemstillinger, herunder: 1. Udviklingen inden for evalueringsteori- og metode 2. Nyttiggørelse af evalueringsresultater 3. Faglig udvikling 4. Standarder for god evalueringspraksis. Deltagelse i selskabet rummer følgende fordele: 1. Adgang til at diskutere faglige problemstillinger med andre personer, som arbejder med området 2. Mulighed for at deltage i arbejdsgrupper 3. Deltagelse i evalueringskonferencer til en reduceret pris 4. Gratis adgang til gå-hjem-møder. Oplæggene kan komme fra såvel foreningens medlemmer som fra eksterne oplægsholdere. Dansk EvalueringsSelskabs bestyrelse består af: Peter Rhode (formand) Tanja Miller (næstformand) Müzeyyen Boztoprak (kasserer) Elisabeth Friis Fredskilde Mads Teisen Ole Gregersen Poul Skov Dahl Runa Bjørn Sven-Åge Westphalen Tue Vinter-Jørgensen Dansk EvalueringsSelskabs sekretariat forvaltes af Stina Andersen. For mere information om foreningen og dens arrangementer se hjemmesiden: eller send en mail til sekretariatet:\nN U M M E R 2 D E S N Y H E D S B R E V M A J 2 0 0 9 I D E T T E N U M M E R : V E L K O M M E N V E L K O M M E N 1 N Y E B Ø G E R 1 K O M M E N D E U D E N L A N D S K E K O N F E R E N C E R D A N\nN U M M E R 3 D E S N Y H E D S B R E V J U N I 2 0 0 9 I D E T T E N U M M E R : D A N S K E V A L U E R I N G S S E L S K A B S K O N F E R E N C E 2 0 0 9 D A N S K E V A L U E R I N G S - S E L S K


Ting At Lave I Knoxville, Tennessee: Knoxville Zoo - 2021\nKnoxville Zoo betragtes ofte som en af de førende zoologiske haver i hele sydøst. Knoxville Zoo ligger i Knoxville, Tennessee, og er kendt for deres ekspansive levesteder, udstillinger og uddannelsesmuligheder.\nKnoxville Zoo blev oprettet på en usædvanlig og usandsynlig måde. Zoo's historie starter i 1923, da et initiativ begyndte at skabe en park for børn med lavere indkomst i Knoxville. Dette initiativ blev styrket af en fødselsdagsfond, der blev indsamlet af børn i forskellige aldre. Selvom fremskridt oprindeligt var langsomt, blev der købt en lille grund i Chilhowee Park i 1935. Oprindeligt kendt som fødselsdagsparken, blev de fire hektar store arealer brugt som en lille legeplads, der havde et stenhygge og en lille vadepool. Fødselsdagsparken blev efterhånden forsømt og blev endda vandaliseret. Dette fik fødselsdagsparken til sidst at lukke i 1946.\nTo år efter, at fødselsdagsparken blev lukket, skabte News Sentinel et initiativ til at genåbne fødselsdagsparken, men denne gang som en zoologisk have. News Sentinel brugte et lille beløb af midler, der var fra 1923-fonden, og åbnede til sidst fødselsdagsparken Zoo. Få år efter, at fødselsdagsparkens zoologisk have blev åbnet, erhvervede byen Knoxville zoologisk have og ændrede navnet til den enkle kommunale zoologiske have.\nDa den kommunale zoologiske have faktisk var en zoologisk have, måtte byen erhverve dyr. Den første attraktion i den kommunale zoologiske have var Al-alligatoren. Al blev doneret af en lokal familie, Hauk-familien, som bragte ham tilbage fra en ferie i Florida. 4,000-gæsterne, der besøgte Al på sin første dag i Zoo, beviste for byen Zoo ville være en succes.\nEfter at have erhvervet forskellige dyr gennem årene, løb den kommunale zoologiske have ind i en konflikt, da de skaffede sig en syv-ton tyrelefant kendt som Old Diamond. Old Diamond, også kendt som Louie, blev oprindeligt ejet af Ringling Brothers Barnum & Bailey Circus, men blev doneret til den kommunale zoologiske have i 1963. Zoologisk have var åbenlyst uforberedt på at tage sig af et dyr, der var så stort og afhængigt som Old Diamond, da han ved sin ankomst rev sin habitat op.\nDen hidtil uset skade fra Old Diamond viste sig at være et wakeup call for den kommunale zoologiske have, da de er klar over, at de havde brug for en bedre facilitet. Men Zoo manglede de rette midler til at bygge en ny facilitet. Lige da Zoo var ved at lukke, skabte Guy Lincoln Smith III en plan for at redde den. Smith og hans kone Patty købte Joshua, en løveunge. De rejste Joshua, indtil de skaffede sig nok penge, der ville give Zoo med nok penge til at opbygge Joshua en ordentlig facilitet. Da Smiths gennemførte denne plan, oprettede Dr. Bill Patterson samtidig Appalachian Zoological Society. Sammen skabte begge disse bestræbelser Knoxville Zoo, der åbnede i 1971.\nKnoxville Zoo har cirka 800 dyr spredt over sin 53 hektar land. Nedenfor er en liste over levesteder i Knoxville Zoo:\n• Mellemamerikanske fugle\n• Chimp Ridge\n• Clayton Family Kids Cove\n• Gorilla Valley\n• Grasslands Africa\n• Floden Otter\n• Boyd Family Red Panda Village\n• Kongernes dal\nUddannelse er ekstremt vigtig i Knoxville Zoo. Knoxville Zoo's uddannelsesmuligheder spænder fra familievenlige workshops og aktiviteter til muligheder for skoler og lærere, herunder et omfattende praktikprogram.\nEt af de mest populære uddannelsesprogrammer i Knoxville Zoo er spejderprogrammet. Gennem spejderprogrammet fungerer Knoxville Zoo sammen med spejderne til dreng og pige. Programmerne i Knoxville Zoo tager højde for alle niveauer af dreng og pige spejdere, og svarer til læseplanen, der undervises på hvert niveau. Gennem spejderprogrammet har aktive medlemmer af Boy and Girl Scouts mulighed for at arbejde sammen med medarbejdere i zoo, udforske forskellige aspekter af zoologisk have og lære om zoologisk have på en eksklusiv og dybdegående måde. Et af de fremhævede aspekter af spejderprogrammet er Bedtime with the Beasts. Sengetid med dyrene giver deltagerne mulighed for at tilbringe en nat i zoologisk have og udforske de forskellige dyr, specielt natlige dyr.\nEn anden populær uddannelsesmulighed i Knoxville Zoo er praktikprogrammet. Praktikpladser tilbydes enhver studerende, der er interesseret i at forfølge en karriere inden for et zoologisk anlæg. Gennem praktikprogrammet får deltagerne praktisk erfaring med dyrepleje og vil også have mulighed for at udnytte Knoxville Zoo's forsknings- og bevaringsfaciliteter og ressourcer.\nTilbage til: Bedste ting at gøre i Knoxville\n3500 Knoxville Zoo Drive, Knoxville, TN 37914, Telefon: 865-637-5331


Politi på Mallorca lukker stor illegal skildpaddefarm – Ekstra Bladet\nGolf 53 minutter siden Rory McIlroy vinder rekordpræmie nationen 3 timer siden Overbo klagede: Nu må Muhannad kun ryge med lukket vindue DK MusikNYT 2 timer siden Udsolgt festival lever på en løgn Kys & kærlighed 2 timer siden Sådan bliver jeres forhold langtidsholdbart Politik 5 minutter siden Republikansk rebel udfordrer Trump Golf 53 minutter siden Rory McIlroy vinder rekordpræmie\nTorsdag d. 23. aug. 2018 - kl. 10:42\nPoliti på Mallorca lukker stor illegal skildpaddefarm\nOver 1100 skildpadder blev beslaglagt under politiaktion på farm på det sydlige Mallorca\nSpansk politi har under en operation lukket Europas største illegale farm med skildpadder og landskildpadder. Over 1100 skildpadder blev beslaglagt under operationen - deriblandt flere stærkt truede arter.\nPolitiet har anholdt to tyske mænd, som er mistænkt for at have ledet farmen på ferieøen Mallorca. Desuden er den spanske ejer af en eksotisk dyreforretning i Barcelona blevet anholdt. Ifølge en pressemeddelelse fra politiet solgte butikken dyr fra den lukkede farm.\nYderligere to tyskere og en spanier, som er under mistanke i sagen, er ved at få deres forhold undersøgt.\n- Politiet ransagede farmen, som var langt større end først antaget. Farmen havde som mål at få udviklet skildpaddeavl til en industri, hedder det i politiets pressemeddelelse.\n- Farmen ligger nær byen Llucmajor på den sydlige del af middelhavsøen.\nPolitiet fandt 62 forskellige arter på stedet - deriblandt 14 af verdens mest truede arter fra blandt andet Madagascar, Vietnam og Kína. Politifolkene fandt over 750 æg på stedet.\nNæsten alle skildpadder er truede. Deres æg anses for at være en delikatesse, og skildpadderne dræbes også for deres kød, hud og skjold.\nDe tre anholdte i sagen ventes at blive tiltalt for smugling af truede dyrearter og hvidvaskning af penge.


Hurtige sprøde sirupskager med ingefær | NOGET I OVNEN\nI den nyligt overståede sommerferie tog jeg på venindetur i sommerhus med en stabel kager under armen. Skønt at holde sommerferie hvor der er tid til at tage på venindetur og til at bage kager selv TIL HVERDAG!\nSuk! Søde sommerminder! Godt der snart er en weekend i vente 🙂\nMin veninde har en kagesulten familie og alle kagerne blev spist. Skønt! Den familie er da værd at bage kager til og de ved, at når de ser mig igen, så har jeg kager med under armen igen 🙂\nJeg bagte en kæmpe tigerkage (marmorkage i bradepande) og en kagedåse fyldt med sirupskager med ingefær. Der var kun krummer tilbage i både dåse og kagefad! Den store mængde sirup i kagerne giver den lækreste krydrede smag, der så fint harmonerer med ingefær.\nDer blev også et lille fad sirupskager med ingefær til husets håndværkere. Håndværkere ELSKER hjemmebag, så ved du det! Listigt trick. Det får de gode pålidelige håndværkere til at blive hængende 🙂\nHer får du opskrift på hurtige sirupskager med ingefær:\n2 tsk. ingefær.\nSådan laver du sirupskager med ingefær (40-stk):\nRør den bløde smør med sirup og sukker.\nTilsæt mel iblandet ingefær og natron.\nRør med ske eller i røremaskine. Dejen bliver sej og tyk.\nKagerne bages 8 minutter.\nSættes til afkøling på bagerist og kagerne nydes når de er sprøde og afkølede.\nEt fad sirupskager med ingefær klar på ingen tid. Farligt hurtige småkager! 😉\nIngefærkagerne troede jeg egentligt mest appellerede til voksne, men børnene guffede løs. Ingefærkagerne kan altså spises af både børn og voksne, jeg har beviser! Planen var egentligt at bruge koldt smør, og rulle dejen ud, sætte på køl, skære i skiver, som de klassiske ingefærsmåkager Men så tålmodig var jeg ikke.\nTiden var knap (ja selvom det var ferie!). Der blev brugt lunt smør (der var 30 grader i køkkenet!) og dejen blev flydende og måtte sættes på plade med en ske.\nKagerne smagte godt, men vil du have særligt sprøde ingefærkager, så prøv lige at tage det lidt mere køligt end jeg. Koldt smør og afkøling i koldt køleskab. Dejen skæres tyndt ud dagen efter=endnu mere knasende sprøde ingefærkager! 😉\nKagedåsens sirupskager med ingefær blev også sprøde, men anderledes ligesom. Derfor kalder jeg dem heller ikke ingefærkager. Rigtige ingefærkager er anderledes, og dem kommer jeg til at skrive om en anden gang.\nSirupskagerne forsvandt som dug for solen alligevel, det er jo ikke udseendet eller navnet det kommer an på vel? 😉\nSirup i kager er godt. Ingefær i kager er også godt. Smør i kager er ALTID godt. Selvfølgelig måtte sirupskagerne blive en succes. Prøv dem! Der kan være en kagedåse fyldt på et kvarter 😉\nBondekager – nemme og…


Feriebolig, Midden-Delfland Kommune, NL: Feriehuse m.m. | Vrbo\nMidden-Delfland Kommune – find den bedste feriebolig\n2 landdistrikterne lejligheder, rummelige, luksuriøse en stilfuld indrettet - Oude Koetsschuur\n2 landdistrikterne lejligheder, rummelige, luksuriøse en stilfuld indrettet - Varkenstal\nStilfuldt nyt hjem med smuk udsigt over engene.\nDet største rum i Rotterdam meget strategisk tæt på at komme, hvor du vil\nDenne perle af et byhus ligger i hjertet af byen: bare gå overalt!\nHvor skal jeg overnatte nær Midden-Delfland Kommune, NL?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 251 ferieboliger nær Midden-Delfland Kommune. Fra 75 Feriehuse til 131 Ferielejligheder – find unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner nær Midden-Delfland Kommune.\nHvilke destinationer er de mest populære i Midden-Delfland Kommune?\nDer er mange skønne steder at besøge på en længere ferie eller et hurtigt weekendophold i Midden-Delfland Kommune. De mest populære destinationer blandt Vrbos feriegæster er:\nMaasland: 231 ferieboliger\nSchipluiden: 259 ferieboliger\nNoordwijk aan Zee: 220 ferieboliger\nZeeland: 1.852 ferieboliger\nOuddorp: 796 ferieboliger\nVrbo giver dig også mulighed for at udforske en række andre populære destinationer i Midden-Delfland Kommune! Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferielejligheder på andre populære destinationer.\nHvilke større byer skal jeg opleve i Midden-Delfland Kommune?\nUanset om du rejser på egen hånd eller med familie og venner, får du her en oversigt over de byer i Midden-Delfland Kommune, der har det største udvalg af feriehuse til den perfekte storbyferie:\nMaasland: 231 feriehuse\nSchipluiden: 259 feriehuse\nOuddorp: 796 feriehuse\nBruinisse: 453 feriehuse\nHoofddorp: 1.756 feriehuse\nKan jeg finde en feriebolig, der er nem at komme til, når jeg rejser med fly til Midden-Delfland Kommune?\nJa, selvfølgelig. Vrbos udlejere tilbyder et stort udvalg af ferieboliger i nærheden af lufthavne. Blandt lufthavne med et stort udvalg af ferieboliger i Midden-Delfland Kommune finder du:\nHaag (HAG): 723 ferieboliger\nRotterdam (RTM-Rotterdam Haag): 428 ferieboliger\nRotterdam (QRH-Rotterdam Hovedbanegård): 386 ferieboliger\nHvad er de mest populære seværdigheder at overnatte i nærheden af i Midden-Delfland Kommune?\nVrbo tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i Midden-Delfland Kommune. De mest populære seværdigheder, som Vrbos feriegæster besøger på en ferierejse eller et weekendophold, er:\nDen Haag Hovedbanegård: 717 ferielejligheder\nKeukenhof-haverne: 2.061 ferielejligheder\nScheveningen Strand: 695 ferielejligheder\nRotterdams naturhistoriske museum: 386 ferielejligheder\nKeukenhof-slottet: 1.999 ferielejligheder\nDer er også en lang række andre seværdigheder i Midden-Delfland Kommune, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på Vrbo. Du skal bare skrive den ønskede destination i søgefeltet og finde det helt rigtige feriehus blandt udvalget.\nUdforsk destinationer i området omkring Midden-Delfland Kommune


Begivenheder for 24. september 2020 – Foreningen Norden\nseptember 2020 kl. 19.00-21.30 Rejseforedrag fra Færøerne ved Anna og Svend Hamborg, Hundborg Kultursalen, Kulturrummet, Tingstrupvej 17, Thisted De fortæller selv om foredraget: Vi har besøgt Færøerne to gange. Første gang var i 1974, hvor vi boede privat og underviste i folkedans rundt om i bygderne. I 2010 vendte vi tilbage og boede denne […]\nseptember 2020 kl. 19.00-21.30 Rejseforedrag fra Færøerne ved Anna og Svend Hamborg, Hundborg Sted: Kultursalen, Kulturrummet, Tingstrupvej 17, Thisted De fortæller selv om foredraget: Vi har besøgt Færøerne to gange. Første gang var i 1974, hvor vi boede privat og underviste i folkedans rundt om i bygderne. I 2010 vendte vi tilbage og boede […]


50 køleanlæg gik op i røg under voldsom brand | TV2 ØSTJYLLAND\n50 køleanlæg gik op i røg under voldsom brand\nTorsdag aften udbrød der brand på en virksomhed i Kjellerup. Der skete skader for én million, da 50 køleanlæg, en bobcat og andre mindre maskiner udbrændte\n27. nov 2015, kl. 07:16 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nDet var en voldsom brand, der torsdag aften kl. 23.22 brød ud i et fyrrum hos Midtjyllands Køleservice på Drejergårdsvej i Kjellerup. I bygningen befandt sig 50 køleanlæg og andre materialer til kunder.\n- Jeg sover 15 m. fra firmaet, og vågnede ved, at taget var ved at eksplodere. Det var forfærdeligt, siger indehaver af Midtjyllands Køleservice, Søren Fisker.\nVideoen øverst på siden er filmet af Local Eyes, og du kan se flere billeder her.\nHan fortæller, at det eneste, som er tilbage af bygningen er væggene.\n- Der er ødelagt materialer for én million, men jeg satser da på, at forsikringen dækker. Næste skridt bliver, at hallen skal genopbygges, forklarer Søren Fisker.\nVar nødt til at agere brandvagt\nÅrsagen til branden er svær for Brand og Redning Silkeborg at klarlægge med sikkerhed.\n- Da vi ankommer til stedet, brænder hele bygningen voldsomt, og derfor kan vi umuligt sige noget om, hvor den er startet. Formodningen hos os og ejeren er dog, at ilden begyndte i fyrrummet, fortæller indsatsleder Per Jensen.\nRedningsmandskabet var ved virksomheden helt indtil kl. 4.90.\n- Vi var nødt til at holde os lidt på afstand af den ene halvdel af bygningen, fordi vi simpelthen ikke turde gå ind. Varmen havde gjort konstruktionen af stålspær blød, så det var yderst farligt, siger Per Jensen.\nDerfor blev to mand og en bil på stedet som brandvagt, og de kunne lidt i 5 konstatere, at hele bygningen var totalt udbrændt.\nSe klip fra branden taget af øverst i artiklen.


Husk at søge 5-årigt tilsagn til pleje af græs og økologi - Patriotisk Selskab\nHvis vi ikke allerede har kontaktet dig – så er det nu, du skal give os besked, hvis du gerne vil have hjælp til en ansøgning om et nyt 5-årigt tilsagn til økologisk arealtilskud eller pleje af græs med start den 1. september 2019.\nTidligere gik ansøgninger om nye 5-årige tilsagn gennem fællesskemaet. Men der er nu blevet indført en ny procedure, som betyder, at ansøgningen om 5-årige tilsagn foregår i et separat skema med ansøgningsperiode mellem den 11. juni og den 23. august.\nUnder ordningen ”Økologisk arealtilskud” kan du søge om:\nKvælstoftillæg: 500 kr./ha/år (maks. 60 kg udnyttet kvælstof pr. ha)\nUnder ordningen ”Pleje af græs” kan du søge om:\nTilskud der kombineres med grundbetaling\no Pleje med afgræsning: 1.650 kr./ha/år\no Pleje med slæt: 850 kr./ha/år\nTilskud der ikke kombineres med grundbetaling\no Pleje med afgræsning: 2.600 kr./ha/år\no Pleje med slæt: 1.050 kr./ha/år\nEt tilsagn kan hurtigt blive til rigtig mange penge. Derfor er det vigtigt, at du søger tilskuddet til tiden, så du ikke går glip af et års tilskud.\nBegge tilsagnstyper stiller en række krav til dine arealer.\nOverordnet set kræver et tilsagn til ”Pleje af græs”, at en vis del af det ansøgte areal er udpeget som Natura 2000, har en høj HNV-værdi eller indgår i et vådområde- eller lavbundsprojekt. Herudover er der naturligvis nogle krav til plejen af arealet, som du skal kunne opfylde, når du får tilsagn. Du skal eksempelvis have tilstrækkeligt med dyr til pleje af græs med afgræsning.\nØkologisk arealtilskud kræver selvfølgelig, at din drift er økologisk, ligesom du skal være autoriseret til økologisk jordbrug – eller have ansøgt om det – senest den 1. september, hvor tilsagnene starter.\nLæs mere om de to tilsagn her:\nSpørgsmål eller brug for hjælp til en ansøgning?\nEr du i tvivl, om du er berettiget til et tilsagn om pleje af græs eller økologisk arealtilskud? Eller har du brug for hjælp til en ansøgning?\nSå kontakt planteavlskonsulent Mia Worsøe eller planteavlsmedarbejder Erik Willadsen hurtigst muligt.


Nogle bæredygtige tanker\nDanskerne har nydt Marabou-chokolade i flere generationer. Med årene har vi også lært mere og mere om, hvordan man fremstiller chokolade på den bedste måde: både så det bliver så godt som muligt, men også at det fremstilles på en ansvarlig og mere bæredygtig måde.\nKort og godt handler det om mere "bæredygtig udvikling", en formulering, som FN's Brundtland-kommission har defineret således: "En bæredygtig udvikling er en udvikling, som opfylder de nuværende behov uden at bringe fremtidige generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare".\nFor os er det vigtigt, at vi arbejder med hele værdikæden – fra vores råvarer til vores produkter. Fra at den kakao, vi køber, skal være dyrket på en bæredygtig måde – både når det gælder socialt ansvar og miljø – til at vi producerer vores chokolade på en bæredygtig måde.\n“En bæredygtig udvikling er en udvikling, som opfylder de nuværende behov uden at bringe fremtidige generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare.“\nMarabou er en del af Mondelez International, verdens største chokoladefirma. Ud over vores egne nordiske varemærker Marabou og Freia omfatter organisationen chokolade fra Milka, Cadbury, Toblerone, Côte d’Or og Suchard.\nFor at sikre en langsigtet forsyning af kakaobønner af høj kvalitet til alle vores chokoladeprodukter driver vi et langsigtet initiativ kaldet Cocoa Life. Visionen er at skabe bedre arbejdsforhold og en bedre tilværelse for alle kakaobønder, deres familier og samfundet.\nFem veje til positiv udvikling\nMed Cocoa Life fokuserer vi på fem områder for at skabe gode forudsætninger for en bæredygtig produktion af kakao:\nMed enklere adgang til plantebeskyttelse og økonomisk hjælp skabes der bedre forudsætninger for bæredygtig dyrkning. Gennem Cocoa Life har 142 000 bønder uddannet sig i, hvordan de kan effektivisere deres arbejde ved at bruge jorden på den bedste måde samt bedre gødning og frø. Det giver øget produktivitet og bedre indkomster til bønderne. Gennem Cocoa Life har vi også bidraget med 8,4 millioner kakaoplanter.\nGennem vores stærke partnerskab med samfundet, myndigheder, organisationer og leverandører udvikles kakaoindustrien i en positiv retning. Samtidig får lokalsamfundene forudsætninger for at have kontrol over deres egen udvikling. Denne fælles vision skaber en tro på fremtiden for bønderne og deres familier.\nMed Cocoa Life har vi ikke bare uddannet bønder i effektive dyrkningsmetoder, vi har også givet 74 000 mennesker uddannelse i ligestillingsspørgsmål for at styrke kvindernes rolle i kakaoindustrien og samfundet.\nVi gør det muligt for unge at få en uddannelse af en høj kvalitet og gør kakaodyrkning til en mere attraktiv og bæredygtig beskæftigelse i fremtiden. Det gør vi fx ved at øge bevidstheden om, hvilke muligheder der er, efter at de unge har afsluttet deres studier. En øget adgang til uddannelse bidrager til at forebygge børnearbejde, hvilket er et hovedfokus for Cocoa Life. En anden vigtig del af Cocoa Lifes arbejde med at bekæmpe børnearbejde er at arbejde med lokale myndigheder og ikke-statslige organisationer for at implementere samfundsbaserede Child Labor Monitoring and Remediation Systems (CLMRS).\nCocoa Life fremmer iværksætteri. Vi samarbejder med CARE International og andre ikke-statslige organisationer om at give kakaobønderne bedre adgang til finansielle tjenester (VSLA) samt uddannelse. Det bidrager til at øge den finansielle bevidsthed om, hvad der kræves for at få succes med sin virksomhed i den vigtige kakaoindustri. Vi hjælper også vores medlemmer med at finde flere indtægtskilder gennem landbruget. Fx har 70 000 mennesker, først og fremmest kvinder, fået finansiel rådgivning inden for kakaoindustrien.\nVi tror på forebyggende tiltag for at bevare jorden. Med vores hjælp kan kakaobønner holdt sig opdaterede om det allernyeste inden for moderne landbrugsteknik og det at kunne arbejde mere bæredygtigt. Et eksempel er de mere end en million skyggetræer, som er plantet for at bevare og styrke kakaoplanterne og den omgivende regnskov.\nSelve udviklings- og uddannelsesarbejdet udføres af samarbejdsorganisationer med omfattende erfaring inden for dette felt: CARE International, UNDP, WWF og Anti-Slavery International.\nCocoa Life i tal\nGennem Cocoa Life investerer vi 400 millioner dollar i seks lande over en periode på ti år for at udvikle kakaodyrkningen. Det betyder, at 200 000 bønder inklusive deres familier, sammenlagt en million mennesker, som er afhængige af kakaodyrkning, vil få en bedre tilværelse.\nVores mål er, at al vores kakao skal være dyrket bæredygtigt. Vi vil derfor skabe bedre arbejdsforhold og en bedre tilværelse for alle de bønder, der producerer kakao, for deres familier og for samfundet. For at verificere vores indvirkning og måle vores fremskridt kræver det en ensartet evaluering. Derfor har vi valgt to uafhængige partnere, Ipsos og FLOCERT, som løbende hjælper os med at nå dette mål.\nVigtige milepæle vi har nået i 2019:\nAfkastet på en Cocoa Life-gård ligger i gennemsnit over den nationale middelværdi.\nCocoa Life-husholdningernes samlede indkomst er steget, drevet af både kakao (+ 6 % i Ghana) og andre ikke-kakaorelaterede indtægter.\nMere modstandsdygtige samfund får kontrol over deres egen udvikling. 92 % af Cocoa Life-samfundene har fælles handlingsplaner.\nDu kan finde mere information om Cocoa Life her\nVi bruger palmeolie i en del af vores produkter, blandt andet i fyld til chokoladeplader. Det skyldes, at palmeolien bidrager til den ønskede konsistens og smag, giver god holdbarhed og er fri for transfedt.\nFor os er det vigtigt, at al den palmeolie, som vi anvender, er produceret på en bæredygtig og ansvarsfuld måde. Siden 2013, har vi dækket 100% af vores behov for palmeolie igennem RSPO-certificeringssystem, som støtter en bæredygtig produktion. Desuden kræver vi, at alle vores leverandører, skal kunne levere ansvarligt dyrket palmeolie, i henhold til vores vedtagede ”Mondelez Palm Oil action plan”. Leverandører, der ikke kan leve op til dette, afbryder vi samarbejde med.\nVor arbejde giver resultater. I WWF’s seneste Palm Oil buyer scorecard, fik vi karakteren 9 ud af 9.\nBæredygtighedsbestræbelserne gennemsyrer også vores egen produktion, som for eksempel hvordan vi udvikler vores emballage, arbejder på vores fabrikker, og hvordan vi vælger at transportere vores råvarer og produkter.\nAlt skal vurderes ud fra en klog tankegang omkring bæredygtighed. Mange af vores overvejelser er allerede omdannet til virkelige projekter for eksempel at reducere vand- og energiforbruget på vores fabrikker og mængden af affald, der opstår i vores produktion.\nI de seneste år har vi arbejdet aktivt med en række energibesparende foranstaltninger. Og arbejdet fortsætter. Hidtil har vi for eksempel installeret frekvenskontrol på ventilationen, erstattet gamle motorer i maskinparken med nye energibesparende samt optimeret fabrikkens alarmsystem. Vi går successivt over til LED-lamper og opmuntrer personalet til at rapportere om ting, der bør udbedres som for eksempel dryppende beholdere og slanger. For at reducere affaldet arbejder vi løbende med at identificere og udbedre steder, hvor der generes spild. Det kan handle om at bygge og montere spildplader, træffe foranstaltninger for maskiner og så videre.\nHvis du vil vide mere om vores arbejde med bæredygtighed og hvad vi foretager os i Mondelēz International, kan du besøge vores nordiske hjemmeside, www.mondelezinternational.dk\nRing oss 7014 5093\nRingager 2A, 2. sal


Kenmare House - Sammenlign Hotelpriser Kenmare\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Irland > Hoteller i Kenmare > Kenmare House\nKenmare HouseSneem Road, Kenmare, Irland Vis kort\nKenmare House: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 4 stjerner i Kenmare, Irland.\nKenmare House tilbyder komfortable værelser såvel som have, parkering og internet. Bed and breakfast byder på faciliteter som fiske, vandaktiviteter og ridning.Kenmare House rummer 6 værelser. Vi tilbyder værelser der er specielt indrettede til børnefamilier.Gæsterne kan nyde en varieret morgenmad hver morgen. Der er et stort udvalg af spisesteder tæt på.\nGenerelTvAktiviteterGolfbaner, Have, Vandaktiviteter, FiskeriInternetHøjhastighedsinternet, Internetforbindelse (trådløs)ParkeringParkeringAndenRidning\nBrugere, som kiggede på Kenmare House kiggede også på disse 4 stjerner Kenmare hoteller:\nNærmeste hotellerLaburnum B&B


8. juni – 9. juni 2021 Er afholdt\nTidspunkt9.15 - 15.45\nKursusansvarligNiels Kjøller, Hans Gregers Hedegaard Petersen\nPostGIS er en spatiel udvidelse til PostgreSQL-databasen. PostgreSQL er en open source-database, der anvendes af mange danske organisationer, styrelser og kommuner. Med PostGIS udvidelse til PostgreSQL kan du arbejde med geografiske data direkte i databasen.\nPå dette kursus vil du få grundlæggende viden om at lave forespørgsler i PostgreSQL til datahåndtering og analyser af geografiske data.\nDu vil bl.a. lære at lave sql-forespørgsler til udvælgelse af mængder og filtreringer af data, samt delforespørgsler (‘Nested queries’). Du vil få erfaring med at sammensætte flere tabeller vha. joins samt oprette forskellige typer af dataviews. På kurset gennemgår vi forskellige klienter til at arbejde med PostgreSQL, samt sikkerhedsindstillinger, der styrer hvem der kan tilgå hvilke data. Du vil også lære at oprette avancerede SQL-udtryk, herunder oprettelse af indeks, samt opsætning af funktioner, procedures og cursors.\nVi vil gennemgå forskellige geometrityper, og du vil lære at opsætte SQL-forespørgsler til opsætning af regler, relationer, editors og databehandling. Vi ser på SQL geometri-tuning, herunder brug af indeks og de “rigtige” funktioner for performance. Du vil også lære om udveksling af data med ogr2ogr. Til slut snakker vi om, hvordan du kommer videre med at bruge PostgreSQL og PostGIS i din databehandling.\nKurset er relevant for dig, der ikke førhen har lavet forespørgsler og databehandling i PostgreSQL/PostGIS, og også for dig, der har lavet reletivt simple forespørgsler - men har brug for en opfriskning på det basale samt mere erfaring og viden.\nKursusformen er en blanding af demonstrationer og øvelser.


Talsmand: Samlingsregering er på plads i Afghanistan\nNyheder Skrevet af Administrator | 20.09.14 | 23:24\nDe to rivaliserende kandidater i Afghanistans omstridte præsidentvalg er klar til at sætte deres underskrift på en aftale om en samlingsregering efter en strid om præsidentposten, der har varet mere end to måneder.\nDen langvarige krise har yderligere destabiliseret Afghanistan, der er plaget af vold og uroligheder.\nEn talsmand for favoritten til præsidentposten Ashraf Ghani siger på betingelse af anonymitet, at alle udstående stridspunkter er blevet "100 procent" løst, og at begge parter har godkendt en aftale, der skal dele magten.\nAftalen skal underskrives søndag.\nIndsættelsen af landets nye præsident skulle oprindeligt være sket allerede 2. august, men er blevet udskudt på grund af gensidige beskyldninger om valgsvindel fra de to præsidentkandidater, Abdullah Abdullah og Ashraf Ghani.\nBegge kandidater har tidligere udråbt sig selv som vindere af præsidentvalget, og en omtælling overvåget af FN har været nødvendig.\nDen seneste tid har de to rivaler dog drøftet et forslag fra FN om at dele magten i det krigshærgede land.\nAimal Faizi, der er talsmand for den hidtidige præsident Hamid Karzai, bekræfter, af aftalen er blevet vedtaget.\nHan siger, at aftalen underskrives formelt søndag. Samme dag ventes det, at resultatet af det omstridte præsidentvalg i juni bliver offentliggjort.\n- Begge kandidater forventes at underskrive aftalen om strukturen af National Enhed (Regeringen red.) i morgen, skriver Aimal Faizi på sin twitter-konto.\nAshraf Ghani, der ifølge de tidlige optællinger vandt afstemningen, ser dermed ud til at kunne indtage rollen som præsident.\nIfølge den afghanske forfatning besidder præsidenten en stor andel af magten i landet, og den nye regering står overfor en alvorlig prøve de kommende år, hvor landets sikkerhed og økonomiske udsigter forværres.\nDen hidtidige præsident Hamid Karzai kan ifølge den afghanske forfatning ikke blive ved magten i en tredje embedsperiode. Karzai har i offentligheden holdt sig neutral i forbindelse med præsidentvalget, men begge kandidater har været ministre i hans regeringer.