⇒ Billige Neophos Opvasketabs online [Se bedste tilbud]\nEn række online forretninger udlover på nuværende tidspunkt en hel del forskellige billige leveringsformer til neophos opvasketabs. En favorit iblandt mange er i øjeblikket pakkeshops, hvor du så nemt kan hente de bestilte produkter når der er tid til det. Den er nemlig virkelig bekvem, og typisk desuden den billigste form for levering.\nDu kunne på samme måde forsøge at få ordren sendt til din hjemmeadresse eller ud på dit arbejde. Muligheden er af og til en sjat mere bekostelig, men lige så vel meget fleksibel med neophos opvasketabs online. Den prisbilligste leveringsudgave vil dog utvivlsomt være selv at hente ordren, men den mulighed stiller krav om at du bor tæt på e-firmaets butikker, fx Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan eller Jem og Fix.\nLeveringstidspunktet på neophos opvasketabs kan i nogle tilfælde være temmelig aktuel ifald du mangler produkterne inden for kort tid, så med det formål er det uden tvivl på sin plads at man efterser den anslåede leveringstid ved neophos opvasketabs. Adskillige online firmaer – fx Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Bauhaus – præsterer billig dag-til-dag levering på de fleste af deres produkter online, men vær på vagt da det betinges af at der bestilles forud for et nøjagtigt tidspunkt, så de højst sandsynligt kan nå at få ordren klargjort forud for at pakkepersonalet har fyraften.\nEn række e-firmaer yder fragt uden gebyr på neophos opvasketabs online, men i mange tilfælde er det under forudsætning af at man aftager for et konkret beløb. Alternativt må du udse dig den billigste leveringsmåde, hvilket ofte er at få fragtmanden til at køre produkterne til en pakkeshop.\nEn række netshops tildeler klik-og-hent hvor du køber billig neophos opvasketabs online men selv henter i butikken. Fx Jem og Fix, 10-4, Stark, Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, Silvan, XL-Byg og Bygma. Byggekæderne frembyder bl.a. klik-og-hent på neophos opvasketabs i disse områder:\nStruer, Kokkedal, Rønne, Middelfart, Brabrand, Hobro, Brønshøj, Randers, Holstebro, Hillerød, Vejle, Hedensted, Herning, Gladsaxe, Solrød Strand, Vanløse, Grenaa, Odense, Aalborg, Nørresundby, Brønderslev, Vordingborg, Tilst, Haderslev, Frederiksværk, Jyllinge, Ringsted, Thisted, Farum, Varde, Valby, Albertslund, Herlev, Kolding, Odder, Roskilde, Haslev, Ikast, Slagelse, Rudersdal, Køge, Søborg, Lillerød, Sønderborg, Næstved, Holbæk, Svendborg, Hørsholm, Kalundborg, Vallensbæk, Risskov, Horsens, Gentofte, Ballerup, Nakskov, Åbyhøj, Frederikssund, Korsør, Værløse, Lystrup, København, Nærum, Allerød, Viborg, Tårnby, Frederiksberg, Hedehusene, Charlottenlund, Skanderborg, Lyngby, Brøndby, Greve, Rødovre, Stenløse, Aabenraa, Nyborg, Birkerød, Taastrup, Frederikshavn, Helsingør, Glostrup, Skive, Aarhus, Ølstykke, Fredericia, Ishøj, Esbjerg, Højbjerg, Silkeborg, Hvidovre, Dragør, Hjørring, Nykøbing Falster, og Virum, .\nClick-and-collect ift. neophos opvasketabs er muligt i de fleste dele af landet: Fyn (Østfyn, Vestfyn, Nordfyn, Sydfyn, Midtfyn), Jylland (Vestjylland, Sydjylland, Midtjylland, Syddanmark, Nordjylland, Sønderjylland, Østjylland) og Sjælland (Sydsjælland, Østsjælland, Amager, Midtsjælland, Vestsjælland, Nordsjælland, Falster, Hovedstaden, Bornholm, Lolland).\nNår vi kigger i tendenserne bliver det markant, at online shoppere som regel søger efter bl.a. neophos opvasketabs tilbud og neophos opvasketabs priser. Foruden dette ser man tit online shoppere kigge efter blandt andet køb neophos opvasketabs, billig neophos opvasketabs samt neophos opvasketabs online, foruden de kendte byggecentre som Silvan, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen, Stark, 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg og Bygma.\nDet er i dag ultra gnidningsløst for internetbrugere at prissammenligne på billige neophos opvasketabs online fra diverse internet handler, og af den grund har flertallet af online virksomheder været tvunget til at presse prisen på neophos opvasketabs en hel del, og i øvrigt præstere billig levering.\nDet kan dog til hver en tid vise sig fordelagtigt at granske nogle enkelte firmaer på nettet efter udsalg og tilbud på neophos opvasketabs online før du færdiggør din shopping, sådan at du er skråsikker på at få den laveste pris. Se ikke bare på de velkendte byggecentre som Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus, 10-4, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen og Bygma.\nMan skal dog være så påvagt, at ifald en shop på nettet tilbyder billige neophos opvasketabs online for en udsalgspris som kan ses som uforståeligt letkøbt, kan det ofte være et fingerpeg om en falsk netbutik. Handler med kort er dog dækket ind under en ordning, som værner folk imod bedrageriske netbutikker.\nGenerelt foreslår vi handler med kort eller mobilbetaling. Alternativt kunne du vælge en billig afdragsordning som f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du tilstræber at betale omkostningerne til neophos opvasketabs over flere uger. Dette foreslåes normalt hos niche webshops, men dog sjældent de kendte byggecentre som eksempelvis Bauhaus, Harald Nyborg, Bygma, Stark, Jem og Fix, Davidsen, 10-4 og Silvan.\nNår vi ser på statistikkerne står det markant, at folk mange gange kigger efter bl.a. billig neophos opvasketabs og neophos opvasketabs online. Derudover oplever man som regel online shoppere kigge efter bl.a. køb neophos opvasketabs, neophos opvasketabs tilbud og neophos opvasketabs priser.\nTrustpilot præsterer faktisk hensigtsmæssige muligheder for at eksaminere flere tidligere kunders tanker og herved foreslåes det, at du analyserer internet virksomhedens vurderinger inden du shopper billige neophos opvasketabs online.\nFacebook forærer dig derudover regulære solide løsninger til at få kendskab til online forhandlerens pålidelighed. Foruden det møder vi mange netbutikker som giver folk mulighed for at aflevere en evaluering af deres køb, som også må anvendes til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nForinden nogen bestiller billige neophos opvasketabs online i en internet webshop burde man utvivlsomt tage stilling til shoppens handelsvilkår, men det er almindeligvis ikke specielt ophidsende, særligt ved de kendte byggemarkeder som XL-Byg, 10-4, Bauhaus, Davidsen, Harald Nyborg, Bygma, Jem og Fix, Stark og Silvan.\nEt nemt alternativ kunne være at kontrollere hvorvidt e-shoppen er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det almindeligvis er en tryghed om at e-shoppen lever op til de gældende danske regler, foruden at online firmaet fra tid til anden ses til af fagmænd der har ekspertise inden for vedtægterne på området.\nDet er en rigtig god genvej til support, såfremt du forvoldes problemstillinger ved din shopping med neophos opvasketabs. Ydermere tilråder vi at du er påpasselig med de mest basale vedtægter der kan spille ind i forbindelse med bestillingen af neophos opvasketabs online, til eksempel den returneringsret internet virksomheden bruger.\nI relation til det er det ligeledes afgørende, at man altid gemmer ens kvittering, så man en anden gang kan bevidne sit køb af neophos opvasketabs, uafhængig af om man bestiller hos Bauhaus, Bygma, 10-4, Stark, Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan, XL-Byg eller Davidsen.


Sådan ændres skærmvisning i en Toshiba Notebook\nDer er mange grunde til, at din skærmvisning kan ændre sig, når du bruger en Toshiba-notesbog. Produkter som f.eks. Bærbare dockingstationer, LCD-projektorer og endda softwareopdateringer, der kan give et vigtigt sikkerhedspatch for virksomhedens computervirksomhed, kan alle ændre dine nuværende displayindstillinger. Skærmindstillingerne på din notesbog kan bruges til at returnere skærmen til dine præferencer.\nPower Cykling din notesbog\nAfbryd din notesbog fra alle eksterne skærmenheder, herunder eksterne skærme eller LCD-projektorer.\nLuk din notesbog og tag batteriet ud. Tryk og hold "Power" knappen nede i 30 sekunder, når batteriet er fjernet.\nSæt batteriet tilbage i notebook'en og tryk på knappen "Power" for at tænde for computeren. Hvis strømtilførslen ikke ændrer skærmens indstillinger til standardindstillingerne, skal du ændre skærmindstillingerne i Kontrolpanel.\nNulstilling af skærmindstillingerne\nKlik på knappen "Start", og åbn Kontrolpanel. Klik på ikonet "Udseende og professionalisering" i kontrolpanelet, vælg "Vis". derefter "Screen Resolution." Du kan også få adgang til skærmopløsningsmenuen ved at højreklikke på skrivebordets baggrund og vælge "Skærmopløsning" i menuen.\nVælg en indstilling i rullemenuen, der er mærket "Orientering". Alternativet mærket "Landskab" er standardretningen. Andre orienteringsmuligheder omfatter "Portræt", som ændrer skærmen sidelæns, "Landskab (vendt)", som ændrer skærmen på hovedet og "Portræt (vendt)", som ændrer skærmen på hovedet og sidelæns.\nKlik på "Anvend" for at gemme dine indstillinger.\nToshiba Portege og andre Tablet Notebooks\nÅbn startmenuen og klik på "Alle programmer", og åbn derefter "Toshiba" -mappen. Åbn mappen "Tablet PC" og vælg "Rotation Utility."\nVælg en skærmprofil for både PC-tilstand og Tablet-tilstand. Toshiba Portege og andre tablet pc'er af Toshiba kan bruges som enten en tablet eller en notesbog interchangeably.\nFjern markeringen af indstillingen, der læser "Deaktiver Rotation Utility" og klik på "OK" knappen for at gemme dine indstillinger.\n"Escape" -knappen kan låse skærmens orientering, mens en Portege eller Tablet PC er i tablet-tilstand.\n© Copyright 2021. All rights reserved. Sådan ændres skærmvisning i en Toshiba Notebook


Tacotærte - Opskrift På Hjemmelavet Tacotærte\nTacotærte med hjemmelavet tærtedej og lækkert oksefyld. Dejen er lavet med knuste tortillachips og det smager så godt. Opskriften giver 2 tærter, så der er også er en til fryseren.\nTærten er helt fantastisk med en frisk salat til og kold dressing. Jeg elsker hjemmelavet tærte og tacotærte er højt på listen herhjemme. Den kan nydes både kold som varm.\nØnsker du en endnu nemmere tacotærte med butterdej, så prøv denne opskrift. Den smager så godt!\nLækker og nem tacotærte! Denne opskrift giver 2 tærter almindelig størrelse tærter.\nKeyword Oksekød, Tacokrydderi\n300 g mel + ekstra til udrulning\n80 g tortillachips med salt\n1½ brev tacokrydderi\nKom chips i en pose eller foodprocessor og kør det til groft sand.\nSmuldrer smør ned i melet og ælt det herefter sammen med de 2 letpiskede æg – æggene tilføjes lidt ad gangen. Det er ikke sikkert du skal bruge det hele fra begge æg.\nÆlt chipsene i – pas på ikke at overælte dejen, så så snart chipsene er i, så pakkes dejen ind og sættes på køl.\nSteg oksekød i lidt olie og tilføj tacokrydderiet.\nSnit løg og peberfrugt i mindre tern.\nRør oksekød (at fra panden også saften), peberfrugt, løg og majs sammen.\nRiv cheddar og tilføj i mixet sammen med creme fraiche og 5 æg.\nTilføj salt – smag gerne mixet til, så den får den saltbalance du ønsker.\nDel tærte dejen op i to og rul dem ud og kom i hver deres tærteform. Dejen er lidt porøs pga. chipsene, så det kan være der skal lappes lidt sprækker med dej.\nFordel fyldet i de to forme og nu skal de blot i ovnen.\nDe skal have cirka 45-50 minutter eller, indtil toppen er god gylden og dejen er lækker sprød.\nLad dem gerne trække 30-45 minutter før de skæres og serveres, så de kan sætte sig.\nTærterne kan fryses og de kan nydes kolde og varme.\nJeg har knuste tortillachips i tærtedejen. Det giver en lidt anderledes krumme og lækker smag. Dejen kan dog ske at skulle lappes lidt, når den kommes i tærtefadet. Du kan dog sagtens undlade tortillachips i dejen og tilføje cirka 20 gram mere mel.\nDer er nok dej og fyld til to tærter, så du kan sagtens fryse den ene ned og tage op en anden dag og lune i ovnen.\nDu kan sagtens tilføje andre grøntsager til fyldet og skiftet oksekød ud med f.eks. hakket kylling.


Akademikerne løber med de nye jobs\n>Akademikerne løber med de nye jobs\nHvert tredje nye job i 2015 blev besat af akademikere. Det selvom akademikere kun udgør 12 pct. af arbejdsstyrken. Især private virksomheder ansætter flere akademikere. 6000 nye AC-jobs er skabt på det private arbejdsmarked i 2015.\nAkademikerne myldrer ind i virksomhederne i disse år. Det viser en ny undersøgelse fra hovedorganisationen Akademikerne, som har analyseret på de nyeste beskæftigelsestal fra Dansk Statistik. Undersøgelsen viser, at erhvervslivet i stor stil har slået dørene op for akademisk arbejdskraft i 2015.\nNye jobs i 2015\n34,3 pct. af den samlede beskæftigelsesfremgang i Danmark er nye akademikerjobs\n29.000 jobs blev der skabt i 2015. Af disse var 10.000 akademikerjobs.\nSærligt den private sektor har fået øjnene op for akademikere. 6.000 flere akademikere blev ansat i private virksomheder i 2015.\nI 2015 har akademikere i høj grad fundet ansættelse i handels-, IT-, medicinal- og rådgivningssektoren.\nFra 2006-2015 er akademikernes andel af den samlede private beskæftigelse vokset fra 6,1 pct. til 9,4 pct. (54 pct. vækst)\n”Virksomhederne er for alvor begyndt at se fordelene ved at gøre brug af akademikere til at skubbe på væksten og udviklingen i deres forretning. Jeg er glad for, at de nye tal meget tydeligt understreger denne positive tendens. Derfor er det også vigtigt at fastholde fokus på at fremme en højtuddannet arbejdsstyrke i Danmark”, siger Lars Qvistgaard, formand for Akademikerne.\nHøjtuddannede lig samfundsjackpot\nDe mange nye akademikerjobs er ikke kun en god nyhed for virksomhederne, og dem som har fået arbejde. De er også en stor gevinst for samfundet. Set i forhold til personer med andre uddannelser bidrager en akademiker således med 8-10 mio. kr. mere til samfundet i løbet af et arbejdsliv. Højtuddannede er med andre ord en rigtig god forretning for samfundet.\n”Udviklingen i erhvervslivet er i større og større grad drevet af teknologiske nybrud og global konkurrence. Virksomhedernes behov for medarbejdere med den nyeste viden og højtspecialiseret arbejdskraft vil kun fortsætte med at vokse. Selvfølgelig er det vigtigt, at de lange uddannelser også er målrettet til der, hvor de kan medvirke til at skabe vækst og værdi i virksomhederne”, siger Lars Qvistgaard, formand for Akademikerne.\nHent analysen: Udviklingen i beskæftigelsen for akademikere i 2015


Her er 7 sciencybacked grunde til, at citrongræs te skal være en del af din kost 2022\nEr citronverbena have koffein?\nI middelalderen var citronsbalsam en fælles urt, der bruges til at behandle symptomer på søvnløshed og angst, der forhindrer afslappende søvn. Te lavet af citron Balm er lækkert skarp og hjælper med at fremkalde afslapning. Citron Balm te er afledt af citron balsam plante kendt videnskabeligt som Melissa officinalis, som er en del af mintfamilien. Denne te indeholder forbindelser, der hjælper med at berolige stress og slappe af muskler. Citron Balm kan endda blive dyrket lige i din egen have for friske blade, der er chock fulde af sundhedsmæssige fordele.\nPebermynte te er lavet af Mentha BalsaMea-anlægget, som er en hybrid mellem traditionelle spearmint og vandmint planter. Mintplanten kan findes i Wild og Haver over hele verden. Drikker en kop pebermynte te før sengen kan hjælpe dig med at sove bedre, især hvis du har og forstyrret maven. Det er kendt som en anti-stress te og indeholder antiinflammatoriske egenskaber, der slapper af muskler og opmuntrer rolig.\nValerian Root te er lavet af rødderne af Valeriana officinialis plante, der er indfødt til Asien og Europa. Valerian rødder vises lysegrå i farve og har en jordisk, woody smagsprofil. Denne urte te kan også have fyr og stedsegrønne aromaer på grund af tilstedeværelsen af kamfer og pinenforbindelser. Denne te bør brygges ved hjælp af varmt vand, ikke kogende vand for at bevare sine beroligende og beroligende kræfter.\nHvordan starter du din dag? Måske er det med en kop dampende kaffe eller te eller en stor morgenmad, før du går ud på arbejde. Eller hvis du er den tidlige morgen Gym-gå-type, har du uden tvivl en lille pre-workout snack.\nVidste du, at så mange som 75 af amerikanerne kan have et problem med kronisk dehydrering? Ifølge en undersøgelse, der blev offentliggjort i Medical Daily, undlader tre ud af hver fire amerikanere at drikke de anbefalede 10 kopper vand om dagen.\nHvis du tror, at 10 kopper vand er meget, skal du overveje, hvor meget vores kroppe stole på vand. Vores kroppe er 60 vand, men vores muskler er 75 vand og vores hjerner 85. Forestil dig, hvad der sker, hvis du ikke får nok vand. Det er som en motor, der løber tør for olie - maskinen begynder at bryde ned!\nDu husker, hvordan din mor plejede at fodre dig appelsinsaft for at give dig mere vitamin C for at bekæmpe en kold eller influenza? Vitamin C vil ikke være en effektiv afskrækkende virkning mod forkølelsen, men det kan bidrage til at reducere både sværhedsgraden og varigheden af kulden. Du bliver bedre hurtigere, og symptomerne på din kolde vil ikke være lige så dårlig.\nDen gode nyhed er udtværelser på kravene og forventningerne til, at alle forbrugere af denne vidunderlige te har. Vi skabte en økologisk blanding, der følger med en zingy og skarp smag. Citron aroma er noget folk sætter pris på en masse, og det er grunden til, at citrus smag gør denne te et nummer et valg for mange.\nForskellige kemiske forbindelser findes i denne urtete, men mange af dem kan påvirke dit liv, helbred og immunforsvar i nogle udestående måder. De fleste egenskaber, som denne te tilbud er forbundet med vitale vitaminer, mineraler og antioxidanter, der kan forbedre dit helbred og endda bekæmpe kroniske sygdomme. Nogle af citron Verbena Kosttilskud er Borneol, carvon, cedrol, geraniol, limonen, linalool, nerol, terpineol og verbascoside. Men du formentlig undrende hvad der præcist disse egenskaber gør, og hvordan de kan hjælpe dig med at holde kvaliteten af dit helbred? Til at starte med, kan de beskytter din organisme mod UV-stråler og ældning, forskellige bakterier, dulme betændelser , og bekæmpe frie radikaler i kroppen. Alle deres egenskaber kan føre til at reducere risikoen for at udvikle såvel som kæmper mod forskellige kroniske tilstande. Men hvis du stadig spørger, hvordan du kan drage fordel af disse naturlige stoffer , holde læsning at finde ud af.\nDe antioxidante egenskaber findes i denne urt viser en betydelig indvirkning på kroppens hormonbalance. Effekten af denne urt te er meget beroligende og afslappende det kan reducere stressniveauet og lindre kroppen af angst. Derfor finde tid til dig selv og nyde en hyggelig kop te vil aflaste hele muskelspændinger dine kroppen oplevelser, og det vil slappe af dit sind og nervesystemet så godt. De kliniske forsøg viser, at Verbascoside-komponenten i citron Verbena tørrede blade er det vigtigste element, der er ansvarlig for stress og angst-relieving egenskaber.\nVidenskabeligt kendt Asaloysia Citrodora, Lemon Verbena er blevet brugt i den traditionelle medicin fra sydamerikanske folk. Denne urt var populær i århundreder for at reducere feber og fremme helingsprocessen. Anlægget betragtes som diephoretisk, hvilket betyder, at det kan stimulere sveder, og derfor bruges den til alle inflammatoriske tilstande, der forårsager feberen.\nDer er mange te, der foreslås for dem, der er fortsætter med en kost, og Lemon Verbena er en af de effektive te til vægttab også. Faktisk kan de mange organiske forbindelser i denne urt hjælpe dig med at reducere din appetit med påvirket visse hormoner. På den måde har du ikke lyst til at få fat i en snack mellem måltiderne. Synes det ikke godt ud?\nLemongrass er højt i kalium, og hjælper med at øge produktionen af urin i kroppen. Dette sænker igen blodtryk og øger blodcirkulationen. Ifølge en undersøgelse offentliggjort i det medicinske forum månedligt, er citrongræs effektiv i faldende blodtryk.\nIfølge en undersøgelse offentliggjort i tidsskriftet Landbrug og Food Chemistry, er citrongræs fuld af antioxidanter. Disse antioxidanter har evnen til at bekæmpe frie radikaler, som er ansvarlige for udviklingen af kræftceller såvel som for tidlig aldring.\nLemongrass er traditionelt brugt til at behandle højt kolesterol og styre hjertesygdomme. En artikel offentliggjort i Journal of Advanced Pharmaceutical Technology Research undersøgte virkningen af citrongræs i mus. Det blev konstateret, at indtagelse af citrongræs sænker kolesterolniveauer, og på grund af den betydelige virkning af reduktion af kolesterol kan det øge hjertesundheden og give beskyttelse mod større hjertesygdomme.\nTidligere post Sundhedsmæssige fordele ved græskar\nNæste post Hvorfor mousserende vand kan hjælpe dig med at tabe sig, plus 3 opskrifter


3 Forord De fleste af os ønsker at vide, hvad der forventes, og hvor godt eller måske skidt, vi udfører vores arbejde. Her er feedback mellem kolleger et godt og brugbart værktøj. Målet for denne folder er at hjælpe dig med at give feedback, der skaber læring, og modtage feedback uden at blive stødt. I kan gøre det hver dag, og det behøver ikke at tage mere end minutter. Det hjælper dig og dine kolleger med at sætte rammerne for, hvordan det kan foregå på en god måde. Folderen kan hjælpe dig med at opbygge en kultur, hvor feedback er en naturlig del af hverdagen i din virksomhed. 3\n4 Lær at give feedback Hvad er feedback? Feedback betyder at give føde tilbage. Føden kan man tygge på, synke eller spytte ud, hvis ikke den smager. Men når først der er givet feedback, kan den ikke gøres usagt. Hvorfor feedback? den mest effektive måde at lære om den virkning vores adfærd har på andre udvider kendskabet til os selv, og skaber grundlag for valg, udvikling og læring optimerer det kollegiale samarbejde som løbende dialogisk udveksling bidrager feedback til at skabe den psykologiske tryghed, der er krævet for, at man kan udvikle sig fagligt og personligt i arbejdet. Konflikter tages i opløbet udvikler måden vi løser opgaver på feedback giver mulighed for nysgerrig refleksion over fælles arbejdsmetoder. 4\n5 Konstruktiv feedback kan der altid tages handling på er både positiv og negativ er dialogisk gives i en kærlig hensigt for at hjælpe og styrke den anden og på en måde, der tager vare på den andens sårbarhed gives i ydmyg erkendelse af, at ens antagelser kan vise sig ikke at være tilstrækkeligt begrundede. kræver mod til at give det, den anden er bedst tjent med ikke kun det, den anden ønsker, forventer eller håber gives ikke (kun) for egen skyld gives på en ordentlig måde, der giver plads til modtagerens oplevelser, selvstændighed og ret til egne valg modtages tillidsfuldt som et tilbud i den ånd, den gives er gensidigt berigende. 5\n6 Konstruktiv feedback i praksis Når vi ytrer os sprogligt, kan vores udsagn inddeles i fire sproglige handlekategorier: 1. Iagttagelser/data 2. Oplevelser/følelser 3. Tolkninger/meninger/hypoteser 4. Handlingsanvisende ideer/råd/ønsker Eksempler på feedback i forhold til disse fire sproglige handlinger fra et fiktivt gruppemøde: 1. Iagttagelser/data:»Der er ikke udpeget en formel ordstyrer og referent.der er ikke taget beslutning om dagsorden.der er flere ideer, der bliver diskuteret sideløbende.beslutninger bliver ikke opsummeret undervejs.«2. Følelse:»Jeg bliver forvirret og usikker på, hvad der bliver besluttet, og hvem der har ansvar for hvad. Hvis det fortsætter, eksploderer jeg.jeg bliver glad når mødelederen spørger ind til det, jeg siger«6\n7 3. Tolkning:»Det virker som om, der er flere, der konkurrerer om ledelsen af mødet.«4. Råd:»Lad os vælge en mødeleder, som tager ansvar for mødets afvikling og holder styr på beslutningerne.«det kan være en fordel at begynde en feedback med en konkret beskrivelse af konkrete data (iagttagelser eller fakta, der kan registreres), eller subjektive data (tilkendegivelse af, hvad situationen gør ved dig følelseseller oplevelsesmæssigt). Det giver den anden eller de andre mulighed for at forholde sig til, om de har et lignende perspektiv på verden. Det er mindst lige så vigtigt at bemærke det, der fungerer. 7\n8 Selv iagttagelser er komplicerede Registreringer: Opgørelser, regnskab, registreret sygefravær osv. Fx: Optælling af fremmøde (vi er 4 ud af 7 mødedeltagere) Iagttagelser af det, som er: Refererer til fakta, data, som den anden person ofte ikke er klar over, og som andre vil kunne bekræfte. Fx: Jeg synes ikke, du smiler så ofte, som du plejer. Iagttagelser af det, som ikke er: Refererer til det fraværende, og er ofte stærke data. Fx: Jeg hører ikke O og D udtale sig på mødet. Faldgrube: Objektive data udgør blot et udsnit af virkeligheden. Andre i rummet har måske lagt mærke til noget andet! 8\n9 Andre objektive data følelserne Emotionelle eller personlige tilkendegivelser er indeholdt i udsagn som: Jeg er usikker på, hvor jeg har dig. Jeg bliver forvirret, når jeg ikke mærker en reaktion fra dig. Jeg bliver ked af det, fordi jeg føler mig afvist... Jeg bliver vred, når du siger... Jeg havde håbet på/regnet med... Jeg har problemer med at finde ud af, hvad du mener. Faldgrube: Oplevelsen siger måske mere om dig selv, end om den du giver feedback! 9\n10 Tolkninger Tolkninger kan være hjælpsomme, hvis de lanceres som hypoteser, der er åbne for nyfortolkninger: Fx: Jeg tror, vi har et meget forskelligt forhold til struktur i denne gruppe Undgå definerende bedømmelser af den andens adfærd og motiver: Fx: Du virker altid negativ Du er fejlfinder Sådanne definitioner vil altid rejse forsvar/modstand. Ingen af os vil tillægges dårlige motiver. Ingen har dårlige motiver. Gå ud fra, at alle gør det bedste, de kan! Husk: Fortolkende udsagn refererer til det, man tror er på spil i situationen. Undgå bedømmelser, der kan være nedladende og sårende, fordi jeg tillader mig at definere, hvordan du er. Ved at sige, hvad du selv oplever, tager du ejerskab for tolkningen og viser respekt ved at tillade andre fortolkningsmuligheder. 10\n11 Fra tolkning til spørgsmål: Konstruktiv reformulering Tolkning: Du er sur! Spørgsmål: Er du sur? Du vil bestemme det hele! Du er ude på at slippe så let som muligt ved tingene! Hvad vil du bestemme? Hvad vil du lade andre bestemme? Gør du sådan, fordi det er lettest, eller fordi det giver den bedste kvalitet? Handlingsanvisende ideer/råd»jeg synes, at du skulle Hvis jeg var dig, ville jeg Jeg har to forslag, du kunne lade dig inspirere af«.»jeg har gjort følgende erfaring, måske kan du bruge noget af den«. Faldgrube Ideer og råd kan virke nedladende, hvis ikke modtageren af feedback har efterspurgt dem, og de tager afsæt i dialog.»er du interesseret i at høre mine erfaringer?«hvis feedbacken er overvejende negativ, kan det imidlertid være godt at tilbyde alternativer til, hvad personen kunne have gjort. 11\n12 Resume: At give feedback Husk det positive De fleste har brug for opmuntring, at få at vide, de gør noget godt. Vær specifik Det er vigtigt at få fat i, hvad det var personen gjorde, som fik dig til at bruge ordene»glimrende«eller»dårligt«. Specifik feedback giver bedre mulighed for at lære. Forhold dig kun til adfærd det er muligt at ændre Tilbyd alternativer Hvis du giver negativ feedback, kan du vende den negative kritik til positive forslag. Heri ligger det konstruktive. Vær beskrivende i stedet for vurderende Kom med iagttagelser i forhold til hvad du så eller hørte og hvilken effekt, det havde på dig, snarere end at noget var»godt«eller»dårligt«. Efterlad den anden med et valg Det kan være godt at undersøge mulige konsekvenser af en beslutning om at ændre noget, men det betyder ikke, at du skal foreskrive forandring. Tænk på, hvad din feedback siger om dig selv Heri ligger en enestående læringsmulighed. 12\n13 Resume: At modtage feedback Lyt til feedbacken Lyt mens du får feedback, i stedet for med det samme at forsvare dig imod den. Vær klar over, hvad der bliver sagt Drag ikke hurtige konklusioner eller gå i forsvar. Vær sikker på, du forstår feedbacken, før du reagerer på den. Omformuler kritikken og spørg til eksempler, som kan hjælpe dig til at forstå og sætte feedbacken i perspektiv for dig. Lyt til mere end én Andres bud vil hjælpe til at proportionere den feedback, du får. Bed om den feedback, du ønsker, men ikke får Beslut med dig selv, hvad du vil bruge feedbacken til Bedøm dens værdi og de konsekvenser, det vil have at ignorere eller bruge den. Det er dig selv, der bestemmer, hvad du vil bruge feedbacken til. Den er inspiration til at gøre noget bedre ikke en handlingsanvisning. Vær glad for feedbacken og sig tak for den Hvis den er givet ud fra rette etiske overvejelser (kærligt for at hjælpe), er den ikke nødvendigvis let at give. 13\n15 Mere hjælp Du kan altid få gode råd og hjælp hos din nærmeste HR-afdeling på hospitalet eller institutionen. Du kan også kontakte Koncern HR, Organisation, Ledelse og Procesoptimering for yderligere hjælp og vejledning: Feedback-modellen er udviklet af Helle Alrø og Marianne Kristiansen, Aalborg Universitet. 15\n16 Grafisk Service Folderen, du sidder med i hånden, er en del af en folderserie og indeholder nogle gode råd, hvor fællesnævneren er god kommunikation. Find alle foldere i serien på Folderne understøtter Region Midtjyllands kommunikationspolitik, som er en overordnet ramme med fokus på holdninger og værdier, ikke på regler. Alle ansatte kommunikerer, og kommunikation er en del af kerneopgaven for alle ansatte i regionen. Læs mere om kommunikationspolitikken på eller e-dok.rm.dk. Koncern Kommunikation Skottenborg Viborg


Varmepumpe Ny Jystrup Ringsted ⇒ Indhent 3 tilbud nemt og hurtigt! | 3-tilbudonline.dk\nVarmepumpe Ny Jystrup Ringsted\nStår du og mangler en varmepumpe i Ny Jystrup Ringsted? Så er du kommet til det helt rette sted at finde en. Vi har heldigvis for dig, det største netværk af varmepumpe i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Ny Jystrup Ringsted. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Derefter skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de varmepumpe installatører i Ny Jystrup Ringsted, som du ønsker at benytte. Vi ved du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billig varmepumpe i Ny Jystrup Ringsted, skal du bare trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at give os en beskrivelse din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du bare læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på varmepumpe Ny Jystrup Ringsted allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på varmepumpe Ny Jystrup Ringsted\nDer er mange grunde til, at du bør indhente tilbud på varmepumpe i Ny Jystrup Ringsted. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi anvender nemlig kun de absolut bedste varmepumpe i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige varmepumpe installatører Ny Jystrup Ringsted. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle varmepumpe installatører gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nGulvafhøvling Ørritslev Mose\nTagrenovering Åsø Næstved\n← Varmepumpe Børup Aarhus\nVarmepumpe Skinderup Viborg →


Snefygning har fået bilister til at tørne sammen | Indland | fyens.dk\nPubliceret 17. marts 2018 kl. 09:57\nPå grund af snefygning var Sydmotorvejen lørdag formiddag lukket i begge retninger. Politiet melder om fem-seks ulykker mellem Nørre Alslev på Nordfalster og Udby på Sydsjælland. Ingen er kommet alvorligt til skade.\nFem personer kom lettere til skade, da biler kørte sammen på sneglatte veje på Sydsjælland og Lolland-Falster.\nKraftig snefygning på Sydsjælland og Falster gav lørdag store problemer for trafikken.\nTidligt lørdag formiddag skete der tre-fire ulykker på Sydmotorvejen mellem Vordingborg og Nørre Alslev. Senere på formiddagen skete der yderligere et par ulykker, så trafikken blev berørt helt op til Udby.\nDer meldes om lettere tilskadekomne. Blandt andet er fem kommet til skade i en ulykke på Farø.\nIngen er dog kommet alvorligt til skade, lyder meldingen lørdag eftermiddag fra vagthavende hos Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi.\nSydmotorvejen var lukket i begge retninger i adskillige timer på strækningen mellem Nørre Alslev på Nordfalster og Udby i Sydsjælland, mens der blev ryddet op efter ulykkerne.\nOgså Farøbroerne var lukket for trafik.\nFørst ved 12.30 tiden kunne Vejdirektoratet og politiet oplyse, at motorvejen og broerne var genåbnet.\nVed Bandholm på Lolland var der lørdag eftermiddag melding om, at et træ var væltet ned i en bil.\n- Bilisten var fastklemt, men er kun kommet lettere til skade, oplyser vagtchef Søren Østervig, Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi.\nHvad der fik træet til at vælte er endnu uvist.\nDet blæser stadig på Lolland-Falster, så der er god grund til at udvise forsigtighed.\n- Da vi fortsat må forvente kraftig vind og snefygning, appellerer vi til, at man tager bestik af situationen, siger Søren Østervig.\nKraftig vind betød lørdag eftermiddag også, at Langelands-færgen Spodsbjerg-Tårs var aflyst. Sejladsen ventes genoptaget lørdag aften klokken 18.15, oplyser faergen.dk.\nOgså andre steder i landet gav kraftige vindstød problemer i dagens løb. Ved den dansk-tyske grænse ved Padborg blæste det en overgang så kraftigt, at Dannebrog ikke kunne hejses ved grænseovergangen.


Dalgas Bro - en kæmpe syltekrukke | Fjends Folkeblad\nDalgas Bro - en kæmpe syltekrukke\n02. Oktober 2017, 13:00\nAf Formand for DN i Fjends, Kaj Madsen, Nygårdsmark 1, Daugbjerg, 8800 Viborg\nNaturoplevelser er en del af et sundt liv og bidrager til at skabe et nært forhold til naturen. Derfor er det vigtigt, at der er gode adgangsmuligheder til naturen.\nFor snart 7 år siden forsvandt Dalgas Bro, som fjandboerne havde benyttet i flere generationer til rekreative formål.\nKort tid efter henvendte Danmarks Naturfredningsforening i Fjends (DN-Fjends) sig til kommunen med ønsket om en ny bro, hvilket blev blankt afvist. Men frem mod sidste kommunevalg blev politikerne mere velvillige: ”Vi kan godt bygge en ny bro, hvis det er det, vi vil”, udtalte Johannes Vesterby (V).\nSå blev sagen lagt på is på grund af et civilt søgsmål fra en af lodsejerne, men da dette var afgjort, skete der ikke mere... Broen var endt i en syltekrukke.\nDerfor tog DN-Fjends sidste vinter initiativ til en lokal underskriftsindsamling til fordel for en retablering af broen. Efter flere møder hos borgmesteren blev det lovet ”at undersøge nogle forhold yderligere”... - derefter tavshed.\nI Viborg og omegn sker der mange gode initiativer hvad angår friluftsliv og naturoplevelser, - men vi er mange fjandboer der føler, vi bor i ”Udkants-Viborg” og bliver udsultet på dette område. - Det har i øvrigt været bemærkelsesværdigt, at de lokale politikere har været påfaldende tavse om Dalgas Bro, - kom nu ud af busken!\nDN-Fjends synes det er mere end rimeligt, at sagen denne gang afgøres inden kommunevalget!\nI udkanten af Liebes Plantage bliver man mødt med en jernlåge med besked om, at der er TV-overvågning. Flere borgere har været i tvivl om deres ret til at færdes i plantagen. DN-Fjends kan oplyse, at alle borgere har ret til at færdes på stierne i plantagen til fods eller på cykel i dagtimerne.


Spanien i Dag | Nyheder - Mirakel fra de spanske bjerge\nSkrevet af Kathrine Hesner, fre, 06/12/2019 - 11:24\nSUNDHED & SYGDOM: Audrey var død. Stendød, faktisk, for i seks timer slog hendes hjerte ikke, men alligevel lykkedes det for spanske læger er bringe hende tilbage.\nEt mirakel! Så kort kan det beskrives - historien om en engelsklærer, der blev bragt tilbage fra de døde.\nDen fantastiske overlevelseshistorie blev præsenteret på Vall d'Hebron-hospitalet i Barcelona i går, og det kan helt ændre den måde hypotermi behandles på.\nFor lidt over en måned siden havde Audrey Mash ingen hjerteslag i seks timer.\nPå romantisk rejse\nDen 34-årige brite havde været på en vandretur i Vall de Núria i de catalanske Pyrenæer sammen med sin mand Rohan Schoeman for at fejre deres seks-års bryllupsdag. Parret var taget tidligt af sted fra deres bjerghytte for en dagstur i sneen.\nMen parret blev fanget i en snestorm, og da temperaturen faldt, for de vild og søgte ly mod vinden og sneen ved en bjergside.\nI flere timer klamrede parret sig til hinanden for at holde varmen og ventede på, at det skulle klare op, men Audreys kropstemperatur faldt, og hun begyndte at opføre sig underligt.\nBegyndte at vrøvle\n- Hun begyndte at vrøvle. Så stoppede hun helt med at tale og mumlede bare. Derefter stoppede hun med at bevæge sig og mistede bevidstheden, fortæller hendes mand til Lavanguardia.es\n- Hendes øjne rullede tilbage, og hun tog det, der virkede som hendes sidste åndedrag. Jeg ledte efter en puls, men fandt intet tegn på liv, siger han.\nRohan havde allerede slået alarm ved at sende deres placering til nogle venner, og klokken 15:40 om eftermiddagen den 3. november nåede et redningshold endelig frem.\nTemperatur på 18 grader\nMen på det tidspunkt var Audrey blå, og hendes kropstemperatur var faldet til 18 grader. Hendes hjerte var for længst stoppet med at slå.\nMange havde måske opgivet håbet og blot erklæret hende for død, men redningsfolkene gav ikke bare op.\nDe troede, der stadig kunne være en lille mulighed, hvis de kun kunne få hende hurtigt til hospitalet og til det helt rigtige team. Hun blev fløjet med helikopter og ankom til Vall d'Hebron i Barcelona kort før klokken 18.\nSå ikke godt ud\nEduard Argudo er intensivlæge med speciale i hypotermi. Han havde afsluttet et 24-timers skift på hospitalet om morgenen, men han hastede straks derhen og mødte helikopteren, da den ankom.\n- Jeg så en ung kvinde med hjertestop og generelt intet livstegn. Hun var bleg og blålig med en kropstemperatur på 20,2 grader. Det eneste gode var, at hun var så kold, fordi alt andet så meget dårligt ud, fortalte lægen på en pressekonference på hospitalet i går.\nHun havde ingen vitale tegn, hendes hjerte viste ingen elektrisk aktivitet, og hendes nyrer og lunger fungerede ikke. I de fleste tilfælde ville historien være sluttet der.\nAnede ikke, om det ville virke\nMen ikke på Valle d 'Hebron. Patienten blev øjeblikkeligt anbragt i en særlig maskine, der ilter blodet og gradvist opvarmer det for at øge kropstemperaturen, mens hjertet forbliver stoppet.\n- Vi anede ikke, om det ville fungere, men det var den eneste mulighed, selvom vi vidste, at der var en risiko for neurologisk skade, siger Argudo.\nDa hun var varmet op til 30 grader, prøvede lægerne at få hjertet til at slå med en hjertestarter. Klokken 21:46 slog hjertet uden hjælp.\nOg i går sag så en smilende Audrey Mash ved siden af sin mand omgivet af de mange af mennesker, der var involveret i hendes redning.\nKulden dræbte og reddede hende\nHendes læge sagde, at den største grund til, at hun overlevede, skyldtes hypotermien - altså nedkølingen.\n- Hypotermien både dræbte og reddede hende. Med kulden sænker kroppens stofskifte, organerne har brug for mindre blod og mindre ilt, og det hjælper med at beskytte hjernen, forklarede han.\n- Hun var i stand til at komme sig, fordi hjernen blev afkølet så hurtigt, og dens behov for ilt blev reduceret inden hjertestop, forklarede han og tilføjede, at det selvfølgelig også hjalp, at hun er en ung kvinde i rigtigt god form.\n"Anede ikke, jeg var i livsfare"\nAudrey fortæller, at hun er kommet sig fuldstændigt bortset fra følelsesløshed i fingrene.\n- Jeg var ikke klar over, at mit liv var i fare, før jeg vågnede på hospitalet, fortalte Audrey torsdag.\n- Lægehjælpen har været fantastisk. Jeg føler mig så utrolig taknemmelig for at være i live, tak til alle lægerne og redningsholdet, der gik til ekstremer for at redde mig. Jeg er utroligt heldig, sagde hun.


Af Trine Jacobsen - 10. marts 2015\nGode ideer til hvordan du kan forkæle din kæreste\nForkæl din kæreste – 5 gode ideer, er en side hvor du kan finde inspiration og gode ideer.\n1. Gavekorts dag – sjovt og anderledelse\nEn gavekorts dag, er en sjov og anderledelse måde at forkæle sin kæreste på. Hos sendentanke.dk arbejde vi med digitale gavekort, der efter købet bliver sendt direkte til modtagerens mobiltelefon, og kan anvendes med det samme. Så hvorfor ikke forkæle ham/hende med gavekort hele dagen? Vi har gavekort til enhver smag og til enhver pris, så alle kan være med. Dette er en sjov og anderledelse måde at modtage gavekort på og at blive forkælet på, som din kæreste helt sikkert vil takke dig for, og værdsætte dig. Det er sjoveste at forkæle din kæreste med gavekort hele dagen, hvis han/hun er på arbejde eller studie.\nHerunder er der gode bud og priser på gavekort du kan købe løbede.\n♥ Inden frokost kan du sende et gavekort til din kæreste til Chokolade fra Peter Beier som kan købes her. Pris fra 50 kr. Chokoladen fra Peter Beier er fremstillet af bedste kvalitet, og vil helt sikkert gøre din kæreste glad hvis han/hun er vild med chokolade.\n♥ Når din kæreste er ved at have frokostpause kan du sende ham/hende et gavekort til Hungry, som du kan købe her. Pris fra 30 kr. Efter modtagelse skal din kæreste bare bestille mad over Hungrys´s hjemmeside, indsætte gavekortskoden, og så er der mad på vej. Så kan din kæreste nyde en lækker frokost, lige fra sushi til pizza til mexicansk.\n♥ Inden din kæreste tager hjem fra arbejde kan du købe et gavekort til ham/hende til Matas som du kan købe her. Pris fra 50 kr. Så kan han/hun tage forbi Martas på vej hjem og købe en god parfume eller andet. Et gavekort til Saxo er også en god ide, hvis din kæreste kan lide at læse, her kan din kæreste gå på opdagelse i et stort Saxo’s store bogudvalg. Her kan du sende et gavekort til Saxo som du kan købe her. Pris fra 400 kr.\n♥ Når din kæreste så er kommet hjem, og tror der ikke er flere overraskelser! Kan sende hende et gavekort til nogle blomster som kan købe her. Så kan din kæreste få lov til at vælge hvilken blomst han/hun gerne vil have i sit hjem.\nDer er mange forskellige muligheder, disse overstående er kun bud på gavekort, du kan sende på gavekors dagen. Se alle vores spænende gavekort på sendentanke.dk\n2. Massage og blomster\nNæsten ALLE kan lide at få massage, og de fleste syntes det er dejligt at få blomster også din kæreste! Og også selv om han er en fyr. Måske skal det ikke være en hel buket du køber til ham, men måske bare en rød rose. Men massage, det er simpelthen så dejligt, og især at få massage af en man elsker. Så tænd en masse stearinlys i soveværelset, have massageolien/ babyolien klar. (Creme kan også bruges) Også giv din kæreste en virkelig lang, dejlig og intim massage. Det vil han/hun med 100 % sætte pris på, du kan også sætte noget dejligt afslapnings musik på.\nHvis din kæreste(nok mest kvinden) er lidt kredsen og gerne selv vil vælge sine blomster, så kan du sende hende et gavekort til Interflora, gavekortet bliver sendt direkte til hendes/hans mobiltelefon og kan anvendes med det sammen. Så kan hun/han selv gå ind og vælge en buket. Gavekortet til Interflora kan købes her.\n3. Oplevelser sammen – nyd hinanden\nForkæl din kæreste ved at tage ud og oplev noget sammen. Det kan være alt muligt, f.eks. en tur i svømmehallen, en tur i tivoli, en koncert, en danse time, en dykkertur, en sejltur, klatring, paintball, faldskærms udspring, en tur i spa, en god middag, em rejse, en god gang hjemmelavet mad, en ridetur, en gokarttur, en mad oplevelse, en drivein biograftur, en tur i zoo, en picnic, et hotel ophold, en shoppetur, eller andet.\nDer er jo masser ting i kan opleve sammen, billigt som dyrt. Bare din kæreste i hvert fald også syntes det er sjovt. Vi her hos sendentanke.dk har samlet en masse fede oplevelser som du kan se nedenfor. Læs info inden købet. Nemt og hurtigt.\nSe alle vores fede oplevelser her\n4. Hjemmelave mad – er altid lækkert\nHjemmelavet mad, er altid lækkert. Du kan forkæle din kæreste ved at lave hans/hendes livret. Gør dig ekstra umagerig og spar ikke på noget. Hyg om din kæreste, tænd stearinlys, sæt noget god musik på og gør dig lidt lækker. Du ved godt hvad din kæreste syntes du ser godt ud, så ta det på og åben måske en flakse vin hvis i selvfølgelig drikker vin. Eller kan du servere en god drink, en øl, eller sodavand hvis ikke i er til alkohol.\n5. En forkælelseskurv – dejlig overraskelse\nForkæl din kæreste med en stor kurv, med alt hvad han/hun elsker! Det er en virkelig dejlig overraskelse, da der kan være mange forskellige ting i sådan en kurv. Du vælger selvfølgelig selv hvad der skal være i kurven, og hvor maget det skal koste. Men du kan sagnets fylde en kurv helt op med en masse lækre ting, uden det koster en formue. Du kan f.eks. gå i Søstrene Grene butikkerne, hvor du kan finde mange flotte og praktiske ting. Tiger butikkerne kan du også finde alverdens ting i, hvis det ikke skal være alt for dyrt. Vi har i hvert fald lavet en liste med nogle gode bud på hvad du kan komme i sådan en kurv.\nTil kvinden: Hår elestikker, hårlak, hårnåle, hårskum, creme, shampoo, balsam, krops sæbe, læbepomade, neglelak, neglelaksfjerner, vin, krydderier, duftelys, te, kaffe, alkohol, deodorant, parfume, ringe, halskæder, armbånd, blomster, hånjern, massageolie, koncertbilletter, slik, kage og pynteting.\nTil manden: Creme, læbepomade, barberskum, vin, bog, kaffe, specielle øl, en bluse, et spil, te, alkohol, lys, deodorant, parfume, film, headset, bold, massageolie, håndjern, shorts, hue, vanter, haltørklæde, pokerspil, foldbold billetter, koncertbilletter, slik, kage og sko.\nDette er en bare nogle muligheder som du forhåbentligt kan bruge, eller finde inspiration fra.


Studierejser til Tjekkiet – charmerende byer - AlfA Travel\nStudierejser til Tjekkiet\nFrodige landskaber og charmerende byer\nTjekkiet blev først en selvstændig stat, da landet blev adskilt fra Slovakiet i 1993. På trods af dette har landets hovedstad Prag en mere end 1000 år gammel, interessant historie og mange smukke bygninger.\nFremstillingsvirksomhed er en vigtig økonomisk aktivitet i landet, og der produceres blandt andet biler, værktøjsmaskiner og tekniske produkter. Også jern- og stålindustrien spiller en væsentlig rolle i Tjekkiet, og der er gode muligheder for, at man på studierejsen kan opleve virksomhederne på nærmeste hold.\nOplevelser på studierejsen til Tjekkiet\nEn stor del af Tjekkiet er præget af smuk natur med bakker og bjerge, og der er gode muligheder for vandreture, cykelture og vandaktiviteter. En storbyrejse til Prag kan sagtens kombineres med en dag med udfordrende fysiske aktiviteter i den omkringliggende natur.\nVi tilpasser altid vores rejser efter hver enkelt gruppes ønske. Hvis ikke du fandt hvad du søgte, så er det ikke ensbetydende med, at vi ikke kan lave det. Der er rigtig gode chancer for, at vi kan lave lige det, du har i tankerne. Kontakt en af vores rejserådgivere nedenfor.\naf Anne Petersen, Fredericia Maskinmester gruppe\nJubilæumstur til Prag\nSå kom vi hjem fra Prag og dem der har fået taget coronatest, har alle været negative. Det har været en super god tur. Mundbind i Schiphol lufthavn samt i flyene er ikke særlig behageligt, men det gik. Opsamling i lufthavn, og tur til Skoda forløb upåklageligt. Vi kan ikke anbefale hotellet, men det var jo også et vi selv havde fundet 🙂 Middag fredag aften med middelalder show var sjovt og en oplevelse. Ellers stemmer vi i, at Prag er rimelig afslappet omkring corona. Enkelte butikker havde krav om mundbind. De fleste butikker havde håndsprit ved indgangen og ellers anbefales det jo at have en lille flaske med selv. Så vi takker for en fantastisk tur.


Undgå tørre øjne - Pernille Damgaard Optik\nLider du af tørre øjne? Nu kan du få friske øjne hele døgnet rundt.\nThealoz Dou har udviklet 3 helt fantastiske produkter, som kan hjælp dig med at undgå at få tørre øjne i løbet af dagen.\nNYHED! Thealoz Duo Gel – Ekstra langvarig effekt sammenlignet med dråber\nOm natten er tårefilmens tykkelse reduceret. Det indebærer, at uanset hvile symptomer der var inden sengetid, bliver symptomerne med tørre øjne værre, fordi øjnene har været lukkede om natten. Carbomer bevirker at gelen virker i længere tid end dråberne og derfor egner sig særlig godt til brug om natten. Gelen egner sig også til de perioder om dagen, hvor øjnene har behov for ekstra hjælp til at holde på fugten.\nThealoz er en unik kombination af naturlig cellebeskyttelse og smøring. For at hjælpe tårefilmen med at komme i balance, anvender vi de naturligt forekommende stoffer trehalose og hyaluronsyre. Dråberne beskytter, genfugter og smører dine øjne og kan også benyttes sammen med kontaktlinser.\nVidste du, at god øjenlågshygiejne er en vigtig forudsætning for effektiv drypning mod tørre øjne? Blephaclean sterile vådservietter fjerner pus og skorper fra øjenlågskanten og fugter den følsomme hud tæt ved øjet. Blephaclean er konserveringsfri og udviklet i tæt samarbejde med hud- og øjenlæger og anbefales som basisbehandling ved alle typer af tørre øjne.\nTidligereTidligereForedrag med Line Baun Danielsen\nNæsteLancering af nyt mærkeNæste


Egmont Kids Media køber udbyder af apps for børn | Danske Medier\nEgmont Kids Media køber udbyder af apps for børn\nEgmont har købt Fusentasterne, som udbyder dansksprogede apps til de mindste børn. Opkøbet er en del af Egmonts digitale strategi om fokus på bl.a. leg og læring. Målet er at videreudvikle og eksportere de populære og anmelderroste apps til udlandet, oplyser Egmont i en pressemeddelelse.\nFusentasterne, som blev etableret i 2010, omfatter indtil videre otte dansksprogede spil-apps, som lærer børn i alderen et til seks år om f.eks. ord, bogstaver, farver, tal og lyde under navne som “Bogstavspillet” og “Ordspillet”. Fusentasterne har ifølge Egmont opnået stor popularitet blandt danske børn og deres forældre, som efterspørger pædagogiske lege/lære-spil på dansk til Ipad, Iphone, Ipod og Android- baserede enheder. Brugerskaren i Danmark tæller cirka 130.000.\nMed internationale Egmont Kids Media som ny ejer vil Fusentasterne nu blive videreudviklet og markedsført i de lande, hvor Egmont producerer og markedsfører en lang række børnebrands.\n-I Egmont ser vi et stort potentiale i edutainment – altså tilbud til børn og deres forældre i krydsfeltet mellem leg og læring. Familier efterspørger i stigende grad underholdningstilbud, som har flere dimensioner. Fusentasterne er både lærerige og underholdende, og konceptet har potentiale til at rejse ud i verden, hvor vi har etablerede kanaler, siger Peter Schrøder, digital direktør i Egmont Kids Media.


Efter gymnasieaftale: De jubler i Herlev, men i Aarhus mener de, at man har glemt de unge | Indland | DR\nEfter gymnasieaftale: De jubler i Herlev, men i Aarhus mener de, at man har glemt de unge\nFremover skal gymnasieelever fordeles efter forældres indkomst, frem for efter afstand til hjemmet.\nNy aftale skal fordele gymnasieeleverne efter, hvor meget deres forældre tjener. (Foto: ASGER LADEFOGED © Scanpix Denmark)\nNå 1. x og 1. y i fremtiden stimler sammen til introugen i gymnasiet, skal klasserne gerne se lidt anderledes ud, end de gør i dag. Hvor elever i høj grad får plads på gymnasiet alt efter, hvor de bor, skal det fremover også være deres forældres indkomst, som skal afgøre, hvilken skole de kan komme på.\nDet har regeringen vedtaget med et flertal i Folketinget.\nDet skal modvirke gymnasielukninger i mindre byer og forhindre skoler, der har en overvægt af elever med anden etnisk herkomst end dansk.\nMan glemmer fuldstændigt elevperspektivet, og man glemmer, at det betyder rigtig meget for unge mennesker i 15-16 års alderen.\nKirsten Skov, rektor, Marselisborg Gymnasium\nProblemet er bare, at man har glemt at tænke på eleverne. Det mener i hvert fald Kirsten Skov, rektor på Marselisborg Gymnasium i Aarhus, som er et af byens mest eftertragtede gymnasier.\n- Man glemmer fuldstændigt elevperspektivet, og man glemmer, at det betyder rigtig meget for unge mennesker i 15-16 års alderen at have indflydelse på og en forudsigelighed i forhold til, hvilket gymnasium man kommer på, siger hun.\nEleverne skal fordeles for at undgå, at eleverne på gymnasiet ligner hinanden for meget. Der skal være et miks, og eller en slags kvoter for, hvor mange af hver gruppe, der må optages.\n- Man kan ikke længere regne med at komme ind på det lokale gymnasium, som man tidligere i høj grad har, og man kan blive placeret på et gymnasium med helt op til 60 minutters transporttid, siger hun.\nDer skal fremover være to modeller for, hvordan optag på gymnasiale uddannelser skal foregå, fremgår det af aftalen.\nEn for gymnasierne i de største byer og en for uddannelser i de tyndtbefolkede områder af landet.\nI de største byer skal der kigges på forældrenes indkomst, og herefter skal optaget af elever tilpasses en model for, hvor mange fra hjem med høj, middel og lav indkomst, hver uddannelse skal have.\nFor uddannelserne uden for byerne skal der fremover kigges på transporttid til den gymnasiale uddannelse frem for afstand.\nDerudover får de største gymnasier et strammere loft over, hvor mange elever de kan optage, mens der indføres et minimum for antallet på de små gymnasier, så alle gymnasier får mindst tre klasser per årgang svarende til 84 elever.\nMuligheden for at komme på venteliste afskaffes - måske allerede fra næste år - så man ikke starte på et gymnasium, mens man står på venteliste til et andet.\nI Herlev er rektor på Herlev Gymnasium Jan Vistesen mildest talt tilfreds.\n- Jeg er jublede lykkelig over, at der endelig er kommet en politisk løsning på et problem, man har kendt til i rigtig mange år, siger han.\nDen nye model skal også sikre, at der i fremtiden ikke er gymnasier, hvor eleverne i meget høj grad har en anden etnisk herkomst end dansk. Og sådan et er Herlev Gymnasium.\n- Vi har 40 til 50 procent elever med anden etnisk baggrund end dansk, og det, mener vi, er for meget, siger han.\nDer får man for svært ved at udfordre de unge og integrere dem, lyder det fra Herlev, hvor man også har hele klasser, som slet ingen etniske danskere har.\n- Har man en hel klasse, hvor alle har en anden kulturel baggrund, så har man jo ikke noget at integrere i. Så mangler man jo dem der, der godt ved, hvad man hentyder til, når man siger ‘den lille ært’ i HC Andersens eventyr.\nPå andre gymnasier som NEXT i Ishøj, Aarhus Gymnasium i Tilst og HF & VUC København Syd i Hvidovre har mellem 55 og 57 procent anden etnisk herkomst end dansk.\nIfølge ministeriet vil 84 procent af alle ansøgere stadig få deres førsteprioritet, mod 90 procent i dag. Aftalen skal træde i kraft i skoleåret 2023/24.


TOM KHA - Den urørte tropestrand (375 g) - Vegetarzan\nForside / Webshop / Måltidsløsninger / Retter / TOM KHA – Den urørte tropestrand (375 g)\nThailandsk inspireret kokos suppe m. citrus, porre, champignons og trevlede planteproteiner. Cremet og lækker.\nIngredienser: Kokosmælk*, grøntsager* 40% (løg*, champignons*, porre*), vand, olivenolie*, ærteprotein*, citron*, salt, ingefær*, hvidløg*, krydderier*. *: økologisk.\n130,9 491,0 Kcal\n541,8 2031,8 kJ\n3,1 11,6 g protein\n11,0 41,3 g fedt\n7,0 26,1 heraf mættet fedt\n5,8 21,6 g kulhydrat\n2,3 8,6 heraf sukkerarter\n1,7 6,4 heraf kostfibre\n1,2 4,4 g salt\nTOM KHA - Den urørte tropestrand (375 g) antal\nKategorier: Alle varer, Retter Tags: asiatisk mad, kokos suppe, thai mad, tom kha, vegansk asiatisk, vegansk thai mad


KAN VI LÆRE AF DE ANDRE? - PDF\nDownload "KAN VI LÆRE AF DE ANDRE?"\nFrode Mogens Winther\n1 KAN VI LÆRE AF DE ANDRE? - udenlandske erfaringer med e-læring og blended learning i erhvervsuddannelser og læreruddannelser for erhvervsskolelærere Udarbejdet af UCSJs forskningsenhed ved Ove Christensen, René Boyer Christiansen, Karsten Gynther, Niels Henrik Helms og Ditte Schlüntz\n2 Kan vi lære af de andre? Udenlandske erfaringer med e-læring og blended learning i erhvervsuddannelser og læreruddannelser for erhvervsskolelærere COPYRIGHT FORFATTERE University College Sjælland Ove Christensen, René Boyer Christiansen, Karsten Gynther, Niels Henrik Helms og Ditte Schlüntz FOTO Forsidefoto: Colourbox OPLAG 300 eksemplarer LAYOUT OG SATS LAMA grafik TRYK Clausen Grafisk ÅRSTAL 2014 ISBN\n3 Indholdsfortegnelse 1. Resumé Formål og metode Variationer i erhvervsuddannelsessystemet i forskellige lande Forståelser af e-læring og blended learning E-læring og blended learning Hvorfor udbydes e-læring og blended learning Organisering og virkning af e-læring og blended learning Forandring: Fra teori til praksis Casebeskrivelser E-læringsbegrebet i et fremtidsperspektiv Tænketeknologier: Værktøjer til understøttelse af arbejdet med e-læring Indledning E-læring og erhvervsuddannelse Undersøgelsesdesign Metoder og datagrundlag Læsevejledning E-læring og blended learning begreber og hensigt Forståelser af begreberne e-læring og blended learning Rapportens forståelse af e-læring og blended learning E-læring brug og effekt Forandring: Fra teori til praksis Den nationale dimension - en søgemodel Søgemodellen Virkninger og organisering af e-læring Kapitlets opbygning og fremdrift Forandringsteoretisk ramme og en organisationsdidaktisk refleksions- og planlægningsmodel Virkninger af e-læring En forandringsteoretisk ramme En organisationsdidaktisk model En forandringsteoretisk model Det operationelt-didaktiske niveau: Undervisning og læring Underviseres antagelser om e-læring og blended learning God e-læring i erhvervsuddannelsen hvad virker? Didaktisk planlægningsværktøj for udviklingen af undervisningsdesigns Det taktiske-didaktiske niveau: Beslutninger og nødvendige tiltag Virkningsfulde fællesheder Supportstrategi på afveje Det strategiske-didaktiske niveau: Innovationsstrategier for integration af e-læring Tre strategiske fokusområder Implementeringsmodel for integration af e-læring Organisatorisk innovationskapacitet for e-læringsinnovation Den strategiske beslutning det handler om designframeworket Casebeskrivelser\n4 6.1 Det finske erhvervsuddannelsessystem Det finske erhvervsuddannelsessystem, en skolebaseret model Det finske alternativ? Lærere med metodefrihed E-læring i erhvervsuddannelsen Læreruddannelse Case: Om uddannelsen til erhvervsskolelærer i Helsinki Resumé Det norske erhvervsuddannelsessystem Fra fjernundervisning til netskoler Gode råd om integration af e-læring i en erhvervsuddannelse Resumé Det tyske erhvervsuddannelsessystem Besøg på erhvervslæreruddannelsen på universitetet i Bremen Når e-læring kommer til syne Resumé Det engelske erhvervsuddannelsessystem Erhvervsuddannelsessystemet E-læring og blended learning VET Teacher Education Resumé Om modeller og koncepter for e-læring og blended learning Litteraturliste Bilag 1: Metodebeskrivelse Bilag 2: Søgeprotokol Bilag 3-9: Koncepter og modeller for e-læring og blended learning 4\n5 Figurer i rapporten Figur 1.1 Landkortet...8 Figur 1.2 Landkort for forståelser af e-læringsbegrebet Figur 1.3 Analysemodel for sociale indsatser (Pawson & Tilley, 1997, s. 58) Figur 1.4 Den organisationsdidaktiske model hierarkisk version Figur 1.5 Den organisationsdidaktiske model relationel version Figur 1.6 Forandringsteorimodellen Figur 1.7 Didaktisk planlægningsmodel for udviklingen af undervisningsdesigns Figur 2.1: Analysemodel for sociale indsatser Figur 2.2: Projektets fire faser Figur 3.1: Landkort for forståelser af e-læringsbegrebet Figur 4.1 Landkortet Figur 5.1 Simpel forandringsteoretisk ramme Figur 5.2 Analysemodel for sociale indsatser, Kilde: Pawson og Tilley, 1997, s Figur 5.3: Hierarkisk organisationsdidaktisk model Figur 5.4: Organisationsdidaktisk relationsmodel Figur 5.5 Forandringsteoretisk model Figur 5.6: Didaktisk planlægningsmodel for udviklingen af undervisningsdesign Figur 5.7: E-læring med fokus på undervisningsdesign Figur 5.8: E-læring med fokus på uddannelsesdesign Figur 5.9: Eksempler på inkrementelle og radikale e-læringsinnovationer Figur 5.10: Strategisk analyse af supportbehov ved forskellige kompleksiteter/kompetencer Figur 5.11: RIPPLES-modellen for implementering af e-læring i erhvervsuddannelser Figur 5.12: Strategisk analyse og beslutningsmodel for e-læringsdesignframework i erhvervsuddannelserne Figur 6.1: Det norske princip for erhvervsuddannelser Figur 6.2: Søgning på erhvervsuddannelser siden 1990 erne. Kilde: West & Steedman, 2003, s Tabeller i rapporten Tabel 5.1 Integration af e-læring i det australske VET-system Tabel 6.1 Sammenligning af nordiske erhvervsuddannelser Tabel 6.2 It i erhvervsuddannelsen i Finland og EU generelt Tabel 6.3 Elevers vurdering af egne færdigheder Tabel 6.4 Læreres vurdering af egne færdigheder Tabel 6.5 Deltagelse i it-relateret professionel udvikling Tabel 6.6 Den digitalt understøttende skole Tabel 6.7 Det engelske skolesystem. Kilde: Undervisningsministeriet,\n7 1. Resumé 1.1 Formål og metode Kan vi lære af de andre? Udenlandske erfaringer med e-læring og blended learning i erhvervsuddannelser og læreruddannelser for erhvervsskolelærere er en afrapportering af et forsøgs og udviklingsprojekt, der har haft til formål at udvikle koncepter og modeller for e-læring og blended learning i erhvervsuddannelserne og læreruddannelsen for erhvervsskolelærere. Projektet har undersøgt og systematiseret udenlandske erfaringer med virkningen af e-læring og blended learning med henblik på at udlede erfaringer om de betingelser, der gør, at en given uddannelsesinstitution har udbytte af at inddrage e-læring og blended learning i deres uddannelsesdesign. Rapporten belyser følgende spørgsmål: Hvad forstår forskellige relevante institutioner ved begrebet e-læring og blended learning? Hvorfor udbydes e-læring og blended learning dvs. hvilken uddannelsesudfordring er e-læring og blended learning et svar på? Hvordan er e-læring og blended learning typisk organiseret og ud fra hvilke rationaler? Herunder: o Hvilke målgrupper er der for institutionernes indsats? o Hvilke aktiviteter består indsatserne af? o Hvilke målsætninger har institutionerne opstillet? o I hvilken grad og hvordan er indsatserne søgt forankrede? Hvilken virkning har brugen af e-læring og blended learning for forskellige uddannelsesinstitutioner? Forsøgs- og udviklingsarbejdet har således haft fokus på at finde og udvikle modeller og koncepter for e-læring og blended læring, der har størst mulig læringseffekt, så danske erhvervsskoler og professionshøjskoler kan inddrage dette i deres undervisningsplanlægning. Projektet har derfor haft særligt fokus på at udvikle modeller, der generaliserer og systematiserer viden på området, og dels at udvikle modeller, der er anvendelsesorienterede, så de kan støtte og guide erhvervsuddannelsessektorens forskellige aktører i udviklingen af effektive uddannelses- og undervisningsformater. Rapporten er blevet til gennem et omfattende og systematisk litteraturreview af forskningslitteratur, undersøgelser og rapporter for eksisterende e-læring og blended learning inden for erhvervsuddannelser og læreruddannelser for erhvervsskolelærere, og den er blevet kvalificeret gennem et samarbejde med udenlandske eksperter og videns- og uddannelsesinstitutioner. Som en del af kvalificeringen af projektets fund, har projektets medarbejdere besøgt udvalgte lande for at få et dybere kendskab til de forskellige nationale tilgange til e-læring og blended learning på erhvervsuddannelserne og læreruddannelserne for erhvervsskolelærere. Der er tale om landene Finland, England, Norge og Tyskland. 1.2 Variationer i erhvervsuddannelsessystemet i forskellige lande Et af rapportens resultater er, at der kan identificeres forskellige nationale tilgange til erhvervsuddannelser, som fordeler sig i forhold til to poler ud fra henholdsvis hvor erhvervsuddannelsen er baseret og hvem, der har det uddannelsesmæssige ansvar. Er uddannelserne primært skole- eller virksomhedsbaserede og er uddannelsesansvaret primært individuelt eller kollektivt. 7\n8 VIRKSOMHED Særlige tiltag Tyskland INDIVID England Danmark Sverige Norge INSTITUTIO- NALISERET KOLLEKTIV Finland SKOLE Figur 1.1 Landkortet 1.3 Forståelser af e-læring og blended learning De forskellige institutioner og organisationer anvender mange forskellige forståelser af e-læring og blended learning. Nogle af disse er tekniske i og med, at de lægger vægt på de forestillede potentialer ved specifikke teknologier. Andre institutioner betoner leveranceformen og betoner derved formidlingsaspektet. En tredje type forstår primært e-læring som en kommunikationsform, hvor det er kontakten mellem deltagerne i undervisningen, der udgør kernen. Mange uddannelsesudbydere giver udtryk for, at deres valg af e-læring er pædagogisk begrundet, men det er kun få institutioner, hvor man kan se, at en pædagogisk forståelse af e-læring har været bestemmende for anvendelsen og implementeringen af e-læring. I rapporten har vi valgt at analysere og begrebsliggøre de forskellige forståelser, så de indgår i en almen forståelse af e-læring og blended learning. Det har vi gjort for at gøre vores fund mere anvendelsesrettede for de erhvervsuddannelser og læreruddannelser til erhvervsskolelærere, der allerede arbejder med e-læring eller overvejer at gøre det E-læring og blended learning Der er ikke enighed om, hvordan begreberne e-læring eller blended learning skal forstås. Rapportens litteraturreview samt undersøgelsens casebesøg demonstrerede en vifte af anvendelser og forståelser af disse to begreber inden for erhvervsuddannelserne og læreruddannelserne til erhvervsskolelærer. 8 Rapporten tager udgangspunkt i en analytisk definition på kategorierne e-læring og blended learning baseret på tilgængelig forskning, men afprøver samtidig deres anvendelighed gennem såvel litteraturreviewet som casebesøgene. I rapporten er der fokus på planlagt læring i formelle rammer, det vil sige både uddannelse og undervisning, hvor en del af uddannelsen i erhvervsuddannelsen ofte vil foregå\n9 i en virksomhed. E-læring skal i denne begrebslige ramme således ikke kun forstås i forhold til brug af e-læring. E-læring forstås i rapporten som noget, der besidder et forbedringspotentiale i forhold til læring og uddannelse. Pædagogiske potentialer: En ny pædagogisk praksis kan give undervisere og elever mulighed for at lære og interagere på dynamiske nye måder, hvilket kan resultere i øget motivation og et øget læringsudbytte i form af: Hurtigere læring, mere læring, dybere læring og anderledes læring. Adgangspotentialer: En ny pædagogisk praksis kan give uddannelsesinstitutionen mulighed for at nå nye målgrupper eller dække behovet hos nuværende elever på nye måder i form af: Læring for flere. Ressourceudnyttelse: En ny pædagogisk praksis kan give uddannelsesinstitutionen mulighed for at udnytte ressourcer, lærekræfter og læremidler på nye måder, hvilket kan resultere i: Mere læring. På denne baggrund når rapporten frem til følgende definition på e-læring og blended learning : Ved e-læring forstås planlagt læring, der er helt eller delvist digitalt medieret med det sigte at skabe en kvalitativ og/eller kvantitativ forbedring af en uddannelse. Blended learning er e-læring, der integrerer netbaseret undervisning med tilstedeværelsesundervisning. Denne forståelse angiver, at der kan være forskellige hensigter med e-læringen: Der kan være en formodning om, at det vil medføre at deltagerne lærer bedre, et større udbytte i forhold til indsats. Det kan også være et spørgsmål om, at flere får adgang til formel uddannelse eller, at der sker en optimering af ressourceudnyttelsen. Ofte vil flere af disse hensigter og begrundelser ligge bag ved en satsning på e-læring, og ofte vil disse hensigter ikke være afstemte. I værste fald kan der være modsætninger mellem begrundelser og hensigter. 1.4 Hvorfor udbydes e-læring og blended learning Undersøgelsen viser, at institutioners og underviseres forståelse af e-læringsbegrebet har afgørende betydning for brug og effekt af e-læringsinnovationer (herunder innovationer med blended learning) i erhvervsuddannelser og læreruddannelser for erhvervsskolelærere. Et af undersøgelsens resultater er en kortlægning af den vifte af forståelser af e-læringsbegrebet, der i dag findes inden for erhvervsuddannelsessystemet. Samtidig viser undersøgelsen, hvordan begrebsforståelser også indgår i en positionering i forhold til e-læringsinnovationer. I viften af forståelser af e-læringsbegrebet identificerer rapporten to hovedparadigmer: Begrundelsesparadigmet og teknologisynet. Begrundelsesparadigmet skal besvare spørgsmålet om hvorfor vi vil anvende e-læring i en erhvervsuddannelse eller læreuddannelse for erhvervsskolelærere. Teknologisynet skal besvare spørgsmålet om forholdet mellem e og læring i e-læringsbegrebet. Ovenstående to paradigmer og grundtyper kan visualiseres i det landkort for e-læring, som kan ses øverst på næste side. I landkortets fire felter er med rødt placeret nogle få eksempler på e-læringspositioner, som kan anvendes til inspiration vedrørende, hvordan kortet kan forstås. 9\n10 Teknologi/ pædagogik LMS (platforme mv.) Digitale læremidler (Wikis, blog mv.) Adgang (fleksible uddannelser) MOOCs Constructionism Open Access mv. Begrundelse Teknologisyn Undervisningsdifferentiering Praksislæring Autentisk læring mv. Læring (bedre læreprocesser) Pædagogik/ Teknologi Figur 1.2 Landkort for forståelser af e-læringsbegrebet 1.5 Organisering og virkning af e-læring og blended learning Organisering af uddannelsesinstitutionernes indsatser med e-læring (herunder blended learning) er mangfoldige. Vores undersøgelse har vist, at organisering af e-læring ofte tager udgangspunkt i en knopskydning, hvor e-læring kobles på allerede eksisterende elementer i organisationen. I Norge og England kan e-læring dog ses som noget, der delvist er vokset ud af en lang tradition for fjernundervisning. I disse tilfælde er e-læring næste generation af fjernundervisningsteknologi, hvorfor mange af de e-læringsforståelser, vi har mødt der, er funderet i teknologi eller kommunikation. Det er et vigtigt fund i projektet, at de mange forskellige måder at organisere e-læring på samtidig viser, hvordan såvel organiseringen af e-læring som forholdet mellem e-læring og den udbydende organisation kan generaliseres i nogle almene modeller eller tænkeværktøjer. De mange organisationsformer har vi valgt i rapporten at fremstille gennem disse kondenseringer. Dette har vi gjort for at gøre rapporten langt mere anvendelsesorienteret fremfor at fremdrage en række eksempler, som alle ville være afhængige af deres specifikke kontekst og brugbarheden for andre derfor tilsvarende mindre. Grundlæggende har vi valgt at svare på projektets spørgsmål om organisering og virkning af e-læring ud fra en helhedsforståelse, da der ikke kan påvises nogen læringsmæssig virkning af e-læring isoleret betragtet. Med e-læring og blended learning kan institutionerne dog lette tilgængeligheden til uddannelser og dermed indløse et adgangspotentiale, hvilket kan være et mål i sig selv. Men de pædagogiske og ressourcemæssige potentialer indløses ikke gennem teknologiske implementeringer. Dette viser vores undersøgelse meget klart. 10 Vi har derfor valgt at besvare spørgsmålet om organisering og virkning af e-læring samlet. Det er organisatoriske forhold, der er afgørende for, om pædagogiske og for så vidt også ressourcemæssige potentialer har en mulighed for at blive indløst. Her spiller det en afgørende rolle, at udbydere af erhvervsuddannelser og læreruddannelser for erhvervsskolelærere har et klart mål med deres indsats, og at hele organisationen indtænkes i en samlet løsning. Derfor har vi udviklet en række tænkeværktøjer og modeller, der kan støtte institutionerne i deres arbejde med e-læring og blended learning.\n11 1.5.1 Forandring: Fra teori til praksis Omdrejningspunktet for forståelsen af en forandring for at opnå en forbedret uddannelse med brug af e-læring og blended learning er forholdet mellem målgruppe, intervention og effekt. Pawson og Tilleys model for realistisk evaluering kan illustrere den forandringsteoretiske ramme, projektet udvikler sine modeller indenfor: Kontekst Mekanisme En intervention har kun effekt hvis... Figur 1.3 Analysemodel for sociale indsatser (Pawson & Tilley, 1997, s. 58) Resultat... dets resultat er udløst af en virkende mekanisme i konteksten Brug af digitale teknologier i erhvervsuddannelserne og læreruddannelserne for erhvervsskolelærere kan ikke i sig selv tilskrives nogen effekt, hverken på den pædagogiske praksis eller på elevernes læringsudbytte. Det er samspillet mellem forskellige elementer, der afgør virkningen. Den positive effekt på elevernes læring af en række kontekstmekanismer. Konteksten kan her dels henvise til eksterne faktorer for en organisation eller den kan henvise til interne forhold i en organisation. Projektet har inden for denne forandringsteoretiske ramme udviklet en række modeller, der dels kan anvendes som analytiske tænkeværktøjer (tænketeknologier), dels kan anskueliggøre de betingelser, der organisatorisk skal være til stede, og dels kan være konkrete guidelines for nye designs af uddannelser og undervisning, når der arbejdes med udvikling af e-læring og blended learning i erhvervsuddannelserne og læreruddannelserne for erhvervsskolelærere. Den Organisationsdidaktiske model viser, hvilke niveauer, der har indflydelse på virkningen af en intervention med e-læring og blended learning. Operationelt didaktisk niveau Taktisk didaktisk niveau Hvordan skal det didaktiske design se ud, så flere kan lære mere og/eller flere kan få en uddannelse? Hvad er forudsætningen for, at vi udbyde e-læring? Strategisk didaktisk niveau Hvorfor e-læring? Figur 1.4 Den organisationsdidaktiske model hierarkisk version 11\n12 Modellen skal læses hierarkisk på den måde, at de lavere liggende niveauer skal være opfyldt, for at de højere liggende kan forventes at fungere. Der skal være ledelsesmæssigt og organisatorisk klarhed over, hvorfor organisationen vælger designs med e-læring og blended learning. Den strategiske analyse skal analysere og beslutte om e-læring er ønskeligt, legitimt, realiserbart og økonomisk rentabelt. Den taktiske analyse og beslutning handler bl.a. om overvejelser vedrørende underviserkompetencer, daglig ledelse, drift og organisering i tid og rum, teknologiinvesteringer, support af undervisere og elever samt løbende ressourceallokering mv. Den operationelt-didaktiske analyse og beslutning handler bl.a. om den konkrete og løbende udvikling af en ny pædagogisk praksis. Et særligt træk ved e-læring er, at der ikke findes en fast etableret kultur eller praksis, som blot kan implementeres på en given uddannelsesinstitution, dels fordi institutionerne er forskellige, men især fordi den teknologiske udvikling og elevers behov og forventninger ændrer sig så hurtigt, at en del af den didaktiske beslutning handler om løbende udvikling af det didaktiske design. Ved beslutninger om etablering af et nyt uddannelseskoncept udgør niveauerne som nævnt en lineær kæde af beslutninger, hvor det strategiske kommer før det taktiske, som igen kommer før det operationeltdidaktiske. Men når et uddannelseskoncept er blevet ny uddannelsespraksis, så indgår de tre niveauer i relation til hinanden, hvilket kan illustreres med denne relationsmodel: Strategisk didaktisk niveau Taktisk didaktisk niveau Operationelt didaktisk niveau Figur 1.5 Den organisationsdidaktiske model relationel version Når man taler om forbedring af uddannelsen gennem e-læring og blended learning, er der tre forhold, der skal tages i betragtning: 12 Man må skelne mellem oplevet forbedring og forbedring ud fra målbare resultater i forhold til de faglige mål. Digitale kompetencer er også en faglighed, og brug af digitale medier gennem e-læring og blended learning giver i sig selv en digital kompetence, der er efterspurgt på arbejdsmarkedet. De fleste rapporter og undersøgelser måler primært på oplevet eller skønnet effekt, og de metastudier, der beskæftiger sig med målbare effekter af e-læring og blended learning, finder kun frem til\n13 mindre forbedringer gennem e-læring og blended learning. Dette skyldes formentligt, at de fleste implementeringer af e-læring mere eller mindre udelukkende foregår på et operationelt eller til nød et taktisk niveau. Derfor peger denne rapport på nødvendigheden af en helhedsorienteret tilgang til spørgsmålet om e-læring, der systematisk forholder sig organisationsdidaktisk. Samlende kan de forskellige organisationsdidaktiske niveauer og kontekstmekanismer og deres relation til læringseffekter skitseres således: Målgruppe Intervention Kontekstmekanismer Anvendelse Læringseffekter Organisationsdidaktik: strategisk, taktisk og operationel Elever og lærere E-læring - herunder blended learning Organisationsinterne mekanismer Forbedret pædagogisk praksis Fleksible uddannelser Flere kan lære mere Flere kan tage en uddannelse Organisationens forståelser af e-læring Nationale forståelser af e-læring National kontekst for VET system Figur 1.6 Forandringsteorimodellen Og hvis man zoomer ind på det operationelt-didaktiske niveau: Didaktisk planlægningsmodel for udviklingen af undervisningsdesigns i erhvervsuddannelserne Deltagerforudsætninger ADGANGS- TYPER Tilstedeværelsesundervisning Ressourcer, læremidler, miljøer, mennesker Blendede læringsforløb Synkrone, online forløb Ressourcer, læremidler, miljøer, mennesker Ressourcer, læremidler, miljøer, mennesker Egnet fagligt forløb 1 Egnet fagligt forløb 1 Egnet fagligt forløb 1 Bekendtgørelser og lokale studieordninger DIDAKTISKE PRINCIPPER FOR UNDERVISNINGEN Mobil læring Elevcentrerede undervisningsforløb (sam)produktioner og Kollaborative processer Koblede kontekster/arbejdspladslæring Visuel læring UNDERVISNINGENS FYSISKE KONTEKST Faglokale Klasserum Mobile rum Materialer ELEVKOMPETENCER Faglige Digitale Gruppedynamiske Undervisningens rammevilkår: Det strategiske og det taktiske niveau LÆRERNES PÆDAGOGISKE GRUNDANTAGELSER om E-LÆRING og BLENDED LEARNING Figur 1.7 Didaktisk planlægningsmodel for udviklingen af undervisningsdesigns 13\n14 Da modellen er en praktisk planlægningsmodel, indeholder den nødvendigvis også en række elementer, som ikke specifikt adresserer e-læring og blended learning. Den kan således også fungere som en didaktisk huskeseddel for lærere i almindelighed. Modellen kan ses som et samlende landskab over en række (didaktiske) valg, som undervisere må foretage og over organisationens strategiske beslutninger om e-læring og blended learning, samt over de taktiske løsninger, som er foranstaltet for at føre denne beslutning ud i hele organisationen. 1.6 Casebeskrivelser Erhvervsuddannelserne fungerer meget forskelligt i de fire lande, der er besøgt i projektet. Som tidligere vist er der en særlig individorientering i England, mens der i Tyskland, Finland og til dels Norge er en mere kollektiv tilgang. Tyskland har en meget mere klar virksomhedsbasering end de øvrige lande. England og Norge adskiller sig fra Danmark ved at have mange private udbydere af erhvervsuddannelser, og det er svært at gennemskue, hvordan samspillet er mellem de private og offentlige udbydere, selvom der er nationale standarder for uddannelserne. Finland og Tyskland er i højere grad enstrengede systemer, der på denne måde minder mere om forholdene i Danmark. Når vi ser på anvendelsen af e-læring og blended learning i de forskellige lande, så er det tydeligt, at især England og Norge har en meget lang tradition for fjernundervisning, hvilket giver sig udslag i udpræget brug af e-læring. Dog kan man også konstatere, at der primært er tale om en tilgang, der har betydet mere fleksibel (og individuel) adgang til uddannelse, mens der ikke er stærke indikationer for en innovativ udnyttelse af e-læring og blended learning i forhold til at forbedre læreprocesserne for eleverne. I de fire lande er der i lighed med Danmark en række forsøg i gang, hvor man afprøver forskellige designs med e-læring og blended learning. Erhvervsskolelærerne er meget forskelligt uddannede i Finland, Tyskland, England og Norge. Hvor de finske lærere har en højere uddannelse, skelnes der i Tyskland og England mellem, om der undervises i teori i faget, eller om det er mere praktiske færdigheder. At undervise i de teoretiske dis-cipliner kræver en højere uddannelse, mens den praktiske undervisning ikke kræver nogle særlige kvalifikationer, men underviserne kommer typisk fra faget. Undervisere i praktiske dimensioner har lavere status (og løn). Norge har en treårig fagskolelæreruddannelse, som kan tages på flere af landets højskoler. Man kan også blive faglærer ved at studere et fag på mindst bachelorniveau på enten et universitet eller en højskole og derefter supplere med en etårig praktisk-pædagogisk uddannelse. 1.7 E-læringsbegrebet i et fremtidsperspektiv E-læring som begreb rummer en række svagheder. Først og fremmest at det er en flydende betegner, som der ikke er konsensus om inden for erhvervsuddannelsessystemet, og som derfor er svær at undersøge effekten af. Samtidig er det en svaghed ved begrebet, at den uens og usikre brug af begrebet betyder, at begrebet kan inddrages i positioneringer i forhold til at integrere digitale teknologier i erhvervsuddannelserne og læreruddannelserne for erhvervsskolelærere. En voksende tendens er da også overvejelser over helt at udfase begrebet, og undersøgelsen kan iagttage en tendens blandt udenlandske erhvervsskoler, hvor en række skoler er ved at skifte fra e-læring tilbage til kun at tale om læring og her se nye teknologipotentialer som en blandt flere mulige aktører for innovation af uddannelse og læring i erhvervsskolerne. E-læringsbegrebet har måske de sidste årtier haft en vigtig funktion i tematiseringen af nye teknologiers pædagogiske potentialer, men vi står måske i dag et sted, hvor begrebet kan komme til at stå i vejen for pædagogisk innovation understøttet af digitale teknologier Tænketeknologier: Værktøjer til understøttelse af arbejdet med e-læring Som en del af projektet er der udviklet en række koncepter og modeller, der kan understøtte forskellige interessenter (ledelse, undervisere, elever, diverse støttefunktioner samt eksterne stakeholders) i arbejdet\n15 med at forholde sig til, reflektere over, udvikle, planlægge og implementere nye tiltag med e-læring og blended learning. Vi kalder disse værktøjer for tænketeknologier. Tænketeknologierne er empirisk og teoretisk funderede og skal understøtte både det strategiske, taktiske og operationelle arbejde med e-læring på erhvervsuddannelserne og læreruddannelserne for erhvervsskolelærere. Tænketeknologierne kan indgå i workshops, seminarer, møder mv. for relevante aktører enten ved opstart af et nyt e-læringsprojekt eller som en del af evaluering og videreudvikling af en erhvervsskoles eller professionshøjskoles brug af e-læring og blended learning. Tænketeknologierne findes i bilag 3 9 og kan frit kopieres. 15\n17 2. Indledning Forskning og Innovation, University College Sjælland præsenterer i nærværende rapport forsøgs- og udviklingsprojektet Udenlandske erfaringer med e-læring og blended learning. Projektet er gennemført i perioden januar 2014 september 2014 på opdrag fra Undervisningsministeriet. Det overordnede formål med projektet er at udvikle koncepter og modeller for e-læring og blended learning, der kan styrke danske erhvervsskolers og professionshøjskolers viden om og muligheder for at udvikle undervisning med disse tilrettelæggelsesformer. Med dette afsæt undersøger og systematiserer projektet udenlandske erfaringer med e-læring og blended learning inden for to felter: i) Erhvervsuddannelser (Vocational Education and Training), og ii) Læreruddannelser for erhvervsskolelærere (Vocational Teachers Education). Konkret belyser projektet via et litteraturreview og samarbejde med udenlandske eksperter og videns- og uddannelsesinstitutioner følgende spørgsmål: Hvad forstår forskellige relevante institutioner ved begrebet e-læring og blended learning? Hvorfor udbydes e-læring og blended learning dvs. hvilken uddannelsesudfordring er e-læring og blended learning et svar på? Hvordan er e-læring og blended learning typisk organiseret og ud fra hvilke rationaler? Herunder: o Hvilke målgrupper er der for institutionernes indsats? o Hvilke aktiviteter består indsatserne af? o Hvilke målsætninger har institutionerne opstillet? o I hvilken grad og hvordan er indsatserne søgt forankrede? Hvilken virkning har brugen af e-læring og blended learning for forskellige uddannelsesinstitutioner? Hvad angår sidstnævnte spørgsmål sætter projektet særligt fokus på at udlede erfaringer om de betingelser, der gør, at en given uddannelsesinstitutions inddragelse af e-læring og blended learning i undervisningen har en positiv effekt på de studerendes læring og mulighed for at tage en uddannelse. Målgruppen for rapporten er primært erhvervsskoler, erhvervsakademier, professionshøjskoler, Undervisningsministeriet og Rådet for de grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser (REU). Sekundært retter rapporten sig mod regionerne, herunder de regionalt forankrede vækstfora samt interesseorganisationer, som de senere år i særlig grad har støttet udbredelsen af e-læring på erhvervsskolerne. I rapporten er fremmedsprogende citater oversat til dansk, og noter og henvisninger er anført efter tillempet APA-format. 2.1 E-læring og erhvervsuddannelse Begreberne e-læring og blended learning er ikke entydige begreber, hverken i Danmark eller i udlandet. Når vi i projektet undersøger udenlandske erfaringer med e-læring og blended learning, benytter vi os derfor af en bred forståelse af begreberne, som tillader en afdækning af forskellige forståelser og anvendelser heraf. I projektet definerer vi således e-læring som: e-læring forstås som planlagt læring, der er helt eller delvist digitalt medieret med det sigte at skabe en kvalitativ og/eller kvantitativ forbedring af en uddannelse. Og videre defineres blended learning som: 17\n18 Blended learning er e-læring, der integrerer netbaseret undervisning med tilstedeværelsesun dervisning. Vi har i kapitel 3 en diskussion af e-læringsbegrebet, som bl.a. leder frem til ovenstående definition. På baggrund af projektets afdækning af de forståelser og anvendelser af de begreber, der eksisterer, aftegner projektet her pejlemærker for begrebsanvendelserne i både dansk og international sammenhæng. I international sammenhæng betegnes erhvervsuddannelser som Vocational Education and Training (VET). Ligesom begrebet Further Education (FE) også anvendes i særligt engelsksprogede lande, dog ikke i USA. I søgearbejdet i forbindelse med projektets litteraturreview har der især været taget afsæt i VET, idet det er det mest udbredte begreb, og fordi det er det begreb, der definitorisk bruges i både EU, FN og OECDsammenhænge. Det kan dog være ganske vanskeligt at definere og afgrænse, hvad der skal forstås ved erhvervsuddannelse ikke mindst i en komparativ sammenhæng, idet forskellige professioner eller fag ligger i forskellige systemer i forskellige lande. Et oplagt eksempel er her sygeplejerskeuddannelsen, som f.eks. i Danmark er defineret som værende en mellemlang videregående uddannelse (MVU), mens den i andre lande opfattes som tilhørende erhvervsuddannelserne. Her spiller tradition og arbejdsmarkedsforhold ind. Det er ikke en diskussion, som hører hjemme i denne rapport. Her tages afsæt i den specifikke nationale klassifikation, hvorefter vi medtager og eksemplificerer ud fra de uddannelser, som det enkelte nationale system betragter som erhvervsuddannelse. En overordnet definition har alligevel været både relevant og nødvendig for at definere og begrænse søgefeltet. I europæisk sammenhæng definerer Cedefop med reference til ETF (European Training Foundation) erhvervsuddannelse som: Uddannelse, der sigter mod at udstyre mennesker med den viden, knowhow, de færdigheder og / eller kompetencer, der kræves i bestemte erhverv eller mere bredt på arbejdsmarkedet (Terminology of European education and training policy, 2014). Det er en meget bred og også upræcis definition, hvorfor vi i denne rapport har valgt at lægge os op af UNESCO s klassifikation og definition: Erhvervsuddannelserne er defineret som uddannelser, der er udviklet til elever med henblik på at tilegne sig den viden, de færdigheder og de kompetencer, der er specifikke for et bestemt erhverv, håndværk, eller en kategori af stillinger eller fag. Sådanne programmer kan have ar bejdspladsbaserede komponenter (f.eks. lærlingeuddannelser, duale-systemer). En vellykket gennemførelse af en sådan uddannelse fører til arbejdsmarkedsrelevante vokale kvalifikationer, som er anerkendt som erhvervsrelevante af de relevante nationale myndigheder og/eller af arbejdsmarkedet (International Standard Classification of Education, 2011). Endelig dækker læreruddannelser for erhvervsskolelærere (Vocational Teachers Education) over uddannelser til undervisere ved erhvervsskolerne, som det vil fremgå af rapporten kan de have mange forskellige formater og foregår i mange forskellige regier. 2.2 Undersøgelsesdesign Projektets undersøgelsesdesign er inspireret af den evalueringsmodel som i en dansk kontekst bedst kendes som virkningsevaluering (Dahler-Larsen & Krogstrup, 2004). Virkningsevaluering fokuserer på at forbedre og vurdere planlægningen, implementeringen og effekten af indsatser. Det centrale i en virkningsevaluering er, at man opererer med en procesbaseret tilgang til vurdering af kausalforhold, eller man kan sige en processuel tilgang til at vurdere, om en indsats har effekt. Det betyder, at man ikke kun er interesseret i selve virkningen af en indsats, men også adresserer spørgsmålet om, hvilke dele af en indsats, der virker for hvem og under hvilke betingelser. 18 Begrundelsen for at tilrettelægge projektet med inspiration fra virkningsevaluering er, at flere undersøgelser og forskningsudgivelser viser, at e-læring, blended learning og mere generelt brugen af digitale teknologier\n19 ikke i sig selv kan siges at have en given (positiv) virkning (Luckin et al., 2012; Means, Toyama, Murphy, Bakia & Jones, 2010). Det er derfor vigtigt, at projektet netop systematiserer de udenlandske erfaringer i forhold til, under hvilke betingelser en given uddannelsesinstitution har haft et udbytte af at inddrage e-læring og blended learning i deres uddannelsesdesign. Desuden vurderer vi med et anvendelsessigte, at denne tilgang i projektet vil imødekomme politiske beslutningstageres og praktikeres behov for at vide, under hvilke betingelser eller omstændigheder en given indsats er mere eller mindre tilbøjelig til at fungere. I projektet er undersøgelsen af de udenlandske erfaringer med e-læring og blended learning foretaget med udgangspunkt i en model for systematisk analyse af sociale indsatser inspireret af Pawson og Tilley (1997). Modellen er illustreret i figur 2.1 herunder. Kontekst Mekanisme En intervention har kun effekt hvis... (Pawson og Tilley 1997:58) Resultat... dets resultat er udløst af en virkende mekanisme i konteksten Figur 2.1: Analysemodel for sociale indsatser Som det fremgår af figuren, er fokus for analysen af sociale indsatser en undersøgelse af sammenhængen mellem aktiviteterne i indsatsen (interventionen) og de mekanismer, de igangsætter under bestemte kontekstbetingelser, som giver et bestemt resultat. Der er dermed tre nøglebegreber i analysen; kontekst (context), mekanisme (mechanism) og resultat (outcome). Det er således de såkaldte CMO-konfigurationer, der undersøges. Det der får en ændring til at indfinde sig (Pawson & Tilley, 1997). I projektets tilgang til undersøgelsen af CMO-konfigurationer har vi således både fokuseret på, hvorvidt indsatserne (brugen af e-læring og blended learning) viste sig virkningsfulde, men også på hvilke mekanismer, der var i spil i indsatserne og i hvilken uddannelsesinstitutionel kontekst. Mekanismer referer i denne sammenhæng til de ræsonnementer og ressourcer, der fører til mønstre i social adfærd (Tilley, 2005). En bestemt indsats kan bestå af flere CMO-konfigurationer. F.eks. kan én konfiguration omhandle understøttelse af undervisere, der skal implementere en e-læringsindsats, en anden kan omhandle tilgængelig hardware og software i indsatsen og en tredje kan vedrøre selve den didaktiske del af indsatsen. Det betyder også, at vi i analysen har kunnet drage fordel af muligheden af at identificere virkningsfulde dele af en indsats, som i sin helhed ikke har vist sig effektiv i forhold til et bestemt udbytte. I undersøgelsen har vi i særlig grad fokuseret på at afdække, hvilke aktiviteter indsatserne består af på et strategisk, taktisk og didaktisk niveau. Den strategiske analyse har fokus på at besvare spørgsmålet om, hvorfor man skal udbyde e-læring, og her indgår en analyse af og beslutning om, hvorvidt e-læring er ønskeligt, legitimt, realiserbart og økonomisk rentabelt. Den taktiske analyse og beslutning handler bl.a. om overvejelser vedrørende underviserkompetencer, daglig ledelse, drift og organisering i tid og rum, teknologiinvesteringer og support af undervisere og elever. Endelig handler den operationelt-didaktiske analyse og beslutning bl.a. om den konkrete og løbende udvikling af en ny pædagogisk praksis. 19\n20 2.2.1 Metoder og datagrundlag Projektet kan inddeles i fire faser. En breddeundersøgelsesfase, som har afdækket eksisterende erfaringer med e-læring og blended learning inden for erhvervsuddannelser og læreruddannelser for erhvervsskolelærere. En dybdeundersøgelsesfase, der har fokuseret på en dybdegående analyse af udvalgte eksperter og institutioners erfaringer med e-læring og blended learning inden for de to områder. En udviklingsfase, der dels har fokuseret på at formulere nye klare og anvendelige definitioner af begreberne e-læring og blended learning, dels har fokuseret på at udvikle modeller og koncepter, der kan styrke danske erhvervsskolers og professionshøjskolers arbejde med e-læring og blended learning. Og til sidst en formidlingsfase, der sigter på formidling af de anvendelsesorienterede modeller og koncepter, som kan understøtte interesserede danske erhvervsskolers og professionshøjskolers beslutning om inddragelse af e-læring og blended learning i deres uddannelsesdesign. I dette afsnit redegøres kort for metoder og datagrundlag i undersøgelsen. For en nærmere beskrivelse heraf, se metodebeskrivelsen i bilag 1. Breddeundersøgelse (jan.-jun. 2014) Dybdeundersøgelse (apr.-jun. 2014) Udvikling (jun.-aug. 2014) Formidling (aug.-sep. 2014) Figur 2.2: Projektets fire faser Breddeundersøgelse Formålet med breddeundersøgelsen i den første fase er at afdække eksisterende relevante erfaringer med e-læring og blended learning inden for erhvervsuddannelser og læreruddannelser for erhvervsskolelærere med henblik på at tage disse i betragtning ved udarbejdelsen af koncepterne og modellerne, der skal bidrage til videnskapacitetsopbygning på de danske erhvervsskoler og professionshøjskoler. Breddeundersøgelsen er gennemført via et litteraturreview, der baserer sig på en undersøgelse af et bredt udvalg af den relevante litteratur, som findes på området for e-læring og blended learning inden for erhvervsuddannelser og læreruddannelser for erhvervsskolelærere. Metodisk er denne litteratur blevet udvalgt med fokus på undersøgelser og forskning fra lande, der har en lang tradition for at arbejde med området. Sekundært er der inddraget relevant dansk forskning med henblik på perspektivering af de udenlandske erfaringer. Litteraturreviewet omfatter primært empirisk baserede undersøgelser suppleret med udvalgte mere teoretisk orienterede forskningsbidrag, som behandler udviklingstendenser med dansk eller international betydning. Litteraturen er med assistance fra UCSJ s bibliotek fundet gennem søgning i relevante udenlandske og danske databaser, som bl.a. Teachers Reference Center, ERIC, VET-Bib og bibliotek.dk. Søgningen er foretaget ved hjælp af både engelske og danske søgetermer. Tidsmæssigt er søgningen afgrænset til perioden 2005 til 2014 med henblik på at afdække nyere erfaringer på området. Disse søgninger resulterede i 712 referencer (bilag 2 indeholder litteraturreviewets søgeprotokol). 20 De fundne referencer er herefter screenet ad to omgange for at frasortere dem, der falder uden for emnet. Første screening er foretaget med udgangspunkt i overskrifter og abstracts, mens anden screening er foretaget på baggrund af den fulde tekst. De to screeninger resulterede i 19 inkluderede referencer. Hertil kommer referencer, som ressourcepersoner på området har udpeget eller som er identificeret i de allerede inkluderede referencers litteraturlister.\ne-læring i AMU No. 20 e-learning Lab Publication Series Center for User-Driven Innovation, Learning & Design\ne-læring i AMU No. 20 e-learning Lab Publication Series Center for User-Driven Innovation, Learning & Design Lone Dirckinck-Holmfeld, Søren Skøtt Andreasen, Jacob Davidsen Publikation: e-læring i AMU Forfattere:\nDen pædagogiske effekt af ITiF-læremidlerne En analyse og vurdering af ti digitale læremidler og deres anvendelse i Københavns Kommune\nDen pædagogiske effekt af ITiF-læremidlerne En analyse og vurdering af ti digitale læremidler og deres anvendelse i Københavns Kommune Udarbejdet af: BJARNE KØBMAND PETERSEN ELSEBETH HURUP HENRIK MARXEN\nRekrutteringsproblematikken på de nordiske læreruddannelser TemaNord 2010:533 Rekrutteringsproblematikken på de nordiske læreruddannelser TemaNord 2010:533 Nordisk Ministerråd, København 2010 ISBN 978-92-893-2041-2