Dagsordenens punkt 33-1\nOnsdag den 25. marts 1992\nDagsordenens punkt 33.\nForslag til landstingsforordning om støtte til boligbyggeri.\n(Landsstyremedlemmet for Boliger og Teknik, Josef Motzfeldt, Johan Lund Olsen, Pavia Nielsen og Atassut)\nMødeleder: Bendt Frederiksen\nJeg har fremsendt et forslag til dagsordenpunkt til\nLandstinget til efterårssamlingen i 1991, nemlig et forslag om, at man i samarbejde med KANUKOKA planlægger renovering, herunder financering af BSU-byggeri således renoveringen svarer til de krav, der stilles i dag.\nUd over byggeri af nye lejligheder og almindelige beboelseshuse, forsøger man i dag at renovere de lejligheder og huse der er ved at blive for gamle, nogle af husene og beboelserne er efterhånden 30 - 40 år gamle, men det ser ikke ud som om der er balance i renoveringen, i det man ikke prioriterer bygderne.\nDet kan der kan der være flere grund til, nemlig administrationsforholdene i de enkelte kommuner, oparbejdning af restancer af skiftende ejere, nogle er afgået ved døden og der er mange andre forhold, der gør sig gældende.\nRenoveringen af de hidtil opførte BSU-byggeri, er ikke altid sket ud fra egentlig behovsvurdering for udgangspunktet har for tit været, at den der kommer først til møllen får først malet.\nDa de poliske målsætninger må udføres sammenhængende og med henvisning til Landstingets målsætning om sundhed for alle i år 2000, må der tages en generel vurdering af istandsættelsesbehovet vedrørende BSU-huse, gældende for hele landet og dette bør ske i samarbejde mellem Hjemmestyret og KANUKOKA.\nForslag til iværksættelse af et planlægningsarbejde med henblik på forbedringer af boligstandarden og boligbyggeri i bygder og yderdistrikter:\nSom bekendt er bolignøden i samfundet et stort problem der berører mange familier, problemmet er selvfølgelig\nikke ubekendt for Landstinget, som for de grønlandske kommuner der netop, for at afbøde virkningerne af bolignøden, har byggerier igang og foretager planlægning i så henseende.\nMed baggrund i Landstingets beslutning herom, blev der i 1989 nedsat et embedsmandsudvalg vedrørende en boligreform.\nDette udvalg fremlagde efterfølgende sin redegørelse eller betænkning for Landstinget til efterårssamlingen i 1991 som afslutning på sit arbejde, men beklageligvis med den mangel, at man ikke havde gjort nærmere rede for forholdene i bygder og yderdistrikter.\nDette er selvfølgelig utilfredstillende, når der henvises til de virkninger som en alt for høj bolignød har især i bygderne og for bygdebefolkningen.\nDet bør jo ikke skjules, men tages som et reelt faktum, at boligforsyningen af bygder og yderdistrikter udgør et stort problem, som man bør tage initiativer til at mindske ved ikke mindst, forbedringer af den eksisterende standard og ved nye tiltag, hvad angår metoder og lignende.\nMed henvisning til ovenstående, skal jeg derfor fremsætte et forslag om at Landstinget på sin kommende samling vedtager at bemyndige Landsstyreområdet for Boliger og Teknik, til at foretage et planlægningsarbejde med henblik på generel forbedring af boligforholdene i bygder og yderdistrikter, som sidenhen kan fremlægges overfor\nDette planlægningsarbejde skal som målsætning have en mærkbar formindskende virkning på den store bolignød der i bygderne, ved for så vidt muligt at gøre brug af nye og endnu ikke afprøvede metoder.\nDette forekommer absolut nødvendigt når der er hensyn til sundhedsmæssige aspekter af problematikken, specielt nu, hvor tuberkulosespredning synes at udgøre en sundhedsrisiko igen.\nPavia Nielsen, Siumut:\nSidste år havde vi fremsendt et forslag til efterårssamlingen, det har ellers været fremlagt, men punktet blev udsat til indeværende samling her i foråret og derfor vil jeg fremsætte det igen uden at fremkomme med ændringer til mit oprindelige forslag.\nDet er et forslag om drøftelse af størrelsen af afdrag til BSU-lån og husleje.\nBaggrunden til dette forslag er den nye ordning om størrelsen af afdrag af BSU-lån og husleje Landstinget vedtog i 1989, der er det mit indtryk, at selvom ordningen er af nyere dato, har følgevirkningerne været for hårde for låntagere og lejerne.\nI denne ordning er rentesatsen forhøjet og tilskuddet til afdragene sat ned, og derfor har denne ordning medført store forhøjelser af afdragene og har endvidere medført store problemer for husejerne og lejerne.\nDenne afdragsordning har også medført, at restancerne er steget med 45 procent i 1990, i forhold til det foregående år, derfor mener jeg, at vi bør indføre en afdrags- og huslejeordning, der er mere afpasset og tilpasset til indkomsterne her i landet.\nFor eksempel skal beboerne i eksempelvis Polarbo 105-huse i dag afdrage med 19.000,- til 22,000,- kr. pr. halve år afhængiger af husets alder og antal børn.\nDesuden må man huske på, at der derudover er udgifter til el, varme, daginstutionspladser m.m.\nDet er på tide, at snakke om stigende vedligeholdelsesudgifter til ældre huse og lejligheder.\nDerfor fremsætter jeg et forslag om den gamle afdrags- og huslejeordning, som var gældende til slutningen af 1989, skal indføres.\nKonrad Steenholdt, Atassut:\nVores egne forhold ændres ret hurtigt og derfor fremsatte jeg et forslag sidste år. Forslaget blev fremsat dengang Boligstøtteudvalget eksisterede, og vi ved nu at Boligstøtteudvalget har nedlagt sig selv.\nJeg skal alligevel fremkomme med følgende: nemlig ændringsforslag til bekendtgørelsen om støtte til boligbyggeri i Grønland, og ATASSUT foreslår, at bekendgørelsens ? 30 ændres og opfattes således: "Boligstøtteudvalget kan yde lån til opførelse af selvbyggerhuse overalt i Grønland".\nBegrundelsen for forslaget er at give alle mulighed for at opføre sin egen bolig på gunstige økonomiske vilkår, specielt i forbindelse med en eventuel gennemførelse af en tvungen boligopsparing for alle unge, så vil en sådan ændring være naturlig.\nLandsstyremedlemmet for Boliger og Teknik:\nDet forordningsforslag, jeg hermed fremlægger, er en re-\nvideret og moderniseret udgave af de gældende regler om støtte til boligbyggeri.\nDe eneste reelle ændringer i forhold til de nuværende regler er, at Boligstøtteudvalget foreslås nedlagt, og at der er indføjet et nyt kapitel om særlige lån til andelsboligforeninger i kommuner, hvor det ikke er muligt at få realkreditlån.\nBoligstøtteudvalget fungerede i Statens tid, navnlig i 50'erne, 60'erne og noget af 70'erne, som et selvstændigt organ under Ministeren for Grønland. Udvalget havde en række beføjelser, som efter Hjemmestyrets indførelse nu naturligt henhører under Landsstyrets kompetence.\nJeg kan forøvrigt nævne, at Boligstøtteudvalget fornylig har holdt sit møde nr. 232, og at udvalget var enige i at indstille til Landstinget, at udvalget nedlægges.\nI det store hele er de gældende boligstøtteregler opretholdt i det fremlagte forslag, men en række regler er blevet forenklet og gjort lettere at arbejde med.\nForslaget er opbygget således, at der efter nogle gene-relle regler er et kapitel for hver af de forskellige støtteformer. Under hver støtteform er beskrevet, hvad der kan ydes støtte til og på hvilke betingelser.\nEfter de gældende regler er det Boligstøtteudvalget, der har kompetencen til at give tilskud til kommunalt boligbyggeri, men i praksis er det Landstinget og Landsstyret, der over Finansloven bestemmer, hvor store tilskud der skal ydes og på hvilke betingelser.\nDet er naturligt, at støtten til kommunalt boligbyggeri formaliseres i en ny forordning som en af de væsentligste støtteordninger med betydelige økonomiske konsekvenser.\nEfter at have sagt så meget om det fremlagte forslag, vil jeg gerne forelægge nogle tanker, jeg har gjort mig om boligstøtteområdet, for Landstinget.\nJeg synes, at vi må spørge os selv, om långivningen på boligstøtteområdet er blevet for gammeldags i forhold til den udvikling, der iøvrigt har været på det private boligmarked.\nI administrationen har vi drøftet en liberalisering af reglerne, således at rådighedsbegrænsningerne på boligstøttehuse afskaffes mod at retten til at tilbagegive huset til långiveren, det vil sige Hjemmestyret, samtidig ophæves som en mulig ændring.\nI korthed går drøftelserne i retning af, at yde et lån, der består af 2 dele, dels et rente- og afdragsfrit lån, dels et rentebærende lån med en ydelse, der svarer nogenlunde til markedsvilkårene for et huslån.\nYdelsen på de to lån tilsammen skal så svare til den ydelse, vi i dag kender på boligstøttelån, hvor der betales en lav rente samtidig med, at der ydes store tilskud til nedsættelse af ydelsen.\nI drøftelserne indgår muligheden af, at låntager skal kunne pantsætte huset, og kreditorer skal kunne gøre udlæg. Låntageren skal frit kunne ombygge og ændre huset.\nDet skal kunne sælges, dog således at restgælden og det rente- og afdragsfrie lån skal betales til Hjemme-\nstyret medmindre Landsstyret bestemmer andet, og Hjemmestyret skal ikke have pligt til at tilbagekøbe huset.\nEn omlægning af boligstøttereglerne vil kun få virkning for nye lån. De godt 7.000 boligstøttelån, der er ydet igennem årene, er ydet på vilkår, der ikke kan ændres til ugunst for låntageren.\nJeg vil gerne understrege, at det er fremtidsplaner, vi har drøftet i administrationen, og som skal vurderes meget nøje, men det kunne være rart at høre Landstingets tilkendegivelser omkring en liberalisering af området.\nSkal vi arbejde videre mod en ordning, der indebærer en ophævelse af de restriktioner, der er i dag, og en frigørelse af Hjemmestyrets pligt til at tilbagetage husene?\nTil de fremsatte forslag fra landstingsmedlemmerne har jeg nogle korte bemærkninger, idet jeg vil bede boligudvalget om også at drøfte forslagene, når udvalget i øvrigt skal behandle det fremsatte forordningsforslag.\nJeg kan oplyse, at der ved udgangen af 1991 totalt var ca. 4.600 boligstøttehuse, hvoraf de 60% lå i byerne, herunder også yderdistriktsbyer, medens de 40% lå i bygderne.\nI 1991 var der en bevilling på ca. 107 mio. kr. til nye huse, reparations- og forbedringslån, overtagelse og istandsættelse af overdragne huse og til el- og fundamentslån i selvbyggerhuse.\n80% af bevillingen er ydet i byerne og 20% i bygderne. Det skal bemærkes, at der er ydet i alt 804 lån, og at alle kvalificerede ansøgninger til reparations- og forbedringslån er imødekommet, således at der ikke er opført låneansøgninger på venteliste.\nDerudover var der i 1991 en bevilling på ca. 23,5 mio. kr. til selvbyggerhuse, der forbeholdes for bygder og yderdistriktsbyer. 72% af denne bevilling er givet til bygderne, og 28% er givet til yderdistriktsbyerne.\nBevillingen til selvbyggerhuse i 1992 er uændret, og kan strække til ca. 70 huse. Der er modtaget 237 kvalificerede ansøgninger til selvbyggerhuse i 1992. Såfremt der åbnes for selvbyggerlån også i de større byer, vil det med den samme bevilling formindske muligheden for at yde selvbyggerhuse i bygder og yderdistrikter.\nBoligstandarden i bygderne har ofte været diskuteret, og derfor er der i administrationen foretaget en undersøgelse af selvbyggerhusenes standard i Kangaatsiaq og Aasiaat. Den rapport, der er blevet udarbejdet, vil blive sendt til kommunerne med anmodning om supplering med lokale erfaringer. I rapporten fremføres ønsker om en standardforbedring i selvbyggerhusene i form af flere installationer i husene. Dette vil indgå i det videre arbejde omkring en modernisering og liberalisering på området.\nEndelig har vi i administrationen undersøgt, hvad det vil koste, såfremt der skulle gennemføres et saneringsprogram for de ældste og mindste boligstøttehuse. Undersøgelsen viser, at der findes ca. 390 huse af typerne 1, 3 og 5, der har et areal mellem 16 og 31 m?.\nRestgælden og restancerne er undersøgt for et antal af disse huse, og der vil blive brug for en bevilling på adskillige millioner kroner både til afskrivning af res\ntancer og restgæld på eksisterende huse og til opførelse af erstatningsboliger.\nBoligstøtteudvalget besluttede på sit sidste møde at administrationen sammen med KANUKOKA får boligstandarden i bygderne kortlagt og får skitseret et saneringsprogram for de nævnte huse over en periode, så vi har et grundlag for planlægning af en forbedret boligstandard i bygderne.\nDet er desværre korrekt, at restancerne på boligstøtteområdet er steget stærkt de seneste år. Om det er den gennemførte rentestigning, der alene er skyld heri, kan altid diskuteres.\nJeg finder dog anledning til at bemærke, at rentesatsen for boligstøttelån var uændret i 30 år fra 1959 til 1989, indtil Landstinget forhøjede rentesatsen fra 4 til 6% fra 1990. Det var vel ikke unaturligt, at ydelsen på boligstøttelån på et tidspunkt skulle sættes i vejret, også når man tænker på den udvikling i huslejen, der har været i den pågældende periode.\nMed disse bemærkninger vil jeg overlade det fremsatte forslag til drøftelse i Landstinget og efterfølgende behandling i Boligudvalget.\nVi vil komme med følgende bemærkninger til forslaget til landstingsforordning om støtte til boligbyggeri.\nI Siumuts politiske målsætning fra l990 frem til år 2000 fremgår det klart, at vi ikke kan blive tilfredse med udviklingen i samfundet, så længe ikke alle har fået sikret en bolig. Denne målsætning er meget kompliceret, men vi er fuldstændig parate til at bekæmpe den meget store boligmangel, hvilket jeg vil komme nærmere ind på ved slutning af min tale.\nDa forslaget om støtte til boligbyggeri er en justering af de nuværende regler for området, og da det er en fornyelse, skal vi fra Siumut til start udtale, at vi er tilfredse med, at man sikrer målet om at gøre boligbyggeriet mere sammenhængende i og med at boligstøtteudvalget nedlægges.\nEt forhold som vi i Siumut betragter som noget uforståligt er, at man i paragraf l3 foreslår boligbørnetilskuddet sat til 7 l/2 % for ét barn. Derfor vil vi spørge landsstyremedlemmet for boliger, hvorfor man foreslår ændring af tilskuddets størrelse, når vi for lidt siden under behandling af det foregående dagsordenspunkt, punkt 3l, har vedtaget, at tilskuddet størrelse ikke ændres. Hvordan skal man forstå dette ?\nI Siumut har vi svært ved at gå ind for Atassuts forslag, der indebærer, at selvbyggermetoden der gælder for bygder-og yderdistrikter også kommer til at gælde for resten af landet.\nVi regner således med at antallet af selvbyggerhuse, der opføres i bygder- og yderdistrikter, og som i forvejen er lav, bliver endnu lavere, idet vi regner med, at puljen vil blive taget fra de allerede fastsatte midler hertil. Når man henser til at boligmanglen i bygder-og yderdistrikter i forvejen er meget stor, ser vi det ikke som passende, at de rige får mere, mens de fattige fratages deres del.\nVi vil også fra Siumut klart udtrykke, at de ældre huse, der blev opført i bygderne og yderdistrikterne for mange år siden, og som stadig beboes, snarest bør udskiftes med nyg, idet de ikke findes sundhedsmæssigt forsvarlige, især når man henser til, at folkesygdommen tuberkulose er i udvikling igen i byerne.\nVi vil fra Siumut benytte denne lejlighed til at sige, at hele befolkningen bærer ansvaret for boligerne og at vi allesammen bør være med i bestræbelserne på at gøre forholdene bedre. I vores almindelige forbrug bør vi prioritere boligudgifterne frem for andre, idet denne del basalt er noget af det vigtigste.\nAt betale boligudgifter er meget vigtigt, og vi må derfor udtale, at de der ikke betaler boligudgifterne, selv om de har råd, må betragtes som værende nogen der flygter fra et samfundsansvar.\nVi mener i Siumut, at vi på trods af en meget stor økonomisk indsats indenfor boligområdet igennem mange år, stadig har mange alvorlige problemer f.eks. for det første:\nVi har stadig et boligefterslæb på mindst 3000 boliger.\nFor det andet utidssvarende type 1 , 3 og 5 boliger anvendes stadig som boliger til mennesker.\nFor det tredje er der stadigt et stort renoveringsbehov indenfor boligområdet.\nFor det fjerde er mange boligstøttehuse nedslidte.\nOg til sidst - mange selvstændige husejere med realkreditlån har vanskeligt ved at betale deres terminer.\nDerfor mener vi, at vi må gå nye veje for at tilvejebringe mere gennemgribende løsninger indenfor de eksisterende økonomiske rammer.\nPå denne baggrund har vi i Siumut i dagene 7. og 8. marts afholdt et boligpolitisk seminar.\nFølgende forslag blev fra seminaret fremsat til hovedbestyrelsen i vort parti. Da vi mener, at de er af stor interesse for drøftelsen af dette emne, skal vi her fremmføre dem:\nFor det første er beboernes indflydelse og medansvar skal styrkes og sikres.\nFor det andet at administrationen af den offentlige boligmasse som idag drives af kommuner og hjemmestyret, skal ændres således at den fremtidigt drives af et boligselskab.\nFor det tredje skal omkostningerne indenfor drift af boligsektoren gøres gennemskuelige, også for beboerne.\nFor det fjerde bør den offentlige kontantfinansieringsform ændres radikalt.\nI stedet for at det offentlige betaler kontant, skal finansieringen tilvejebringes med realkreditlignende låneordninger med offentligt rentetilskud.\nI driftfinansieringen gives driftstilskud til boligselskabet og dennes afdelinger.\nFor det femte skal boligsirkingsordningen ændres således at også folk med mindre indtægter kan bebo nyere og bedre byggeri.\nDisse forslag vil indebære, at vi med byggeri af l800 boliger på 6 år vil kunne opnå en likviditetsbesparelse på l,3 milliard kroner, der så kunne frigøres til andre nyinvesteringer og renoveringer indenfor boligsektoren.\nVi er overbeviste om, at disse ordninger vil have stor betydning for arbejdsmarkedet, landets økonomi, kommunernes økonomi og ikke mindst for levevilkårene for vores befolkning.\nVi hilser således landsstyrets udmelding om ændringer indenfor boligsektoren, og skal ligeledes henvise forslaget til videre drøftelse i boligudvalget før 2. behandling.\nSluttelig skal vi hermed overdrage landsstyret vort partis forslag fra boligpolitisk seminar til videre bearbejdelse. Vi mener at der her peges på vigtige muligheder for gennemgribende forbedringer.\nEmilie Lennert, ordfører for Atassut og Issitut Partiia:\nVi har følgende bemærkninger til forslaget til landstingsforordning om støtte til boligbyggeri, og bemærkningerne er på vegne at Atassut og Issitut Partiia.\nDet fremlagte forslag til landstingsforordning om støtte til boligbyggeri er i sin helhed støtteværdig.\nVed efterårssamlingen sidste år, så kom vi med en klar indstilling om nedlæggelse af Boligstøtteudvalget. Indstillingen i notatet fra Landsstyremedlemmet for Boliger og Teknik om nedlæggelse af Boligstøtteudvalget tiltræder vi fra Atassut og Issitut Partiia.\nLigeledes støtter vi indføjelse om et nyt kapitel vedrørende mulighed for særlige låneoptagelse i Landskassen for boligforeninger i kommunerne, der vil opføre boli\nger, men som har fået afslag om lån fra kreditforeningerne.\nDet er tydeligt at boligstøttebekendtgørelsen i sin helhed trænger til en forenkling, ligesom den trænger til forenkling administrativt set.\nBekendtgørelsen har jo været gældende i 30 år, og der har kun været små reguleringer undervejs.\nDerfor er vi tilfredse med en forenkling af regelsættene, selv om man fortsætter med de hidtidige regler i forbindelse med tilskudsordningerne.\nVi medgiver, at det er rigtigt at det er Landstinget og Landsstyret der idag ved finansloven bestemmer størrelsen af tilskuddene til husbyggeri og opførelsen af boligblokke og kravene heromkring, efter at boliglånsområdet er overgået til Hjemmestyret.\nAf notatet kan man forstå, at det er Landsstyret der efter reglerne skal give tilskud til boligbyggeriet. Med tanke herom, så vil vi gerne spørge, hvem man vil anke sagen for, såfremt man ikke er tilfreds med trufne afgørelser.\nDette har været savnet i alle disse år, der hidtid er gået, og vi er vidende om, at der i forbindelse med forskellige forordninger er tilføjet ankebestemmelser.\nI Atassut og Issitut Partiia mener vi, at man bør indføre en samlet ankeinstands, istedet for at der eksistere mange af hinanden uafhængige ankeinstandser.\nVi er vidende om, at der blandt befolkningen er stor utilfredshed med, at der er blevet lukket for boligstøttelån til husopførelse i de større byer, og der har været ønsker om genindførelse af denne ordning.\nTanker heromkring kan være støtteværdige, såfremt der kan laves et reglesæt, der vil kunne åbne for denne mulighed for alle.\nLigeledes er tankerne omkring ændring af begrænsningerne for husejerne og tilbagegivelsesreglerne til lånyderne støtteværdige.\nMuligheder der er fremlagt som løsningsmuligheder ved långivninger, rente- og afdragfri lånemulighed samt rentebærende samt hushandelsmæssige krav ved ansættelse af lånebeløb, så mener vi, at disse er værd at overveje, når der skal komme en fornyet løsning for befolkningen, der gælder for hele landet.\nDet er jo således idag, at et boligstøttehus idag ikke af ejeren kan bruges som sikkerhed, ikke kan ombygges uden godkendelse, og ikke kan sælges til 3'mand før hele lånebeløbet er indfriet.\nEt lignende forslag fremkom Holger Sivertsen med, da han var med i Landsstinget, men forslaget var uden resultat.\nDet er blevet oplyst, at i l99l blev brugt l07 milioner kroner til husopførelse, reparationer og renoveringer i byerne og bygderne. Ligeledes kom der fra bygderne og yderdistrikterne, så blev der brugt 23,5 milioner kroner, og at der for l992 er bevilget et lige så stor beløb.\nDer er udtalt at såfremt selvbyggerhusordningen skulle indføres i de større byer, så må man nedskære antallet af enhederne i bygder og yderdistrikter, og dette såfremt bevillingen til dette, ikke bliver ændret.\nAttassut foreslår at selvbyggerhusordningen indføres for hele Grønland.\nVi skal her understrege, at vi i vores forslag ikke tænker på, at disse huse skulle financieres af midlerne til opførelser i bygder og yderdistrikter. Men intentioner omkring forslaget går ud på, at der ved finansiering af denne form udskilles en del af de midler, der er afsat til boligbyggeri i byerne til dette formål. Ved indførelse af en sådan ordning kan de unge, der har viljen og evnen kunne tilgodeses.\nDer er jo kommet en forsøgsordning, således at man nu har bygget 4 boliger i Qaqortoq, og vi anser det som godt, at man har undersøgt kvaliteten af selvbyggerhusene, men vi sætter spørgsmålstegn ved, hvorfor den skal sendes til kommunerne til udtalelse. Endvidere er vi i Atassut og Issittup Partiia af den opfattelse under hensyn til undersøgelse vedrørende de ældste boligstøtteopførte huse, samt vore forananførte bemærkninger, at vi nu sidder inde med tilstrækkelige informationer. Derfor mener vi at vi allerede ved at de ældre boliger er af en så ringe standard, at vi uden forsinkelse må arbejde for renovering af disse, og det er efterhånden flere år siden, at Kaj Egede fremlagde sine rejseiagttagelser i Landstinget og før den tid var der da også landstingsmedlemmer, der fremkom med synspunkter om de huse der i størrelse og kvalitet ikke egner sig som boliger især for børnerige familier.\nDerfor vil vi henstille til landsstyremedlemmet, snarest at træffe foranstaltninger og afsætte midler til finanslovsdebatten til efteråret med henblik på renoveringsarbejder i 1993.\nMed skelen til de stadig stigende restancer som følge af nedsættelsen af tilskuddet og stigningen af renten til boligstøttelån, er der medlemmer der har stillet forslag til ændring af denne beslutning. Derfor undrer vi os over, at landsstyremedlemmet omtaler disse så store problemer så overfladisk. Vi er af den mening, at sådanne forhold kunne være rettet op ved at følge Atassuts forslag for området. Derfor skal vi af landsstyremedlemmet kræve, at han søger at finde frem til forbedringsmuligheder.\nFra Atassut og Issittup Partiia ønsker vi at påpege de mange huse der bare henstår med tilskoddede vinduer. Der forekommer huse opført med boligstøttemidler, som ejerne blot har forladt uden at give meddelelse herom. Vi mener ikke man kan forsvare sådanne forhold idag, hvor der er så stor boligmangel. Bestemmelserne om huse der henstår ubeboede bør skærpes, måske ved en ny tilføjelse i ? 16, således at et hus der af ejeren blot er forladt uden meddelelse, vil kunne tilbagetages umiddelbart.\nMed disse bemærkninger henstiller vi at forslaget inden andenbehandlingen går til drøftelse i boligudvalget.\nI den forbindelse vil jeg nævne, at vi under drøftelsen af forrige dagsordenspunkt blev citeret forkert: At grænsestørrelsen på 128.000,- skulle forhøjes, da sagde vi at den skulle nedsættes.\nAqqaluk Lynge, ordfører for Inuit Atagatigiit:\nVedrørende landstingsforordning om støtte til boligbyggeri, vil Inuit Ataqatigiit fremkomme med følgende:\nIfølge forslaget er det nu udtalt at vi skal sige farvel til det gamle boligstøtteudvalg, da det forelagte forordningsforslag i det væsentlige går ud på at samordne og smidiggøre eksisterende regler og udformes som alle\nandre landstingsforordninger, tiltræder vi det foreliggende ændringsforslag.\nDet nye i forordningsforslaget, som åbner nye mulighed for realkreditlignende lån de steder, hvor de idag ikke er muligt at optage realkreditlån, hilser vi meget velkomment. Der bliver hermed skabt mulighed for at opføre andelsboliger overalt i landet. Loven vedrørende opførelse af andelsboliger bliver hermed også gjort fuldt ud gyldig. Vi regner med, at de opgaver der hidtil er blevet løst i Boligstøtteudvalget i fremtiden varetages i de rette fora, nemlig af landstinget og landsstyret.\nMed hensyn til forslagene fra Inuit Ataqatigiits Landstingsmedlemmer synes vi at boligstøtteudvalget udmeldinger fra sit sidste møde falder fint i tråd med forslagenes hensigter, nemlig at boligforholdene i bygderne skal kortlægges med henblik på en forhøjnelse af boligstandarden. Vi håber at dette arbejde vil resultere i et godt minde om det gamle boligstøtteudvalg.\nVi støtter forslaget om en ekstraordinær indsats på boligområdet i bygderne og foreslår, at der i finansloven for 1993 afsættes ekstra midler til formålet.\nVi er også enige i landstyremedlemmets fremtidstanker, hvad angår en liberalisering af boligstøtteområdet, og en fjernelse af nogle af de mange restriktioner, der er nedlagt vedrørende boligstøttehusene. Det er jo idag ikke muligt for en boligstøttehusejer at ændre det mindste ved sit hus, uden at skulle igennem omstændelige ansøgningsprocedurer. Endvidere er det indeholdt at BSU-låntagere skal stilles som rigtige ejere af husene, hvilket vel indebærer, at huset ikke kan leveres til långiveren, altså hjemmestyret.\nVed en eventuel ændring af boligstøttereglerne skal man fastholde at forholdene vedrørende allerede optagne lån ikke bliver forringet. Da intentioner med eventuelle ændringer af reglerne ikke har til formål at belaste låntagerne yderligere, kan vi erklære os enige i, at der arbejdes videre med en revision.\nVi ved at der især i bygderne er udbredt tilfredshed med selvbyggerhusene, det er derfor en skam, at der til de 237 kvalificerede ansøgere kun har kunnet tildeles blot en del af disse, det vil sige 70 huse i år.\nInuit Ataqatigiit foreslår, at mulighederne for at forøge bevillingerne til selvbyggerhusene undersøges, og at der ved udformningen af finansloven for 1993 tages speciel hensyn til dette.\nMed hensyn til Johan Lund Olsen og Josef Motzfeldts forslag, som er meget velbegrundede, regner vi med, at der vil ske en konkret undersøgelse af disse i udvalget, da de selv vil gøre opmærksom på det i talerstolen.\nMed disse ord tilutter vi os at forordningsforslaget i sin forelæggende form andenbehandles i boligudvalget.\nFra Akulliit Partiiat skal vi bemærke at vi er enige i forslaget, med følgende bemærkninger:\nDet forordningsforslag er en revideret og moderniseret udgave af de gældende regler om støtte til boligbyggeriet. Nedlæggelse af boligstøtteudvalget og indførelse af særlige lån til andelsboligforeninger i kommunerne, hvor det ikke har været muligt at få realkreditlån, støtter vi at de kan få lån fra landskassen.\nI det store hele er de gældende boligstøtteregler opretholdt i det fremlagte forslag, men man må sige at en række regler er blevet forenklet og gjort lettere at arbejde med.\nEfter de gældende regler er det boligstøtteudvalget, der har kompetencen til at give tilskud til kommunalt boligbyggeri, men i praksis er det sådan, at det er landstinget og landsstyret, der over finansloven bestemmer hvor store tilskud der skal ydes og på hvilke betingelser.\nMed hensyn til Landsstyremedlemmet for boliger og miljøs spørgsmål om liberalisering af området , vil vi udtale at vi i Akulliit Partiiat ikke har noget imod liberalisering.\nMed disse bemærkninger mener i Akulliit Partiiat, at sagen bør gå videre til behandling i boligudvalget for en andenbehandling.\nJeg takker først for svaret fra landsstyremedlemmet til mit forslag og jeg vil gerne lige uddybe de problemer som jeg gerne har villet komme ind på i mit forslag.\nJeg mener at bygdebeboerne og låntagerne til selvbyggerhuse og ikke mindst muligheden for at kunne stille huset som garanti. Men det jeg primært har været fokuseret på det er, at de mange huse der er opført i bygderne igennem årene bliver nedprioriteret ved ønsket om renovering eller ombygning og det tyder jo også på de penge der har blevet bevilget igennem årene.\nVi skal ikke se bort fra at lige såsnart boligstøttehusene i byerne trænger til den mindste renovering, så kan man hurtigt komme igang med det ved hjælp af den administration, der findes i byerne. Men fordi man nogen gange har svært ved at komme til bygderne, så følger man ikke så meget med i renoveringsbehovet i bygderne.\nDerfor har jeg anset det som en vigtighed i mit forslag, især når man ser på de små bevillinger til dette arbejde, så bør vi kunne vurdere om de boliger der har været bygget ved boligstøttefinansiering, så bør vi kunne vurdere renoveringsbehovet eller om det bedre kan betale sig helt at sanere disse.\nI Grønland bliver der bygget 70 selvbyggerhuse i 1992. Ser man på hvad det koster, kan man regne ud at de koster 336.000,- kr. at bygge et selvbyggerhus. I de mange bygder, både i nord-, syd- og østgrønland og enkeltfamilier i fåreholderbygderne, er behovet på over 100, men der er kun penge til 70, derfor er det også et behov at man hurtigst muligt igangsætter arbejdet og at man også bevilger pengene dertil.\nI løbet af årene har man også forsøgt at bruge materialer fra grønland og disse hører man ikke så meget om. Der er et spørgsmål der hedder: Hvordan kan man nedsætte prisen ved at bruge herværende materialer, hvad kan man udnytte erfaringerne fra Nanortalik/Qaqortoq området, når vi har den målsætning der siger: Sundhed for alle år 2000, kan vi være stolte over den omlægning man nu er gået i gang med, men ser vi på ansøgninger om renovering af boligstøttehusene så har landsstyremedlemmet i sin redegørelse, at alle ansøgninger er blevet imødekommet, men hvor sætter man grænsen på de der kan få deres ansøgninger godkendt. Er der nogen spørgsmål vedrørende restancer eller gæld, som også gør sig gældende når man vurderer om nogen er berettiget til at få støtte.\nJohan Lund Olsen:, Inuit Ataqatigiit:\nJeg siger også tak til det svar, som landsstyremedlemmet for Boliger og Teknik har givet mig. Det svar er jeg glad for.\nDet er nemlig helt rigtigt, da vi holdt møde i Sundhedsudvalget i sidste uge, så var landslægen for Grønland enig i en redegørelse om de forskellige sygdomme i Grønland, og noget af det, han var inde på, er tuberkulosens voksende udbredelse her i disse år.\nHan udtalte også, at der bør tages initiativer til forebyggelse af tuberkulosen. Landslægen kom også ind på, at man bør foretage forbedringer omkring boligforholdene i Grønland, og Landslægen anså det for at være af stor vigtighed.\nDerfor er jeg glad for den gode modtagelse, mit forslag her har fået. Jeg er også tilfreds med - på vegne af Inuit Ataqatigiit - at man i forbindelse med Finansloven for 1993 vil afsætte et større beløb til renovering af huse i bygderne.\nHvad angår selvbyggerhuse i bygderne mener jeg, at vi i de kommende år bør arbejde for at sætte en grænse for bevillingerne til dette formål. Vi ved der er mange ansøgninger og dem, der får bevilget ansøgningen er færre i forhold til ansøgerantallet.\nJeg mener også, at vi i disse år bør være opmærksom på, at der er mange unge mennesker i bygderne, som ønsker at blive boende i deres bygder og derfor har et boligbehov, og skal man sikre, at de bliver boende i bygderne, bør man kunne bevare den mulighed for dem ved at bygge boliger til dem.\nDe foregående forslagsstillere er tilfredse med det svar, de har fået. Her vil jeg bruge en anden formulering, i det jeg ikke er helt tilfreds med svaret jeg har fået til mit forslag, fordi landsstyremedlemmet har undgået nogle uddybende bemærkninger.\nMit forslag gik ud på at standse de bratte prisstigninger og renteforhøjelser - vi ved, at det er store forhøjelser med hensyn til de regninger, der bliver sendt til folk.\nBeslutningen blev taget her Landstinget i 1990, hvor procentsatsen er steget med 2%, og tilskuddet er sat ned fra 40% til 30%. Det har så betydet en forhøjelse af afdragene på omkring 12%, og derfor mener jeg, at man ikke bør komme så let hen over mine forslag, men at disse bør indgå i Boligudvalgets videre arbejde.\nLad mig lige komme med et par forslag, som jeg vil give videre til landsstyremedlemmet, som vedrører betalingsformen. Jeg har jo hentet et par små oplysninger og har lavet et lille interview-skema til husejerne. Svarene vil jeg gerne give videre til landsstyremedlemmet, således at de også kan indgå i Boligudvalgets videre arbejde. Jeg regner med, at disse oplysninger vil blive taget med i det videre arbejde.\nSom man ved, så har tildelingen af bolig også en stor indflydelse på sundheden. Da vi blev etableret som Landsstyre, har vi flere gange debatteret boligproblematikken, og de problemstillinger, som dette også medfører med hensyn til sundheden.\nDerfor er jeg også glad for, at have erfaret, at samtlige partier i Landstinget erkender behovet for renovering, og at man bør være målrettet med hensyn til dette arbejde, og jeg vil også ønske, at det fremlagte fra partierne, især Siumuts ordførerindlæg, nemlig at vi i de kommende år op til år 2000 har behov for opførelse af 3000 boliger.\nDet er rigtigt, at boligforholdene især i bygderne, men også i yderdistrikterne, mange gange er helt uacceptable for befolkningen. Derfor må vi i vores prioritering tage udgangspunkt i dette, at der er et større renoveringsbehov i visse dele af landet i forhold til andre.\nDerfor vil jeg ønske, at man tager disse særlige problemer med i betragtning i det videre arbejde.\nFørst skal jeg nævne, at forordningsforslaget er blevet vel modtaget, og det er jeg glad for. Den del af arbejdet er færdigt. Men jeg skal komme tilbage til andre bemærkninger.\nFørst til Siumuts direkte forespørsel om børnetilskuddet og størrelsen på 7%, der kan jeg nævne, at det tilskud altid har været gældende med hensyn til BSU, og for det andet, et fradrag på 10%, det er et fradrag til udlejningsboliger i blokkene, men det førnævnte 7% tilskud er noget, der har været gældende meget længe. Vi kan selvfølgelig diskutere størrelsen af det.\nMen flere talere var inde på værdien af sundheden for os selv, og den indvirkning boligstandarden har. Flere landsstyreområder er jo i gang med et samarbejde, og vi har også taget denne problemstilling med i arbejdet, vi anser især problematikken omkring for eksempel hygiejnen i bygderne af stor vigtighed.\nVi stiler også efter opførelse af flere servicehuse i flere bygder, selvom vi ikke venter opførelse af flere boliger. I den forbindelse tænker vi på, at disse servicehuse måske kan bygges således, at også fungerer som sygeplejestation eller små konsultationer for sygeplejerskerne, der er udstationerede i bygderne.\nJeg er i princippet enig med Siumuts ordfører i, at vi i vores prioritering bør sætte boligerne meget højt, således vi i højere grad kan smidiggøre forholdene omkring boliger i Grønland.\nHvad angår bevillinger til boligbyggeri i bygderne var flere talere inde på ligesom at stille et krav til mig omkring dette. Jeg vil blot nævne min glæde over den åbenhed der er for at øge bevillingerne til dette.\nMen det er netop Landstinget, som bevilger midlerne så jeg håber, at I i det kommende finanslovsarbejde efterlever de bemærkninger, I er kommet med her, og vel at mærke i det kommende finanslovsarbejde.\nTil Atassuts ordfører vil jeg først sige, at jeg troede, at det var blevet misforstået således, at man forhøjer en grænsestørrelse. Jeg mener det bør hæves og ikke nedsættes, i det vi ad den vej kan åbne muligheder for, at et større antal mennesker kan få støtte.\nHvad angår ankeinstanser er det korrekt, at man kan komme i tvivl om, hvor man kan indgive sin anke når man føler, at det offentlige har gjort noget forkert.\nI Landsstyret tænker vi blandt andet på, om man evt. kan nedsætte en ombudsmandsinstitution, således at befolkningen, som føler sig uretfærdigt behandlet af det offentlige, skal kunne indgive deres anke til denne ombudsmand. Jeg lover, at tanken omkring etablering af en ombudsmand snarest vil komme som et forslag her i salen.\nTil slut vil jeg til Atassuts indlæg blot kommentere, at vi ud over det fremlagte forordningsforslag mener, at der i dette forslag er indeholdt en del forbedringsforslag, som vil betyde forbedringer til såvel byer som bygder.\nSelvfølgelig kan man beklage sig over, at man ikke har påbegyndt arbejdet på et langt tidligere tidspunkt, men nu har vi taget hul på arbejdet fra Landsstyrets side, og det synes jeg, bør kunne støttes fra alle.\nTil Josef Motzfeldt som er kommet med en forespørgsel om forsøgsopførte huse.\nJeg er bekendt med, at man flere steder har opført forsøgshuse med materialer heroppefra. Vi har forsøgt at følge med, med interesse, men for de flestes vedkommende er der ikke kommet tilbagemeldinger fra de mennesker, som er med i forsøgene.\nEfter de nuværende regler er det sådan, at man kun kan opføre forsøgshuse ved at bruge materialer, som er godkendt af det offentlige.\nPavia Nielsen er ikke helt tilfreds med min forelæggelse og mit svar, men da afdragets størrelse blev forhøjet til BSU, skete det kun efter, at samtlige medlemmer tilsluttede sig forslaget.\nEn forhøjelse fra 4-6%. Det må siges at være en forhøjelse på 50%. Men hvad angår andre afdrag kan jeg ikke vurdere som værende meget højt, men jeg vil gerne anmode Boligudvalget om at tage Pavia Nielsens forslag med i deres videre arbejde.\nOg hvad angår, hvem der er kvalificerede ansøgere til selvbyggerhuse, så undersøger vi, om ansøgerne opfylder de betingelser, som er nedfældet ved lov, og opfylder de betingelser som stilles af BSU, hvor den primære forudsætning er, at man er gældfri.\nJeg takker for de bemærkninger, der er faldet her i salen.\nUd over partiordførerne er der nogle, der har bedt om at få ordet, først Jonathan Motzfeldt, Siumut.\nVi møder jo mange ting i vores liv, og i dag er det daværende Boligstøtteudvalg efter 232 møder nu blevet nedlagt, som Landstinget også har tilsluttet sig.\nI løbet af årene har vi også været ude for, at der har været mange forskellige medlemmer i udvalget, der har været med i dets arbejde. Alle disse forhold er jo nu blot historie, og vi vil gerne takke alle de mennesker, som har været involveret i udvalgets arbejde og takke for det store arbejde, der er blevet udført.\nMed hensyn til partiordførernes bemærkninger har jeg ikke nogle kommentarer eller tilføjelser. På trods herfor kan jeg ikke lade være med at tilføje, at når man tænker på bygder og yderdistrikter, bevilger vi jo særskilt til disse områder.\nSom jeg var inde på her i formiddags under vores gruppemøde, så er der også et behov i byerne, og andre partier må også være åbne overfor, at man ikke lukker af for behovet i byerne.\nEmilie Lennert, ordfører for Atassut og Issittup Partiia:\nFørst vil jeg gerne undskylde og komme med en rettelse, at man med hensyn til tilskuddenes størrelse, som jeg kom ind på i det foregående punkt, vores ønske har jo været, at man hævede grænsen, fordi vi tænker på den gruppe i befolkningen, for eksempel et par, som bor i en alt for stor bolig og derfor af den grund måske ikke kan få en støtte til deres husleje. Selvfølgelig tænker vi da også på andre grupper i befolkningen.\nMen med hensyn til vores ordførerindlæg til nuværende punkt 33, nemlig en ankeinstans, så svarede landsstyremedlemmet ikke direkte på det, derfor jeg efterlyser et svar til det spørgsmål.\nAqqaluk Lynge, ordfører for Inuit Ataqatigiit:\nDet er svært at rette op på andres replikker, og jeg mener, at Emilie Lennert har helt ret i det hun siger, at man skal hæve op på grænsestørrelsen. Det er vi enige med dig i, fordi det har været svært at forstå den måde, andre har været inde på, og derfor skal man forberede sig grundigt, når man skal prøve på at rette andres replikker.\nHvad angår mellemindkomstgruppen, så er de ramt på forskellige vis, og selvom vi har haft det under det foregående punkt, så vil jeg benytte lejligheden til at ønske, at problematikken afklares i udvalgsarbejdet.\nJeg glemte også at vort ønske om at Pavia Nielsens forslag ønsker vi også behandlet i udvalget.\nFørst til Emilies bemærkninger om, at jeg ikke har svaret hende om mulig ankeinstans. Jeg sagde ellers, det er lidt svært at finde ud af, hvor det er, man skal anke vedrørende boliger.\nDerfor overvejer vi fra Landsstyrets side at etablere en slags ombudsmand gældende for alt, således at befolkningen kan henvende sig der, når de føler sig uretfærdigt behandlet fra det offentlige.\nJeg vil ligesom Jonathan Motzfeldt også takke de mange medlemmer, der har udført arbejdet i Boligstøtteudvalget gennem alle de mange år. Jeg mener også, at de har udført deres sidste del af deres arbejde meget smukt, idet jeg vurderer, at den sidste del af arbejdet, de har udført vedrørende bygderne er udført meget fint.\nDermed er punkt 33. Forslag til landstingsforordning om støtte til boligbyggeri, færdigbehandlet i sin 1. behandling, og det vil blive 2. behandlet efter at Boligudvalget har viderebehandlet det med de faldne bemærkninger.\nOg vi går nu videre til punkt 45. Betænkning afgivet af fredningsudvalget. Det er kommet fra medlemmerne her og er et stort punkt, således at vi først tager det med i morgen, hvis medlemmerne ikke har noget imod det, vil jeg ud fra medlemmernes ønske gerne foreslå, at betænkning afgivet af Fredningsudvalget udsættes til i morgen, og dermed er mødet for i dag afsluttet.


UC Davis sagsøgt for manglende offentliggørelse af offentlige optegnelser om GMO'er og pesticider - USAs ret til at vide\nSendt den August 18, 2016 by Gary Ruskin\nTil øjeblikkelig frigivelse: Torsdag den 18. august 2016\nForbrugergruppe USAs ret til at vide indgivet en retssag sent på onsdag for at tvinge University of California, Davis til at efterkomme anmodninger om offentlige optegnelser relateret til universitetets arbejde med genetisk manipuleret mad, pesticider og dets forhold til den agrikemiske industri.\nSiden 28. januar 2015 har US Right to Know indgivet 17 offentlige opfordringer til UC Davis som tilladt i henhold til California Public Records Act, men universitetet har leveret i alt kun 751 sider som svar på alle disse anmodninger, mens lignende anmodninger på andre universiteter har hver givet tusinder af sider.\nUC Davis har ikke givet noget skøn over, hvornår det vil imødekomme de udfyldte anmodninger, som krævet af loven. Det estimerede oprindeligt produktionen af dokumenter i april 2015. Det har kun afsluttet et svar - med hensyn til sodavandindustrien - men ingen af de 16 anmodninger vedrørte den agrikemiske industri.\n”Vi gennemfører en omfattende undersøgelse af samarbejdet mellem fødevare- og landbrugskemiske industrier, deres frontgrupper og adskillige amerikanske universiteter,” sagde Gary Ruskin, meddirektør for US Right to Know. ”Indtil videre har dokumenter, der er opnået fra andre universiteter, vist hemmelige finansieringsordninger og skjult indsats for at bruge skatteyderfinansierede universitetsressourcer til at markedsføre produkter fra forskellige virksomheder. Offentligheden har ret til at vide, hvad der foregår bag kulisserne. ”\nDisse åbenbaringer er blevet dækket af New York Times, Boston Globe, det Guardian, Le Monde, STAT, Mother Jones og andre forretninger.\nFor at understrege den agrikemiske industris ubehag med hensyn til US Right to Know's anmodninger om offentlige optegnelser har et advokatfirma, der er allieret med den agrikemiske industri, Markowitz Herbold, taget det usædvanlige skridt indgive en anmodning om offentlige registre for al amerikansk ret til at vide korrespondance med UC Davis, herunder svarene på alle anmodninger om offentlige poster.\nFor lidt over halvtreds år siden, den 4. juli 1966, underskrev præsident Lyndon Baines Johnson loven om frihed til information. ”Halvtreds år senere er FOIA et afgørende redskab til at afdække korruption, forseelser, magtmisbrug og til at beskytte forbrugere og folkesundhed,” sagde Ruskin. California Public Records Act er den californiske statsversion af den føderale Freedom of Information Act.\nSagsøger for retssagen er Gary Ruskin, i hans egenskab af meddirektør for US Right to Know. En kopi af klagen er tilgængelig på: https://usrtk.org/wp-content/uploads/2016/08/UCDaviscomplaint.pdf\nNyheder Udgivelser, Vores undersøgelser, Vores retssager


Bookish Love Affair: Top Ten Tuesday #1\nTop Ten Tuesday, det giver lidt sig selv, hvad dette går ud på. Hver tirsdag vil jeg forsøge at sammensætte en liste af ti bøger, eller bogrelaterede ting, under en eller anden overskrift. Idéen kommer fra en anden bogblog, den engelske The Broke and the Bookish. Det er også derfra, at jeg har listen over emner. De kommer ikke til at komme i samme rækkefølge, som de gør på den oprindelige side, for jeg er også gået tilbage i deres arkiver og har noteret mig dem, jeg synes lød spændende. Efter at have tilføjet dem alle til en liste, lavede jeg en æske med en masser lapper papir med tal på. Hver uge vil jeg trække et tal, og så skal jeg lave den liste. Det er måske en lidt mere besværlig mede at gøre det på, men nu er det altså sådan, at jeg har lyst til at lave det. I denne uge er emnet:\nAltså, bøger hvor slutningen enten overraskede mig, kom bag på mig eller måske endda efterlod mig med følelse af "hvad i al verden skete der lige der?" Det skal nok blive godt, for selvom bøger sagtens kan overraske mig, så er det sjældent, at jeg sidder tilbage med følelsen af ikke at vide, hvad der skete. Jeg vil forsøge bedst muligt at undgå spoilers. Bøgerne er ikke sat i nogen bestemt rækkefølge.\n1. The Evolution of Mara Dyer af Michelle Hodkin. Faktisk kan jeg også sætte den første bog i denne serie, The Unbecoming of Mara Dyer, på listen. Det er jo en thriller-agtigt ungdomsroman, så plot twists af forskellige karakterer burde være noget, man var forberedt på. Men slutningen på denne bog efterlod mig med følelsen af ikke at have fået det hele med. Og så blev jeg alligevel totalt overrasket over slutningen og det, den afslørede. Jeg kan næsten slet ikke vente med at få fat i den sidste bog om Mara Dyer.\n2. Life of Pi af Yann Martel. Okay, plot twist var det måske ikke, men slutningen på denne bog efterlod mig både mundlam og en smule chokeret. Og ikke fordi den var dårligt, tværtimod. Fordi den var så god, så rigtig og fik mig til at tænke.\n3. The Taming of the Shrew af William Shakespeare. Jeg sad virkelig og stirrede på denne her bog, efter jeg havde læst den. Og jeg skar ansigter. Jeg havde, og har stadig nu, store problemer med den måde kvinder og kvinders rolle i samfundet blev præsenteret i denne bog og selvom jeg objektivt set godt kunne se, at den var godt skrevet, så efterlod den mig med rynkede øjenbryn og i et lettere dårligt humør.\n4. Det sidste brev fra din elsker af Jojo Moyes. Denne bog var en rutsjebanetur af en læseoplevelse. Og jeg elskede hvert et øjeblik af den.\n5. The Revenge of Seven af Pittacus Lore. *spoilers*. Ella! Det er alt, jeg vil sige.\n6. Delirium af Lauren Oliver. Jeg var vildt med konceptet. Den første bog var spændende og medrivende og slutningen fik mig til at gå tilbage og læse de sidste sider igen. (Og så taler vi slet, slet ikke om slutningen på den sidste bog i serien, Requiem. Yikes!)\n7. The Death Cure af James Dashner. Slutningen på The Maze Runner tog mig med storm og efterlod mig ude af stand til at formulere mine tanker om bogen. Slutningen på The Scorch Trials efterlod mig mest af alt forvirret. Men denne her bog. Hold da op. Ikke bare slutningen, men de sidste par kapitler. Endnu en rutsjebane.\n8. Allegiant af Veronica Roth. Jeg vil ikke sige noget om denne bog, da slutningen er en massiv spoiler. Men de, der har læst den, vil vide hvad jeg mener.\n9. Eleanor & Park af Rainbow Rowell. HVAD VAR DE TRE ORD?!\n10. The Perks of Being a Wallflower af Stephen Chbosky. Jeg kan bare ikke finde ud af at lave en liste uden denne bog på, hvad? Men helt ærligt, første gang jeg læste den, der havde jeg slet, slet, slet ikke set den afslutning komme.\nEr der nogen bøger, I har læst, som efterlod jer mundlam? Eller en slutning, som I slet ikke forstod eller havde set komme?\nSkrevet af Regitze Xenia kl. 10.00.00\n"People will insist on giving me books.” | Jul og ...\nEksamensboblen | Studieliv #1\nDecember 2014 | Opsamling #4\nLæse- og skrivemål for år 2015.


Forstå din lønseddel og få den rigtige løn | Gymnasieskolen\nKlik på bladet til højre og find artiklen på side 8-10 for at se en mere overskuelig version af lønsedlerne og forklaringerne.\nEr du typen, som nøjes med at konstatere, at lønnen er gået ind sidst på måneden? Så er det måske en god idé at tjekke, hvad der rent faktisk står på din lønseddel. Vi gennemgår her de to mest almindelige typer lønsedler, som gymnasielærere får.\nArtiklen har været bragt i magasinet Gymnasieskolen, hvor det er muligt at sætte tal, information og billeder lidt mere overskueligt op end her på hjemmesiden.\nØnsker du at gå direkte til denne version, findes den her på side 8-10.\n1. Pension. For ansatte på GL’s overenskomst på stx er pensionsbidraget på 16,8 procent. For ansatte på erhvervsgymnasier og ingeniører på stx er det på 17,1 procent.\n2. Løn er den centralt fastsatte skalaløn.\n3. Kvalifikationstillæg er lokalt aftalte tillæg. Tillæggene kan gives for mange forskellige kvalifikationer fra skole til skole.\n4. Funktionstillæg er et lokalt aftalt tillæg – for eksempel for at være studievejleder. Selvom du går ned i tid, skal funktionstillægget ikke reduceres.\n5. Adjunkt/lektor-tillæg. Tillægget er centralt fastsat og stiger efter to og seks år. Anciennitet for dette tillæg regnes fra den dag, du begynder at undervise på gymnasialt niveau eller højere.\n6. Pædagogikumvejledning. Tillæg til vejledere af pædagogikumstuderende. Hvis der er flere vejledere, deler de tillægget.\n7. LR/KL står for lønramme eller lønklasse. 0051 er magistre på stx. 0056 er ansatte på erhvervsgymnasier eller ingeniører på stx.\n8. TR er forkortelse for (løn)trin. På stx er der tre løntrin, og på erhvervsgymnasier er der fire løntrin.\n9. SKTR er skalaløntrin for akademikere i staten. På stx er du på skalatrin 4, 6 eller 8 (hvilket svarer til skalatrin 2, 4 eller 5 i GL’s overenskomst). På erhvervsgymnasier er du på skalatrin 4, 5, 6 eller 8. Du skifter automatisk skalatrin efter anciennitet. Din anciennitet gælder fra din første ansættelse som akademiker.\n10. Oprykningsdato er den dag, du stiger et løntrin. Hvis der står 12/99, er du på skalaens sluttrin.\n11. Aflønningsbrøk angiver graden af din ansættelse. 37/37 er for eksempel fuld tid.\nSkalaløntrinnene kan ses på gl.org under menupunktet løn og ansættelse > løn > løntabeller.\n1. Lønnen består af både centralt fastsat løn og lokalløn. Trin 5 angiver, hvilke skalaløntrin du er på efter GL’s overenskomst.\n2. Adjunkt/lektor-tillæg. Tillægget er centralt fastsat og stiger efter to og seks år. Anciennitet for dette tillæg regnes fra den dag, du begynder at undervise.\n3. Anciennitetsdato er den dag, du begyndte at arbejde som akademiker og er afgørende for, hvornår du skal rykke et løntrin op.\nGymnasieskolen marts 2017\nPå nogle lønsedler står der anciennitetsdato, mens der på andre står oprykningsdato, som er datoen for næste stigning på løntrinnene. På de lønsedler må du derfor regne baglæns.\nDu kan finde det løntrin, du skal ligge på i forhold til anciennitet, på www.gl.org under menupunktet løn og ansættelse > løn > løntabeller.\nDu er ansat 37 timer eller færre om ugen – din ansættelsesgrad fremgår af lønsedlen. Din løn og pension er afhængig af din ansættelsesgrad.\nLeder for erhvervsgymnasierne: Selvfølgelig skal lærerne have lokalløn\nLokalløn er gået i stå\nLederne: Disse lærere bør have mest i løn


Handelsbanken DK Frederiksberg - Privatrådgiver til Frederiksberg\nVil du være med til at videreudvikle en ambitiøs bank, engagere dig lokalt og tiltrække nye kunder? Så er det dig, Handelsbanken Frederiksberg søger.\nFrederiksberg er en filial med en lang historik, engagerede medarbejdere og højt ambitionsniveau. Vores markedsområde er uhyre attraktivt og dækker Frederiksberg, Valby og Vanløse, hvor der er et stort potentiale for at udbygge og tiltrække nye forretninger. Du bliver del af en filial med stor kundetilgang, hvor vi sætter en ære i at være nærværende og gøre det enkelt at være kunde.\nHandelsbanken har en enkel og decentral forretningsmodel med kunden i fokus i alt, hvad vi gør. I Handelsbanken møder vores kunder altid beslutningstagere – ikke budbringere. Det giver bedre og hurtigere beslutningsprocesser for kunden – og mere ansvar til den enkelte medarbejder. Vi arbejder ikke med individuelle salgsmål og budgetter, men indretter vores hverdag og fokuserer vores indsatser der, hvor de skaber forretningsmæssig vækst og giver størst kundetilfredshed.\nBankens kunder er nogle af Danmarks mest tilfredse, og som vores nye privatrådgiver skal du være med til at fastholde dette fremover. Vi driver filialen fra helt nye og moderne lokaler centralt på Frederiksberg. Du kommer til at arbejde i et team med 9 engagerede kollegaer, hvor omgangstonen er uformel og humøret højt. Vi fokuserer på, at filialen er et samlet team, hvor der er gode muligheder for personlig og faglig udvikling. Du vil opleve en hverdag med højt aktivitetsniveau, som er præget af frihed under ansvar og spændende udfordringer. Du får ansvar for din egen kundeportefølje der målrettes dine interesser og kompetencer. I hverdagen bliver det dit ansvar at sikre kunderne en kompetent kundeoplevelse og arbejde med at skabe og udvikle stærke, langvarige kunderelationer.\nVi søger en ny kollega, der trives med selvstændigt ansvar, og som er en teamplayer. Det er en forudsætning, at du har en finansiel baggrund, og er fagligt velfunderet. Du har nogle års erfaring som privatrådgiver, og er nu klar til det næste skridt i din karriere.\nDer ud over forestiller vi os, at du har følgende profil:\n• Er positiv, udadvendt og tillidsvækkende\n• God til at skabe relationer\n• Sætter kundens behov og ønsker i fokus\n• Lyst til at arbejde med nye forretningsmuligheder hos kunderne\n• Har et godt humør og gåpåmod\nØnsker du at tage et spændende skridt i din karriere, og har du lyst til at bidrage til Handelsbankens udvikling på Frederiksberg, ser vi frem til at modtage din ansøgning hurtigst muligt. Vi lukker for ansøgninger når den rette kandidat er fundet.\nVil du vide mere om jobbet, kan du kontakte direktør Jan Rasmussen på telefon 4456 5665/2779 4180.


Nordboen: Mine Cyber-Space Veninder\nIndsendt af Kirsten kl. 21.57\nKarina 2. august 2010 kl. 00.39\nSikke et fint indlæg. Ja du har ret i at de bekendtskaber man får via nettet har værdi og betydning. Nogle gange kan jeg tænke på andre bloggere, -hvad de har skrevet, oplevet og mener om dette og hint.\nDet er en underfundig fornemmelse at gå rundt og tænke på et menneske man aldrig har mødt.\nDet er jo også skønt at man kan lære mennesker at kende via dette medie, som man ellers ikke ville lære at kende - af forskellige årsager....\nMen hvor kunne det være skægt at mødes engang. ---på Katrines hold.\nUnknown 2. august 2010 kl. 10.37\nLige sådan er det nemlig. Man får nogle venskaber, som giver meget. Og på trods af at man altid har mødtes. Men måske gør på et tidspunkt?\nJeg har også tænkt en del over "fænomenet" og tænkt lidt på cyber-venner som fordums pennevenner og -veninder. Nogle personer, som man fandt på en ferie, fandt gennem formidling af sådanne og som man skrev med i årevis, oftest uden at mødes. Men man kendte personen godt. Ofte bedre end de veninder, som man sås med i skolen hver dag, netop fordi man måske - som du også skriver - delte de inderste ting med og samtidig havde en god dialog, fordi der var tid til at tænke over det skrevne.\nAnonym 4. august 2010 kl. 22.54\nJa, jeg har sådan en ægte penneveninde helt tilbage fra barndommen. Vi mødtes kort igen som voksne, og begyndte at skrive sammen igen. Først breve, så mails, så på Facebook. Og så mødtes vi. Og det vil vildt flippet - for vi kender hinanden mere end vi kender de fleste andre. Selvom vi jo ikke ægte kender hinanden. Same same med cyberveninder..\nAnonym 15. august 2010 kl. 16.28\nHvor dejligt, at du har fået dig en blog. Jeg er fuldstændig enig i dine veninde betragtninger, og faktisk har jeg mødt nogle blogveninder henne i virkeligheden. Og altså fået nogle venskaber, som også holder ude i frisk luft.\nJeg bloggede tidligere for en lukket skare. Sådan mest for at venner og familie kunne følge med. Da jeg var syg f.eks. Det var også meget privat. Jeg har altid skrevet kilometerlange rejsebreve, når jeg har rejst. Og blogget. Men nu hænger delene sammen i min blog, og det er fedt, at en lille skare følger dagligt med og deler forskelligt med mig. Det er også fedt, når nye tumler forbi og henter inspiration eller bare finder en eller anden overensstemmelse. På min sidste rejse, som ikke er slut endnu, har det været helt fantastisk at skrive næsten daglige afsnit og sende hjem til min blogmester søn. Og ufatteligt dejligt at mærke, at I var med. (Han sendte nogen gang kommentarer videre til mig) Og det har været fantastisk skønt at læse dem allesammen, efter landingen i Kathmandu.\nSå blogveninder er et gode, jeg nødigt vil undvære nu.


Holger, Henriette og Haven: Josefine og jeg\nJosefine og jeg\nJa altså jeg har jo fået et meget fornuftigt råd, og jeg er enig med " Kloge Åge " og jer andre, MEN jeg tog alligevel afsted. Godt pakket ind, og med strikketøjet i tasken, for jeg vidste at Josefine havde glædet sig helt utroligt til at vi skulle være lidt sammen bare os to alene.\nKl 11 hentede jeg hende på afd og lige præcis der kom der den vildeste snebyge, ikke lige noget vi havde med i planerne, så hendes ønske om en tur på strøget og et besøg på konditori, er blevet udskudt til en anden dag. Der er dog grænser for moderens elastik.\nI stedet tog jeg hende med på en tur til Nørkleriet. Jeg mangler noget, siger ikke hvad.. og der fik hun sig en ide om hvilken verden hun er på vej ind i. Hendes øjne var store som tekopper, da hun fik øje på alle de ting og sager, garn og muligheder for at fremstille egne kreationer. He he.\nJeg tror hun er tæt på at være hooked, og jeg er så tilfreds. At hun kan strikke, og lade de dumme tanker hvile er begyndt at gå op for hende, dette at man er optaget af noget helt jordnært som et håndarbejde, er slet ikke dumt, og hun kan se fidusen ved det.\nEfter shopperiet tog vi videre til en café der ligger dejligt placeret lige i nærmiljøet, og der tilbragte vi så et par timer, med at hygge med lækker frokost OG strikketøj. En detalje tjeneren kommenterede på, han var noget benovet over vores hyggestund og mente ikke det var set før i etablissementet. ;) I øvrigt kan jeg fortælle at der ikke var det mindste smartness over ham, hvilket jeg hader, han var sød og nede på jorden og mente bestemt at det bidrog til stemningen derinde. Dejligt\nLæg mærke til den trøje hun har på.. hun har fået den af mormor, og det er en vildt sød model, jeg godt gad strikke til mig selv. Med snoninger på bærestykket\nOg jeg... ja jeg er rystet over hvor gammel jeg syntes jeg ser ud. Med dobbelthage og briller. Oh my god.. og så ligner jeg min mor. Ikke at det er galt, men det er utroligt som det bliver tydeligere med alderen.\nVi fik os en sandwich og en kage. Heldigvis delte vi maden i to for den var enorm OG noget kostbar, men ok.. jeg kommer kun sådanne steder to gange om året eller noget, så skidt med det.\nClubsandwich med karrydressing og delikat frisk salat. Den smagte super godt og var tilpas krydret med et eller andet og så var den sprød, hvilket jeg elsker.\nKagen og isen var også lækker. Uhmm\nVi morede os kosteligt over Josefines pegefinger der ikke rigtigt er kontrol over endnu. Det er også svært det der med at holde styr på tråd, masker, pinde og strikkefasthed, men hun kæmper bravt og er mere stædig end jeg. Og så skal det søreme være perfekt, noget jeg prøver at lære hende at det ikke lige bliver i første hug. ;)\nHun er så glad og fortæller om hvordan det går på afd. Der er mange gode tiltag igang, bla to ugentlig ud-af-huset ture, for at hun og de andre kan øve sig i at være i fora med mange mennesker. Der er visitter til cafeer og biografture, de kører i bus ( hvilket er en overvindelse for mange af dem), og der bliver set på udstillinger. I morgen skal de faktisk på La Glace og jeg er ret imponeret over at der er sådanne arrangementer på budgettet. Jeg syntes det er fantastisk.\nEfter vores strikkecafétur, tog hun med mig til Anika, der skulle ordne mine negle i dag. Der fik vi aftalt at hun næste gang skal med og selv forkæles lidt med lidt manicure og hudpleje. Hun vil ha godt af at mærke, at der bliver puslet om hende, og også af at få følelsen af at være velplejet. Hun har så fine hænder, men neglene er bidt helt i laser og derfor ved jeg det vil give et boost til selvværet at hun får gjort lidt ved det. Næste skridt bliver håret. Det er flot og tykt, men flosset i kanten. Vi har selv klippet hende lidt, men det ville være fint med en prof der ku give det lidt facon.\nNu sidder hun her i sofaen og hygger med en tøsefilm. Hun spiser med, og så kører jeg hende tilbage i aften. Jeg har haft den skønneste dag med min datter og så helt anderledes end vi ellers er vant til. Vi har været tæt, har hygget og talt om alt muligt, og så har vi nørklet sammen. Det har jeg drømt om i årevis, og nu ser det ud til at der ligger en ting vi kan være fælles om, i det.\nJeg er så glad det er jeg altså\nIndsendt af henriette hald kl. 16:39\nEtiketter: glæde, hverdagsluksus, hygge, Josefine, tirsdag\nMargith 02 marts, 2010 18:01\nHvor jeg under dig og Josefine jeres dag sammen.\nTina Liel 02 marts, 2010 18:09\nHejsa Henriette! Jeg er ny læser på din dejlige dejlige blog. Hvor blev jeg bare varm om hjertet da jeg læste om din skønne dag med din ligeså skønne datter. Kan godt forstå at du er glad for at hun har fået smag for strikning når du selv ved hvor godt det kan gøre en. Jeg pusler med grafik på computeren. Det at have en hobby kan virkelig give en lidt fred i sjælen. KNUS♥\nInge 02 marts, 2010 18:25\nSkøn læsning Henriette. Fedt at I to har hygget jer så dejligt. Den slags dage er guld værd på positiv kontoen :-)\nmette b 02 marts, 2010 18:35\nSikke dejlige billeder af den smukker datter og den smukke mor. Jeg kan jo heldigvis ikke se, om du ser ældre ud, men jeg synes jeg kan se glæde på billederne af jer.\nOg det er en gave at dele sin kreativitet med sine døtre. Dejligt, at I er kommet der til.\nDet er også godt som "det fælles tredje", hvor man laver ét og så lader tanker og snakken flyde mellem det alvorlige og det, der ikke er.\nOg så er jeg altså glad for at du ikke lyttede til ham Åge der...\nJeg har forresten også sendt en mail.\nLinda 02 marts, 2010 21:44\nHvor lyder det hyggeligt! La Glace, det er sguda en prøvelse der vil noget. Ikke pga sukkerindholdet, men antallet af mennesker og stressniveauet - jeg har været der een gang med Fie og jeg kommer der aldrig - niks-nada- never igen. jeg vil til enhver tid vælge TeaTime i Elmegade pga stemningen, duften, teen er også god, og scones med lemon curd slår La glace sukkerchokket. Det er bestemt ikke billigere, men bare hyggeligere. Og ingen sure turister ;o)\nDu må have fat i Strik Naturligvis, og kigge lidt på cumulus...\nRikke Bruun Berthelsen 02 marts, 2010 22:17\nJeg tror det er dejlgit at være Josefine, med sådan en sød Mor og fordi hun nok godt selv kan se, hvor dejligt hun har det hvor hun er lige nu. Det kan sku da være hendes lifesaver..med det mener jeg psykisk altså. Men det er nu også dejligt at i to kan finde et fælles 3. som man arbejder med i pædagogikken og det er faktisk ikke at undervurdere. man taler aller bedst når man bare lader tanker og mund løbe ; ) kram og tillykke med jer to..\nAnette 02 marts, 2010 22:19\nOg din glæde lyser ud af indlægget. Hvor er det SKØNT!!! KNUS\nHelle : 02 marts, 2010 23:04\nSkønt at læse sådan et indlæg fra dig, jeg kan lige se jer sidde der med jeres strikketøj og hygge igennem ;-)\nFríða 02 marts, 2010 23:55\nej, sikke en dejlig dag I har haft. har selv en datter der lider af depression og social-fobi, måske jeg skulle til at få hende igang med strikkepindene.\nmarianne Sa 03 marts, 2010 00:34\nTak fordi du lod os "komme med" på jeres dejlige pigetur.\nLaura 03 marts, 2010 10:20\nHvor er det godt du og Josefine kom afsted. Vigtigt at overholde alle aftaler med sine børn (hvis det kan lade sig gøre) og især i den sårbare situation Josefine lige nu er i.\nHåber at du også er kommet til kræfter igen :-))\nAnonym 03 marts, 2010 12:29\nSkøn og inspirerende læsning!\nJeannette Mariae 03 marts, 2010 12:38\nDet kan jeg altså godt forstå, Henriette. Vores børn betyder jo alt ;-)\nHenriette 03 marts, 2010 12:46\nTak allesammen, fordi I sammen med mig nyder Josefine der er ved at spire, ganske som dem vi venter på komme op af jorden :)\nFrida: jeg syntes bestemt du skulle prøve at få hende til at sidde lidt med noget strik, eller evt broderi, der virker på samme måde. Og så håber jeg at hun måske også kan få hjælp til at blive fobien og depressionen kvit. ;)\nHej Tina: Stort velkommen her og mange tak for de søde ord du har skrevet. Jeg bliver så glad :)\nLinda: ja den må jeg vist hellere se at få fat i, har allerede hørt så meget om den :)\nMange knus og rigtig god dag til jer alle


Søg efter hotel nær Oskar-Helene-Heim Banegård\nVis 5 mest populære Hotel i Berlin - Populært lige nu Bedst sælgende Derag Livinghotel Grosser Kurfurst Neue Rossstr. 11-12 Business dobbeltværelseværelse reserveret for 26 minutter, 33 sekunder\nDerag Livinghotel Berlin-Mitte (ex Henriette) Neue Rosstrasse 13 Businessværelse med enkeltseng reserveret for 38 minutter, 43 sekunder\nCalma Berlin Mitte Hotel Linienstraße 139-140 Standard-værelse reserveret for 1 time, 1 minut, 33 sekunder\nArktur City Hotel Otto-Suhr-Allee 74 Dobbeltværelse reserveret for 1 time, 5 minutter, 41 sekunder\nTitanic Gendarmenmarkt Berlin Hotel Franzoesische Street 30 Classic-værelse reserveret for 1 time, 22 minutter, 29 sekunder\nBerlin er kendt for sine spændende steder, såsom Oskar-Helene-Heim Banegård. Agoda.com tilbyder som de eneste de bedste priser på hotelophold nær populære Tog-, metro- og busstationer. Oskar-Helene-Heim Banegård ligger tæt på et udvalg af forskellige hoteller. Man kan bl.a. vælge Inn Hotel Berlin og Seminaris CampusHotel Lifestyle + Design Berlin. Det er nemt og hutigt at benytte Agoda.com's sikre online reservation til at reservere hotelophold tæt på Oskar-Helene-Heim Banegård. Med praktiske søgeredskaber samt omfattende information er det let at søge efter hotelophold i Berlin. Med hoteller i over 37.000 byer i hele verden vælger flere og flere rejsende at søge efter deres foretrukne hotel tæt ved seværdigheder som f.eks. Oskar-Helene-Heim Banegård gennem Agoda.com.\nHoteller nær Oskar-Helene-Heim Banegård Nærmeste hotel\nSeminaris CampusHotel Lifestyle + Design Berlin, der blev renoveret i , garanterer sine gæster et behageligt ophold, uanset om de besøger Berlin på ferie eller på forretningsrejse. Hotellet ligger fra byens centrum og tilbyder adgang til nogle af byens vigtige steder. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Seminaris CampusHotel Lifestyle + Design Berlin tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Gæsterne på dette hotel har glæde af døgnåben reception, handicapfaciliteter, hurtig ud- og indtjekning, bagageopbevaring, trådløst internet i fællesområder på stedet. 186 værelser fordelt på etager tilbyder et imødekommende og behageligt hjem væk hjemmefra. På nogle værelser kan man finde moderne bekvemmeligheder, som separat stue, fladskærms-TV, røgalarm, aircondition, opvækningsservice. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som fitnesscenter, sauna, golfbane (inden for 3 km), der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Seminaris CampusHotel Lifestyle + Design Berlin er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Berlin.\nHotel Morgenland ligger i det smukke område Steglitz-Zehlendorf og har en fremragende beliggenhed i centrum af Berlin, hvor der er god adgang til shopping, sightseeing. Hotellet ligger fra byens centrum og tilbyder adgang til nogle af byens vigtige steder. Med byens største attraktioner, som Koenigliche Gartenakademie, Berlin-Dahlem Botaniske Have, Lilienthal Denkmal, inden for kort afstand, vil gæster elske dette hotels beliggenhed. Hotel Morgenland tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Berlin. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, handicapfaciliteter, bagageopbevaring, parkering, familieværelse. Atmosfæren på Hotel Morgenland afspejles på hvert eneste værelse. internetadgang - trådløst, trådløst internet (medfølger), ikke-rygerværelser, opvarmning, skrivebord er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellets rekreative faciliteter, som massage, have, er indrettede med ro og afslapning i mente. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Hotel Morgenland et fremragende valg, når du er i Berlin.\nPopulære hoteller nær Oskar-Helene-Heim Banegård


Liu·jo - Dameur - Tlj898 - Rund 36 Mm - Stål - Sølv → Køb billigt her - Gucca.dk\nLiu·Jo - Dameur - Tlj898 - Rund 36 Mm - Stål - Sølv\nVed Internethandel er det utrolig vigtigt, at sikkerheden er up-to-date, og det er derfor et område, vi vægter højt. Vores løsning for online betaling er godkendt af NETS, hvilket er den overvejende garanti for betalingssikkerheden. Derfor er det at købe og betale hos Gucca 100% sikkert.\nUagtet hvad du har købt hos os, yder vi altid 30 dages returret. Kort sagt vil det sige, at fortryder du købet, så returnerer du blot din vare, og vi refunderer dine penge. Du er naturligvis altid velkommen til at tage kontakt til os, såfremt du måtte have spørgsmål, før du returnerer et produkt.\nVi er klar over, at du er utålmodighed efter at få dit produkt, og vi skruer derfor op for leveringstempoet, så varen kommer hurtigt og sikkert frem til dig. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste der kan udskyde leveringstiden, er, hvis varen mod forventning ikke er på lager. Den nøjagtige lagerstatus er tydelig ud for hvert enkelt produkt. I tvivl om lagerstatus og/eller leveringstid? Så tøv ikke med at tage fat i os.\nHos Gucca.dk er der flere forskellige betalingsmuligheder at vælge iblandt. Der er naturligvis frit valg blandt betalingsformer - du vælger den, der passer lige til dig. Uanset hvilken betalingsmetode, du vælger - så kan du føle dig sikker og tryg. Se vores betalingsmuligheder ved at klikke på linket. Husk at vi først hæver pengene fra din konto, den samme dag vi afsender dit produkt - hvis du gør brug af betalingskort.\nStøder du på problemer, eller har du spørgsmål i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, er du altid velkommen til at tage kontakt til os. Du kan ringe eller sende e-mail til os mellem klokken 10-15 på hverdage, og vi er klar til at assistere dig - med godt humør og et smil.\nKøber du hos os, har du mulighed for at følge ordren hele vejen, fra den forlader vores adresse, og til du har den i hænderne. Når du gennemfører dit køb, kan du bagefter få adgang til din personlige ordreside. Her kan du se, hvornår dit produkt sendes afsted. Du får besked via mail, når din pakke forlader vores lager og er på vej til dig.\nDin anmeldelse af Liu·Jo - Dameur - Tlj898 - Rund 36 Mm - Stål - Sølv\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_no product_group_armbåndsure path__forside path__andreafdelinger path__armbåndsure path__dameure path__armbåndsure path__dameure path__liu·jo path__liujodameure path__liu·jodameurtlj898rund36mmstålsølv


Haus Inntalblick i Kauns til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 24 ejendomme i Kauns.\nFalpaus 100, Falpaus, Kauns, Østrig, 6527 - Se på kort\nMere om Haus Inntalblick\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Haus Inntalblick et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Kauns. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHaus Inntalblick tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotels bedste faciliteter omfatter gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, familieværelse, grillfaciliteter.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som skisport, legeplads, bordtennis, have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Haus Inntalblick.\nAlle slags rejsende (18) Par (1) Rejsende alene (1) Familie med små børn (7) Familie med store børn (7) Gruppe (2)


Jobs hos Fragtkompagniet | DEKRA Jobportal\nFragtkompagniet har siden 2002 leveret guder til Storkøbenhavn og har igennem den tid altid forstået ved imødekomme kundernes behov for rettidig transport.\nVi kontrollerer alle vores fragtbreve dagligt og informerer vores kunder hvis der er ændringer eller mangler på leverancerne, inden vi kører ud med godset. Derfor er fejlprocenten under ½ pct. Efter skanningen af de forskellige fragtbreve, sendes oplysninger automatisk videre til Danske Fragtmænd, og opdaterede fragtbrev udskrives.\nVed fejl undersøger vi fejl og igangsætter en procedure for at undgå lignende tilfælde i fremtiden, og optimerer derved vores effektivitet og kvalitet løbende, til fordel for alle involverede parter.\nEmail mig jobs fra Fragtkompagniet


Find Hemnes Seng i Sengemøbler og udstyr - Jylland - Køb brugt på DBA\nEnkeltseng, Hemnes Ikea, b: 90 l: 200, Rigtig fin og velholdt seng sælges inkl. madras og topmadras. Fra ikke-ryger og røgfrit hjem. Se hele annoncen\nDobbeltseng, IKEA HEMNES, b: 120 l: 200 h: 80, Hej Jeg sælger denne fine dobbelt/sofa seng, da jeg har fundet en ny. Sengen fejler intet, den er næsten som ny (der er en enkel træbræde, der er knækket under sengen, men det lægger man slet ikke mærke til og sengen fungerer stadig helt perfekt). Sengen er perfekt, hvis du mangler plads eller bare gerne vil ha en større seng. Der er 3 skuffer nederst i sengen, som er med god plads indeni sig, de fejler heller ikke noget. Nogle steder... Se hele annoncen\nEnkeltseng, Hemnes Ikea , b: 90 l: 200, Er som ny seng. Lameller medfølger. Obs. Uden madres. Står i Rønde (8410) Se hele annoncen


Gæsteblogger // Strik for begyndere\nGlædelig weekend allesammen.\nNu er vi trådt ind i den mørke tid, hvor vi trækker indenfor og luner os under tæpper i stearinlysets skær.\nDet er netop i den her tid, det kribler i mine fingre for at få gang i garnet, og indtil nu har jeg mest haft tålmodighed til at hækle, men nu har piben altså fået en anden lyd. Jeg vil lære at strikke.\nJeg blev kontaktet af dygtige Maria, som har Instagramprofilen Skaberglæde, og hun ville gerne dele sine erfaringer med eBay-køb til at få gang i strikkepindende.\nJeg har vendt blikket mod Youtube for at få basic knowledge.\nDem jeg kigger med hos er blandt andet Yarn Over, men søg lidt rundt derinde for at få hjælp.\n… Og så kan jeg selvfølgelig ikke dy mig for selv at liste et lille tip ind, og det er den her lille fikse tranesaks, som de fleste nok har set før.\nHvis i har yderligere spørgsmål til enten links eller andet strikkerelateret, så har hun givet lov til, at i må rette henvendelse til hende. Jeg er nemlig ikke kyndig ud i strikkerier… Endnu 😉\nNu vil jeg overlade tastaturet til hende 🙂\nMin bedstemor har altid strikket trøjer, strømper osv. til alle fjorten børnebørn, hendes fire børn og dertilhørende ægtefæller.\nDa jeg for halvandet år siden gik ned med stress, spurgte jeg hende så, om hun ikke ville lære mig det.\nJeg var fascineret af, at man kunne konstruere trøjer, babydragter og så videre, bare ved hjælp af garn og pinde!\nJeg fandt samtidig ud af, at det var enormt godt for min stress med en laaangsom hobby (som sidenhen går noget hurtigere – men det er stadig slow fashion). Jeg var nemlig tvunget til at fordybe mig, endda i mange timer.\nOg jeg blev grebet.\nSærligt da jeg opdagede strikke-miljøet på Instagram, tog det hele fart.\nJeg fandt søde mennesker der deler min interesse, inspirerer og giver motivation (som dengang jeg opdagede en fejl tre omgange nede, så var der nogen, der heppede). Realiteten er, at jeg faktisk ikke kan huske, hvornår jeg har haft en dag uden at jeg har haft strikkepindende i hænderne.\nDa jeg for alvor blev ramt af ’strikkebacillen’, så fandt jeg ud af hvor meget grej, som kan være vældig praktisk at have.\nGarn og pinde giver lidt sig selv, men der er altså noget udstyr, som jeg mener, er must-haves, og dem vil jeg komme omkring i det her indlæg. Det gør det lettere, sjovere og lidt mere Instagram-venligt at strikke.\nHvis du er ny i strikkegamet, så vil jeg faktisk anbefale at klikke en lille begynderpakke hjem. Den jeg har fundet her er billig og indeholder det meste, man skal bruge for at komme godt i gang\nFind det på eBay HER\nMaskeholdere: til at sætte ærmemasker af på, mens man strikker kroppen på en trøje fx)\nEn stoppenål: til at hæfte ender med\nMaskemarkører: se evt også næste afsnit\nEndestoppere: bruges til at sætte på strikkepinden, når strikketøjet ligger i tasken, så maskerne ikke ryger af.\nSnoningspinde, hvis man skulle få lyst til at prøve kræfter med det!\nMaskemarkører bruges til at holde styr på inddelingen i dét du strikker.\nDet kan f.eks. være for at markere, hvor du skal tage ud til ærmer eller hvor din omgang begynder.\nJeg har været glad for de her maskemarkører, som fungerer upåklageligt og samtidig er ret pæne.\nJeg har endnu ikke fundet de perfekte strikkepinde på eBay. Der er mange billige varianter, men ofte er kvaliteten derefter. Jeg anbefaler at finde en par gode strikkepinde (evt i genbrug) til at komme i gang med – simpelthen fordi det er det allervigtigste redskab ikke at gå på kompromis med. Mange stopper, fordi strikkepinden er træls og de derfor får ondt i hænder og skuldre, når de begynder at strikke.\nEn ting, jeg virkelig har været glad for er mine gode men vildt billige stoppenåle fra eBay!\nDe kommer i en fin lille plastikbeholder, så de ikke bliver væk og så er der flere størrelser, så det passer til lige præcis det garn, man skal hæfte.\nEnhver strikker ved, at endehæftningen kan være lidt af en dræber, men med det rette udstyr går det altså lidt nemmere.\nDen største besparelse i mit strikkeliv var da jeg opdagede, hvor billigt det er at købe knapper på eBay.\nNår man strikker babytøj, bruger man mange knapper. I garn- og hobbyforretninger koster knapper ofte 10-15 PER STYK!\nHer linker jeg til nogle af mine yndlingsknapper, som både er fine og langt billigere.\nUdvalget af knapper er kæmpestort, så prøv at søge efter ’buttons’ for at lede efter lige præcis dem du mangler.\nHermed en kæmpe anbefaling til at købe strikkegear på eBay. Det har ihvertfald frigivet lidt flere penge for mig til at købe dét, som virkelig gør det sjovt – nemlig noget lækkert garn.\nHvis du har flere spørgsmål, så skriv gerne til mig 🙂\nKategorier: Kreative syslerier, TIPPET TESTER\n13. november 2018 at 22:04\nIh jeg har lige bestilt knapperne hjem. Dejligt når det er så billigt!\nKunne du mon komme med nogle idéer til billigere syting, som sakse, tråd eller lignende? 🙂\n13. november 2018 at 22:10\nDejligt! Det kommer på listen 👍🏼


Mourvédre | Køb vin baseret på Mourvédre-druen her | Bilka.dk\nMourvèdre druen giver mørke, stramt strukturerede, meget tannin- og syrerige vine, der kan virke rå og uciviliserede som unge. Indtrykket forstærkes af de karakteristiske aromaer, der er vilde og animalske.\nEn typisk middelhavsdrue fra Spanien\nMourvèdre er en typisk middelhavsdrue, der oprindeligt stammer fra det nordlige Spanien. Herfra har den spredt sig nordpå til blandt andet Barcelona, og siden har den også vundet indpas i eksempelvis Sydfrankrig, hvor den dyrkes i stor stil i især Provence-området.\nDruen går under mange forskellige navne, afhængig af hvor den dyrkes:\nCalifornien og Australien: Mataro\nDruen er vanskelig at dyrke, da den kræver masser af sol og varme, og samtidig tåler den ikke tørke. Den er meget følsom over for vind, der kan blæse bladene af vinstokkene og dermed reducere fotosyntesen. Derfor trives Mourvèdre også bedst i varme klimaer som eksempelvis det sydlige Rhône i Frankrig.\nPrøv en mørk og krydret vin\nGenerelt anvendes Mourvèdre oftest til blandingsvin og til fremstilling af rosévine. Eksempelvis bruges den som blandingsdrue til Châteauneuf du Pape vin, hvor Syrah og Grenache udgør størstedelen af druesammensætningen. Her kan Mourvèdre bidrage med både farve, tannin og syre og dermed holdbarhed.\nMourvèdre har meget karakteristiske aromaer. Duften rummer både noter af brombær, violer og et strejf af læder. Smagen beskrives ofte som vild og animalsk, men samtidig er den også vidunderligt parfumeret af mørke bær og blomster. En ung flaske Mourvèdre kan godt være lidt grov i kanterne, og det anbefales derfor at vælge en vin med alder. Efter nogle års lagring bliver aromaerne nemlig mere komplekse med krydrede toner af tobaksblade, træbark, jord, svampe og fyrnåle. Af den grund har Mourvèdre vin også særdeles godt af at blive dekanteret.\nHerover finder du et stort udvalg af Mourvèdre vin, som du kan gå på opdagelse i og finde lige præcis din yndlingsvin. I vores sortiment har vi en lang række gode, fyldige rødvine, der går fantastisk med tunge vinterretter, ligesom vi også fører skønne rosévine, du kan nyde med dine gæster en varm sommerdag på terrassen. Udforsk vores store udvalg og find den du kan lide på Bilka.dk - dit hypermarked.