Børnebøger: Alice i Hyggeland\nNæste bog i rækken af 1967-perler er Benny Andersens oplæsningsklassiker - nemlig første bind i serien om den let hysteriske og pølseformede konkrete metafor Snøvsen.\nBenny Andersen: Snøvsen og Eigil og katten i sækken.\nBenny Andersen: (1929) er en af Danmarks mest læste og elskede forfattere. Og man skal vist have et hjerte af stål og is, hvis ikke man synes, at han er sympatisk.\nHans bløde jazzede elegance og hans afvæbnende venlige selvironi og hans talent for at se hverdagens hyggelige småparadokser og sproglege har gjort ham umådelig folkelig og populær. At en del af den danske folkesjæl, som tog ham til sig lige inden kaffen blev klar så har flyttet sig fra Andersens syn på verden omkring os – ja, det er både ironisk og frem for alt sørgeligt.\nAndersen har siden 1960 skrevet venligt-modernistiske digte for voksne og været værtshuspianist. I 1963 udkom en samling af mundtlige og indsamlede børnerim og tælleremser ”Nikke Nikke Nambo” og året efter kom den internationale pendent ”Lille Peter Dille”.\nBørnegennembruddet kom i 1967 med første bog om Snøvsen.\nDet var lidt med bange anelser jeg læste den her i 50-året for den nyere danske børnelitteraturs fødsel.\nTorben Weinreich har sagt i sin festtale i magasinet Klods Hans, at "Snøvsen" var en af de bøger, der ikke holdt i dag.Og inden jeg læste den igen, var jeg tilbøjelig til at give ham ret.\nJeg har ikke selv et nostalgisk forhold til Snøvsen (Andersen derimod). Jeg mindes ikke, at den blev læst op for mig i min sydsjællandske barndom; og jeg er ikke 100 % sikker på at jeg har læst den op for Alma og Pelle – og jeg ejer den faktisk ikke. Så jeg måtte låne den på biblioteket. Da Alma så den, udbrød hun spontant: ”Åh, Snøvsen, den er så sød og hyggelig”. Så for hende har den måske sat sig nostalgiske spor. Hyggelig var også en af mine forventninger, da jeg genlæste den. Men jeg var alvorligt bange for, at tiden havde været ond ved tonen og tempoet.\nSelve bogens præmis med at gøre sproglige billeder helt konkrete og levende er jo en god ide. Det er også en disciplin som Andersen og den relaterede Halfdan Rasmussen mestrer. Men hvad hvis sprogbillederne er bedagede. Jeg mener: hvem under 60 siger at man går fra snøvsen i dag? Mit sind er på mange områder voldsomt ældre end 43 – men jeg siger det altså ikke.Og hvad er en snøvs i grunden? Få svaret nederst på siden.\nFrygten, der både bliver af- og be-kræftet\nIsær de første par kapitler bekræftede min frygt. Eigil undres over sine forældres sprog – skattevæsen, ti vilde heste osv. Det er meget hyggeligt, men også vildt gammelt (og lidt klappen på hovedet-overbærende).\nMen da Snøvsen dukker op, bliver han faktisk en helt rigtig figur befriet for sin sproglige tid og er ikke længere en konkret metafor. Han er bare en børnebogsfigur, der er selvovervurderende, bange og skinger. Og den figur er en klassisk figur man finder i børnelitteraturen til alle tider.\nEt andet element der beroligede mig, var, at den faktisk fungerer fint som oplæsningsbog. Den er mundtlig og rar at læse. Det er en ren hjemme-ude-hjem-historie med en masse krummelurer i historielinjen. Der er et væld af digressioner, forklaringer og baggrundshistorier, der næsten har lignelsespræg – fx om de to brødre hvis venskab ødelægges af en arv. Eller som fungerer som hyggelig vits, fx Bøhmanden, der ved hjælp af et ekko forsøger at blive en genstridig hikke kvit.\nOg jeg må indrømme, at jeg grinede over historien med bageren og hans kone, der kom op og skændes om halve og hele kringler. Og hvor Andersen går til den sproglige logik på helt lewiscarrollsk-facon.\n”Det er min den halve,” råbte bagerkonen og holdt fast i sin halvdel.\n”Det er min den hele,” hylede bageren, og så hev de i hver sin del af kringlen som til sidst gik midt over, så bageren faldt baglæns ned i et dejtrug, hvor han næsten helt forsvandt. Det eneste man kunne se af ham var den halve kringle der stak op.\nBagerkonen gik hen til truget og tog den halve kringle fra ham.\n”Her har I en halv kringle,” sagde hun til Eigil og katten og rakte Eigil den ene halvdel. ”Og her har I en anden halv kringle,” tilføjede hun og rakte Eigil den halvdel hun selv havde holdt fast i.\n”De halve kringler er mine, og de hele er min mands.”\nI det hele taget havde jeg "Alice i Eventyrland" i hovedet, da jeg læste den. Undersøgelsen af sprogets logik og konkretisering af ord er tydelig - og vel også en voksenmodernistisk tilgang. Samtidig er bogen fyldt med fortællemæssige omveje, overskud ,fortællinger og sange; og det kan også findes i det engelske mesterværk. Men Snøvsen er langt fra så radikal og vild og creepy som Alice; den henvender sig for det første også til et yngre publikum og er temmelig dansk, andersensk og hyggelig.\nHyggelig, sød og mest for nostalgikere\nJeg er på den ene side enig i ældstedatterens labels "hyggelig og sød". Men jeg er også enig med Weinreich og min egen frygt: tiden har gnavet heftigt i fundamentet for Snøvsen. Og så er jeg generelt bare ikke så forelsket i den arketypiske børnebogsfigur, som Snøvsen er.\nSnøvsen er en elskelig - men også let hysterisk, hyklerisk og selvforelsket figur. Og det greb synes jeg som regel bliver for forceret.\n(Derudover har jeg altid syntes at den pølsen på en fod var lidt klammo)\nSnøvsen er blevet lavet som film - to gange og der er fire bind i serien, hvor den sidste udkom i 1984. Og den bliver stadig genudgivet og læst. Jeg har en fornemmelse af at nostalgien og hyggen tæller meget, når den bliver valgt til puttelæsning. Og det er jo også en fin årsag – så skidt med, at den er lidt vel støvet.\nJeg nød selvfølgelig at læse den. Benny Andersen er elegant og rar. Og der er glimt af skægge og fede ting. Men det er langt fra den 1967-klassiker, der står stærkest.\nSom lovet: servicemeddelse: En snøvs er den løse øverste del af en sæk, der er sammensnørret. Det er også gammel slang for næsen.\nSå at gå fra snøvsen vil enten sige - hvis man går næsevejen - at man taber sit ansigt; eller hvis man går sæk-vejen at der er noget, der egentlig var lukket ned der bryder op. To sider af samme sag.\nIndsendt af Jakob kl. 23.56\nEtiketter: 1967, Benny Andersen, Humor, Hygge, Klassiker, Oplæsningsbøger, Sprog, Voksenforfattere


Wien – Fantastiske slotte og fantastiske kager\nHome City Wien – Fantastiske slotte og fantastiske kager\nGodt at vide i Wien\nHvornår er helligdage i Østrig ? Se liste med de nationale helligdage i Østrig hvor du må regne med at butikker er lukket Helligdage andre år Her...\nHotel tilbud i Wien\nTuristinformation i Wien\nShoppingcenter og marked i Wien\nGode restauranter i Wien\nBliver du sulten ? Find gode og billige restauranter i Wien.\nNår du er på ferie vil du sikkert have behov for at spise på et tidspunkt. For mange er spørgsmålet altid – hvor er det bedst at spise ?. Du kan se en liste med restauranter, priser, gode og dårlige restaurant anmeldelser samt rating på de fleste restauranter i Wien.\nFerie med børn i Wien\nHvis du skal på familie ferie med børn til Wien kan du her se nogle link med ideer til ferien.\nWebsite – Holidays with children in Vienna\nBedste rejsetidspunkt Wien\nHvornår er det bedste rejsetidspunkt til en ferie i Wien ?\nGenerelt har Østrig varme somre med temperaturer 20°C – 25°C og kølige vintre med temperaturer 0°C – 3°C.\nDet bedste tidspunkt at besøge Østrig for udendørs aktiviteter som vandreture og sejlsport er juni juli og august. Det bedste tidspunkt at besøge Østrig for vintersport er december, januar og februar.\nHvordan er vejret i Wien ?\nHvor ligger Wien i Østrig ?\nHvor ligger Wien i Østrig og hvor langt er der ?, se kort og afstande her.\nPå kortet kan du se i hvor byen ligger i Østrig. Du kan også få rutebeskrivelser ved at klikke på “rutevejledning”, hvorefter du kan se et større kort med forslag hvordan du kan komme til Wien.\n#Wien #Cityguide #Citywalk #Citytour #Sightseeing\nFakta om Estland Estland grænser op til Letland og Rusland. Estlands kystlinje ligger ved Østersøen og den finske bugt og er kun 80 kilometer fra...


10na`s tusindfryd: Julekort til OSH\nUh, jeg har en god fornemmelse i kroppen. Jeg har næsten brugt alle mine julepapir ark fra sidste år. Jeg var bare så træt af dem og gad slet ikke lave julekort i "resterne" - det lavede jeg jo sidste år ;o) hvor det var nyt papir.\nPapirene er brugt til julekort til Operation Skriv hjem. Jeg har clearet med Charlie og Fifty i HQ at det var ok at bruge papir med glimmer der er forseglet. I skrivende stund har jeg 50 kort klar, og bare roligt jeg har mere papir -hehe. Så nu må¨vi se om jeg når at få lavet flere.\nKortene bliver afleveret på lørdag hvor jeg skal til scrap i Billund. Glææææææææder mig. Ses vi??\nIndsendt af 10na kl. 12.34\nAnne Thormose 30. august 2011 kl. 13.30\nHold da fast - du har været flittig. Rigtig mange flotte kort til et super godt formål.\nnedergaard 30. august 2011 kl. 16.29\nSikke skønne julekort... og sikke mange :-)\nCharlie 30. august 2011 kl. 18.55\nNÆH hvor ER de fine - DEM glæder vi os til at se her i HQ. GODT jeg har en særtransport (Margit og Aka) der kommer forbi jer i Billund. Desværre nåede FIfty ikke at snige sig med i bilen - så han må vinke herhjemmefra!! =0)\nCharlie 30. august 2011 kl. 18.56\nHov fik trykket send for hurtigt - jeg ELSKER det der korkrensdyr a'la Karina. Det er SÅ sødt.\nPips 30. august 2011 kl. 22.23\nTjaaeee.... Mon ikke vi ses (hihi) Jeg satser ihvertfald på at jeg er der :o) Og jeg GLÆÆÆÆÆÆDER mig mindst ligeså meget som du gør. Utroligt så mange kort du har fået lavet - og de er bare SÅ søde - jeg har kun fået lavet 14 til nu *G* Men lidt har også ret.... tror jeg ..\nGitte 30. august 2011 kl. 23.13\nHold da fast du har fast travlt, super godt gået. Er vild med grantræerne lavet af papir strimler\nAnnette / aka 31. august 2011 kl. 01.07\nHold da op hvor har du været flittig - igen. De er så søde de kort.\nOg så er der jo sket lidt ændringer i planerne for mig, så jeg skal med Margit på besøg I Billund på lørdag. Vi kommer over middag - og så regner jeg bestemt med at du er klar til at sige hej. Uh, hvor jeg glæder mig.\nKarina Beck 31. august 2011 kl. 08.54\nHvor har du været flittig. Rigtig flotte kort til OSH. De vil bestemt vække glæde der hvor de kommer frem!\nMette 2. september 2011 kl. 17.12\nHvor er de altså fine...rigtig jule-agtige. God fornøjelse i weekenden ;-)\nMargit 3. september 2011 kl. 21.48\nTak for lækre OSH kort der nu står i kassen og venter på videre transport til Djævleøen og HQ...\nSuper fine kort... og godt vi fik reddet trådene ud med poserne ;o)\nDorthe ◕‿◕ 6. september 2011 kl. 18.36\nHold op hvor har du været flittig, der bliver godt nok produceret nogle kort, og hatten af for din opfindsomhed. Jeg er lige startet på årets julekort i dag :)\nHåber det var hyggeligt i lørdags, og at du fik shoppet lidt lækkert med hjem :)\nIndbydelser til 7 års fødselsdag


På vej mod en kvalitetsreform men hvad med en ny styrings- og ledelsestænkning? - PDF\nDownload "På vej mod en kvalitetsreform men hvad med en ny styrings- og ledelsestænkning?"\n1 På vej mod en kvalitetsreform men hvad med en ny styrings- og ledelsestænkning? Af Henrik Hjortdal og Claus Nielsen I denne artikel søger vi at begrunde behovet for en ny ledelses- og styringstænkning for den offentlige sektors institutioner: Politikerne oplever at de ønskede mål ikke opnås, øgede bevillinger er ikke en farbar vej, og der er stigende frustration hos offentlige ledere og medarbejdere pga. stigende regulering og kontrol. Vi peger på, at der er et administrationspolitisk underskud, og argumenterer for, at ændrede værdier hos moderne borgere, ledere og medarbejdere bør lede til et opgør med den rationalistiske og markedsinspirerede tænkning, som har præget administrationspolitikken siden 1982 under samlebetegnelsen New Public Management. Vi ser et muligt svar i at sætte fokus på de enkelte institutioners kerneforretning og søge at tilpasse ledelses- og styringssystemet i offentlig sektor de vilkår, som den effektive løsning erfaringsmæssigt kræver. På den baggrund foreslår vi 7 dogmer, som efter vores mening burde være grundlæggende principper ved tilrettelæggelsen af styringen af de offentlige institutioner. Dogmerne vil kræve en kulturel revolution. De indebærer, at politikere og centralforvaltning, men også de fagprofessionelle grupper må anerkende behovet for dygtige og stærke lokale ledelser som grundvilkår for velfungerende offentlige institutioner, og de må indrette deres styring og adfærd herefter. Tanken er, at dogmerne vil kunne fungere som rettesnor for udvikling af et nyt styringsystem, som tager afsæt i løsningen af kerneopgaverne og i en ny og bedre balance mellem de styrende og de, der søges styret. Der peges bl.a. på brug af holistiske ledelsesmodeller som Excellencemodellen, udvikling af intelligente kontrakter eller forsøg med friinstitutioner eller friministerier. Afslutningsvist peger vi på, at dogmerne måske kan føre til en stærkere debat og inspirere styrende og styrede, som allerede nu ser mulighed for at forandre deres indbyrdes relation til det bedre. A. Indledning 1. Baggrund Regeringens Kvalitetsreform er både i sit indhold og form enestående. Regeringens kvalitetsreform er enestående Det er første gang i administrationspolitikkens historie, at et større arbejde har så direkte fokus på de vilkår og virkemidler, der har betydning for institutionernes mulighed for at leve op til politikernes og borgernes forventninger om god offentlige service. Det gælder særligt politiseringen af offentlig ledelse, som overgår Henrik Hjortdal er cand.scient.pol og direktør for Statens Center for Kompetence- og Kvalitetsudvikling. Claus Nielsen er cand.scient.pol. og Universitetsdirektør på Danmarks Tekniske Universitet\n2 selv den interesse, ledelse fik ved igangsætningen af New Public Management i Danmark med Schlüter-regeringens Moderniseringsprogram for snart 25 år siden. Med hensyn til formen er det også sjældent set, at statsministeren ved at gå stærkt ind i det saglige arbejde så at sige har åbnet døren til det administrationspolitiske rum, og gjort det til genstand for stærkt politisk engagement. Det ses ikke som ren teknik, der overlades til DJØF-gruppen i centraladministrationen. Især fordi den er sket med åben inddragelse af praktikere fra hele den offentlige sektor Det vigtigste nye er dog, at reformudspillet baserer sig på en systematisk inddragelse og samtidig mediekampagne med bred involvering af praktikere fra offentlig og privat sektor, lokalpolitikere, forskere samt ikke mindst de kommunale og de offentligt ansattes organisationer med en trepartsaftale som et af højdepunkterne i processen. Så vidt så godt. Tilbage står dog det ubesvarede spørgsmål - hvad bliver resultatet af alle disse bestræbelser? Man kan frygte, at gassen går af ballonen, når de vælgermæssigt tungere emner trænger sig på. Ikke mindst fordi der efter vor i opfattelse er behov for et grundlæggende opgør med den måde, vi i dag styrer og leder den offentlige sektor på. Efter vor opfattelse er der efter 25 års variationer over New Public Management frem for alt behov for en ledelses- og styringsreform, som i vort perspektiv må indebære nogle radikale kursskifter. Men den mangler en konsistent styringstænkning Kvalitetsreformen indeholder ikke noget klart bud herpå. Styringstænkningen er skizofren. Den taler både om mere standardisering, akkreditering og benchmarking, men også om afbureaukratisering og rum til at lede. Det hænger ikke sammen ii. For selv om begge dele skal indgå, er der ingen anvisninger på, hvordan det kan lade sig gøre. Det ligner noget i retning af både at blæse og have mel i munden. 2. Oversigt over artiklen I det følgende vil vi diskutere og begrunde det behov, vi ser for en sammenhængende nytænkning omkring ledelse og styring i den offentlige sektor, samt opstille nogle krav til en fremtidig ledelsesog styringsreform. I afsnit B begrundes behovet for en reform. Dette fører frem til en analyse af de danske vilkår for reformen, nemlig den danske\n3 velfærdsmodel, de stigende servicekrav fra borgerne, samt manglen på arbejdskraft. I afsnit C diskuteres nogle af de udfordringer, konflikter og dilemmaer, som komplicerer en fremtidig reform. I afsnit D argumenteres for, at der ikke kun er brug for tilpasninger af New Public Management konceptet, men at der er behov for at se ledelse og styring i et nyt ledelsesperspektiv. I afsnit E analyseres behovet for et gennemgribende paradigmeskifte. Derfor er der brug for ny erkendelse, forskning og debat. Dette fører i afsnit F frem til opstillingen af 7 dogmer, som en reform skal bygge på. I afsnit G argumenteres for en handlingsplan, der skal realisere reformen. I afsnit H gives en afrunding på artiklens perspektiv. B. Hvorfor en styringsreform? Der er mindst tre gode grunde til at en reform af styringen af den offentlige sektor trænger sig på med stigende kraft: En reform af styringen i offentlig sektor trænger sig på New Public Management slår ikke til politikerne oplever magtesløshed Første grund. I takt med samfundets modernisering, professionalisering og globaliseringsprocessen får den offentlige sektor stadig større betydning for både landets konkurrenceevne, dvs. fortsat styrkelse af erhvervslivets infrastruktur i allerbredeste forstand samt for sammenhængskraften, dvs. evne til fastholdelse og udvikling af Danmark som socialt og kulturelt fællesskab til støtte for det enkelte menneske. Alene af denne grund bør styringsformernes effekt løbende evalueres og de nødvendige justeringer gennemføres. Anden grund. Den offentlige sektors øgede kompleksitet både funktionelt, størrelsesmæssigt og med hensyn til videnintensitet betyder, at den traditionelle hierarkiske hands-on styring i form af lovgivning, detailregulering og ordrestyring i stigende grad bliver dysfunktionel. De sidste 25 års New Public Management har ikke kunnet og kan ikke løse problemet. Kombinationen af nødvendig lokal og individuel frihed og varetagelsen af fællesskabets behov kræver nytænkning. Illustrativt for udfordringen var statsministerens udbrud - vi finder os ikke i det! - i et nyligt afholdt interview om, hvorfor regeringens garanti for en bestemt kræftscreening fortsat ikke var effektueret. Statsministerens udsagn var næppe udtryk for stor tiltro til den parlamentariske styringskædes uangribelighed og virkning. Den var snarere udtryk for en magtesløshed over for de læger og bureaukrater, der ikke kunne, evnede eller ville løse de opgaver, politikerne gav dem i opdrag. Ligeledes var der nok også udtryk for den magtesløshed,\n4 politikere kan føle i forhold til de fejl og mangler, som medierne bringer vidnesbyrd om dagligt. De mange problemskabende ad hoc indgreb, nye tilsyns - og kontrolbestemmelser samt væksten i procesreguleringen af kommunerne, stammer i vidt omfang herfra. Og ledere og medarbejdere er frustrerede Der er behov for nye styringsvilkår Tredje grund. Ledere og medarbejdere oplever i den offentlige sektor i stigende grad, at de politiske forsøg på kontrol begrænser deres frirum til at skabe de ledelsesmæssigt og fagligt holdbare løsninger. Når dette opleves som en kollision med grundlæggende personlige normer eller identitet, fører det til frustration og konflikt. Der er tale om en oplevelse af manglende handlemulighed og manglende anerkendelse med deraf følgende stærkt negativ indvirkning på den sårbare identitet, som det enkelte menneske selv har ansvar for at skabe i det moderne samfund. Disse forhold kan føre til psykiske arbejdsmiljøproblemer, stress eller til personaleflugt og rekrutteringsproblemer, og i sidste instans også dårlig individuel og organisatorisk performance. Især i en tid, hvor demografien skriger på, at arbejdsglæde og udviklingsmuligheder kommer i fokus i den offentlige sektor, er dette katastrofalt. Problemstillingen er derfor at løse både politikernes behov for bedre styring af den offentlige velfærd og at imødekomme de udførende institutioners berettigede krav om styringsvilkår, som muliggør holdbare løsninger i forhold til borgernes behov inden for givne økonomiske rammer. Vi vil prøve at uddybe og begrunde disse hovedsynspunkter i det følgende og skitsere nogle mulige svar herpå. C. Den danske kontekst og dens dilemmaer Den danske velfærdsmodel har skabt tilfredshed Velstandsudviklingen i Danmark er som i intet andet land kommet langt de fleste til gode. I internationalt perspektiv findes næppe et samfund, hvor fordelingen af goder er så ligelig som i det danske iii. Den danske velfærdsmodel som vi ynder at kalde den er i vidt omfang baseret på skattesystemets omfordelings-mekanisme, hvor en væsentlig del af borgernes indkomster via direkte og indirekte skatter (og verdens højeste skattetryk) inddrages og derefter omfordeles via en række velfærdsordninger og services til borgerne iv.\n5 Modellen har skabt betydelig tilfredshed i Danmark også i forhold til velfærd og skattetryk, når vi sammenligner med andre europæiske lande v. Imidlertid er en fortsat vækst i de offentlige udgifter, hvor det offentlige andrager en stigende del af den samlede økonomi, næppe holdbar, og det synes der bred politisk konsensus om. På den anden sider tyder meget på, at befolkningen stort set accepterer, at den offentlige økonomi beslaglægger den nuværende andel af BNP og en vis realvækst vil formentlig være mulig i de kommende år i takt med en fortsat økonomisk vækst. Imidlertid vil selv denne lempelige ramme for de offentlige institutioner ikke være problemløs, idet forventningerne og presset for flere og bedre services er ubønhørligt og svært at balancere. Udfordringen, som regeringen skitserer i Kvalitetsreformen om bedre udnyttelse af de ressourcer, der anvendes, er derfor helt central. Dens basis er velfungerende offentlige institutioner Et af de særlige karakteristika ved den danske velfærdsmodel er, at administrationen af velfærdsordninger og services i betydeligt omfang udføres af offentlige eller halvoffentlige institutioner. Den danske velfærdsmodel er således ikke alene karakteriseret ved et højt skattetryk og en betydelig omfordeling af borgernes indkomster, men også ved at de konkrete velfærdsordninger og services i vidt omfang er institutionaliseret gennem opbygningen af et vidtforgrenet net af institutioner og servicevirksomheder. Dette indebærer endvidere, at den offentlige sektor i Danmark beskæftiger en meget stor andel af den erhvervsaktive befolkning vi. Den danske velfærdsmodel er i et internationalt perspektiv unik. Ikke mindst er det enestående, at modellen i praksis nyder stor politisk tilslutning og legitimitet i såvel den politiske sfære som i befolkningen generelt vii. Men resultater og effekter står ikke altid mål med ressourcerne Der er dog ikke tale om en fuldstændig og ubetinget tillid til systemet. Hen ad vejen har danskerne måttet erfare, at behandlingskvaliteten i vort sygehusvæsen ikke er blandt de førende. Tværtimod har vi i internationale sammenligninger måtte finde Danmark iblandt lande, vi normalt ikke sammenligner os med. Pisa-undersøgelser har indikeret, at Folkeskolen ikke har formået at give børnene de læsefærdigheder, vi gerne ser. Infrastrukturen, og ikke mindst udviklingen af denne halter på væsentlige områder sammenlignet med de bedste i Europa, som vi bør kunne sammenligne os med. Og eksemplerne kunne være mange flere. Der er derfor også brug for målretning og prioritering af ydelserne, hvis den generelle tilfredshed og tillid til velfærdsstaten skal\n6 opretholdes. Og samtidig er der stigende forventninger hos borgerne og begyndende mangel på arbejdskraft Der er ingen tvivl om, at den danske velfærdsmodel - og den offentlige sektor i særdeleshed - er i en vanskelig situation. Den står over for en række dilemmaer. På den ene side er der et ekstremt stort pres for bedre og flere serviceydelser, hvor de offentlige institutioner står som hovedleverandør, og der er på en række vitale velfærdsområder også en stigende efterspørgsel på flere hænder. På den anden side er det vanskeligt at forestille sig, at Danmark i en stadigt mere og mere internationaliseret verden kan hæve skattetrykket endsige beslaglægge en endnu større del af den erhvervsaktive befolkning. Herunder heller ikke at forglemme at såvel den danske erhvervsbeskatning som den høje marginalskat er problematiske faktorer i kampen om at tiltrække kompetencer inden for forskning og innovation samt sikringen af, at de videntunge virksomheder fortsat lokaliserer sig i Danmark. Med dette dilemmas perspektiv in mente er det efter vor opfattelse ikke en farbar vej at forestille sig en kvalitetsreform baseret på et øget skattetryk og et relativt større offentligt forbrug, eller for den sags skyld udvidelse af den offentlige sektor. Synspunktet kan måske være lidt vanskeligt at følge, for den som lytter til dette efterårs forventninger om milliardudskrivninger til nye infrastrukturer, eksorbitante lønstigninger, yderligere formaliserede uddannelseskrav til offentligt ansatte etc. Realistisk set kan vi ikke forøge det offentliges andel af BNP Men vi kan og skal udnytte de muligheder teknologi og kompetencer giver os Ikke desto mindre vover vi påstanden, at løsningen af vort velfærdsdilemma uanset der måtte være stigende behov - realistisk set skal findes inden for maksimalt de rammer og den økonomi, som den offentlige sektor i dag relativt set beslaglægger af den samlede samfundskage, dvs. med maksimalt den realvækst, der finder sted i den samlede økonomi. Vor påstand er også, at dette kan lade sig gøre, hvis vi udnytter de muligheder, som bedre og billigere teknologier, mere intelligente informations- og beslutningssystemer, mere veluddannede borgere og medarbejdere og en sund økonomi giver. D. Den danske kontekst og dens udfordringer for ledere og medarbejdere Udfordringen er på En indsats for at møde udfordringen om bedre kvalitet vil i høj grad\n7 samme tid at øge politikernes oplevelse af at styre og institutionernes oplevelse af at have frihed gå via en løsning af det dilemma, vi skitserede i indledningen: På samme tid at øge politikernes oplevelse af, at de styrer den offentlige sektor så den bidrager mest muligt til indfrielsen af de politiske mål - og samtidig give nødvendig øget frihed til de offentlige institutioners ledelse og medarbejdere i selve opgaveløsningen. Vi antager her, at overgang til overførsler, servicebeviser fulgt af 100 % privatiseringer på uddannelses-, sundheds- og socialområdet ikke har afgørende politisk bærekraft, uanset opblødningen i grænserne mellem offentlig og privat. Når vi skal se på muligheden for både at målrette og frisætte institutionerne, har vi den forudsætning, at Danmark er et af de lande i verden, som er kommet længst i moderniseringen af samfundets forskellige institutioner, herunder den offentlige sektor. Danskerne har sammenlignet med andre lande på en række områder kasseret det traditionelle samfunds normer med de religiøse, hierarkiske og familiemæssige autoriteters betydning viii. En forudsætning for reform er at ledelse kan baseres på DKs lave magtdistance og høje tillid Samtidig er magtdistancen i samfundet lav og den sociale tillid høj måske på grund af landets størrelse og befolkningens relative homogenitet, men formentlig også på baggrund af den langvarige og brede indsats for uddannelse og folkeoplysning, som har præget Danmark siden bonde- og arbejderbevægelsernes gennembrud i det 19. og 20. århundrede ix. Den danske tradition for ledelse og styring, af nogen benævnt den danske ledelsesmodel, er en vigtig konsekvens heraf x. Dette har alt sammen stor betydning for den måde, vores offentlige sektor er indrettet på, men også for den videre udvikling, som må være det afgørende rationale bag Kvalitetsreformen. New Public Management blev gennemført i 80erne og 90erne I 80 erne kom xi den første bølge af modernisering af den offentlige sektor som en reaktion på 60 ernes og 70 ernes enorme vækst i velfærdsinstitutionernes service, beskæftigelse og udgifter. 25 års politisk velfærdslovgivning, automatisk økonomisk vækst og fagprofessionernes friløb blev afløst af en økonomisk opbremsning kombineret med en decentralisering af ansvaret til institutionerne via mål- og rammestyring. 80 erne og 90 erne blev præget af introduktionen af flere og flere redskaber fra den private sektor i form af markedslignende mekanismer, i det som senere er kaldt New Public Management. I løbet af denne periode er der sket en paradoksal udvikling: På den ene side er danskerne i stadigt stigende grad blevet afhængige af og positive overfor institutionaliseringen af samfundet, både når man ser på tilfredsheden med offentlige ydelser og viljen til\n8 skattebetaling. Både borgerne og virksomhederne har indset, at de er stærkt afhængige af den ekspertise og service det offentlige leverer. Borgernes krav og mediernes fokus på fejl har ført til ny regulering af institutionerne På den anden side er de også blevet mere kritiske og krævende i forhold til de offentlige tilbud. Mere veluddannede borgere, antiautoritære holdninger og øget gennemskuelighed og åbenhed omkring den offentlige sektor har, sammen med et øget mediefokus på fejl og mangler, skærpet kravene og rammerne for det offentliges virke. Dette har kombineret med den stigende markedsgørelse af offentlig service i form af New Public Management-redskaber som frit valg og udlicitering i stigende grad sat de offentlige institutioner under pres. Borgernes stemme er blevet langt stærkere end tidligere set og udfordrer de offentlige institutionernes selvforståelse og de fagprofessionelles videnmonopol og autoritet. På samme tid, har dette ført til politiske forsøg på at imødekomme borgernes stigende forventninger og de eksempler på underperformance, som konstateres med jævne mellemrum i den medieudsatte offentlige sektor. Forsøgene på en politisk imødekommenhed overfor borgernes forventninger har vist sig ved yderligere pres på institutionerne - ved at etablere nye nationale kontrolstandarder, procesreguleringer, performancemålinger, evalueringer, akkrediteringer osv. Herved er skabt en ny konflikt med de professionelles identitet og mening Mange af disse indgreb har imidlertid ofte bragt sig i konflikt med den institutionelle virkelighed og de praktiske muligheder for at realisere eller leve op til de formulerede krav. Krav som også kan opleves som i konflikt med de normer og standarder, som de ansatte/fagprofessionelle har sat qua uddannelse, etik eller erfaring. Hermed er New Public Management-filosofien ofte kommet i kollision med den selvforståelse, karriereudfoldelse og motivation, som de offentligt ansatte har behov for, hvis de skal producere effektivt og finde mening i det arbejdsliv de har. Og institutionerne tilskyndes i stigende grad til dysfunktionel adfærd, hvor de moderne ledere og medarbejdere søger at ignorere eller omforme styringssignaler til det, som kan håndteres i overensstemmelsen med de faglige værdier og den brugererfaring medarbejderne har så styringen i det mindste ikke bliver helt meningsløs xii. Og moderne ledelse har svære For en Kvalitetsreform bliver det derfor en væsentlig udfordring, at disse problemer adresseres, så institutionerne får fornuftige rammebetingelser og arbejdsvilkår, som kan give såvel ledere som\n9 vilkår medarbejdere rum og frihed til at finde mening og motivation i jobbet, til gavn for borgerne og udviklingen af institutioner. Dette kræver et nyt syn på styring og ledelse, hvor rationalitets- og markedslogikken i New Public Management suppleres eller erstattes af en menings- og begejstringslogik. Styringstænkningen må tilpasses de vilkår de ideer det moderne lederskab er udtryk for. E. Ingen reform uden ændring i ledelses- og styringsformerne 1. Behovet for et nyt ledelses- og styringsparadigme Kimen til løsningen af en række af velfærdsdilemmaets problemer kan efter vor opfattelse ligge i en ledelses- og styringsreform, der bygger på et lederskab, hvor det moderne menneskes behov og karakter sættes i centrum. Den velfungerende offentlige institution skal i fokus men andre måder at skabe velfærd på ikke bør afvises, selv om vi ikke vil diskutere dette her Som vist ovenfor er den danske velfærdsmodel uløseligt forbundet med en vidtforgrenet institutionalisering, og god og øget velfærd lader sig ikke realisere uden velfungerende offentlige institutioner. Betragtningen kan virke triviel, men er det ikke - især hvis vi sammenligner os med andre lande, hvor velfærdsordninger ikke i sammen grad er forbundet med offentlig opgaveudførelse, uden at vi af den grund kan hævde, at disse løsninger ikke lykkedes i at frembringe samme grad af velfærd, og på nogle områder sikkert også bedre. Det er ikke vort ærinde her at advokere for andre institutionelle velfærdsløsninger, om end en kvalitetsreform forhåbentligt fordomsfrit vil forholde sig til brug af nye former for opgaveløsninger. Pointen er derimod at understrege, at en kvalitetsreform ikke kommer uden om at forholde sig til de grundlæggende styrings- og organisationsformer, der benyttes, og hvis effektivitet i sidste instans også er af væsentlig betydning for i hvilken grad og med hvilken succes, det lykkes at frembringe gode og effektive velfærdsløsninger. Hvordan de velfungerende institutioner skabes ved vi for lidt om 2. Men det er ikke bare lige til Af flere grunde er en ledelses- og styringsreform ikke bare lige til. I Danmark har vi eksempelvis, i modsætning til Sverige og Norge, ikke tradition for at dyrke feltet offentlige organisations- og styringsformer særlig grundigt. Vi skal helt tilbage til 70 erne for at finde de sidste betænkninger xiii om dette emne, og kun belysningen af statens anvendelse af statslige aktieselskaber synes at have fået en omfattende og grundig behandling xiv, primært fordi der har været\n10 en række uomgængelige retlige spørgsmål, der har skullet finde en afklaring; ministerens instruktionsbeføjelse, arbejdsgiverforhold, tjenestemændenes forhold, betingelser for afhændelse af aktier osv. For alle disse betænkninger gælder dog, at de primært tog afsæt i den hensigtsmæssige drift indenfor velkendte hierarkiske strukturer og rammer. De forholdt sig ikke til det moderne samfunds kompleksitet i form af nye betingelser for at lede og arbejde i videnintensive institutioner, eller samfundets behov for offentlig bidrag til innovations- og sammenhængskraft. Vi har siden 80erne truffet mange delbeslutninger uden sammenhængende overvejelser Vi har troet at uændrede departementer og kommunale udvalg kunne styre systemet Vi peger altså ikke på indholdet i disse betænkninger, det hører en svunden tid til. Men vi gør det for at understrege at vi efter vores opfattelse desværre også efter Kvalitetsrefomudspillet - har et vældigt administrationspolitisk underskud i form af en stærk behersket politisk interesse og opmærksomhed omkring de reelle betingelser for ledelse og styring i den offentlige sektor. Dette skal også ses i kontrast til, at det ikke i organisations- og styringsmæssigt henseende har afholdt os fra at træffe vidtgående beslutninger. Tusinder af daginstitutioner og skoler har fået bestyrelser, uden at det gav anledning til særligt omfattende forarbejder og slet ikke efterfølgende refleksioner og korrektioner. Ligeledes er mange institutioner omdannet til selvejende institutioner, og senest er der gennemført en strukturreform den formentlig største organisationsændring nogensinde i Danmark uden væsentlig opmærksomhed på de organisatoriske og ledelsesmæssige implikationer. Ræsonnementet har tilsyneladende været: Når blot den velkendte departementale struktur er intakt, for statens vedkommende, og den velkendte kommunale udvalgsstruktur med tilhørende forvaltningsopbygning ligeledes er det, ja så lader alle tilstødende problemer og udfordringer sig løse gennem vanlig pragmatisk dansk tilpasning. Tankegangen er på den ene side befriende udogmatisk og pragmatisk både i forhold til andre landes til tider overdrevne planlægnings- og forskningstiltro, men også i forhold til den praktiske gennemførelse af strukturreformen og løsningen af de problemer, der successivt vil opstå uanset forberedelsen. På den anden side er tankegangen også reaktiv og konserverende i forhold til den måde den offentlige sektor styres og ledes på. De massive ændringer i struktur og Der er gennemført massive struktur- og organisationsændringer, som i dagligdagen har haft store konsekvenser for de enkelte institutioner og de mennesker, der arbejder her. Det vil sige de fleste, altså de som møder borgerne, og som står for og er ansvarlig\n11 organisation har store konsekvenser for styringen men har ikke været gennemtænkt De nye udfordringer kan ikke klares med en videreførelse af de gamle rationelt prægede styringsideer for den direkte velfærdsservice lad os kalde det kerneforretningen. Og ikke nok med det: De samme institutioner og mennesker mødes til stadighed med massive krav om kvalitetsforbedringer og øget effektivitet. Omvendt er den parlamentariske styringskæde (i stat og kommuner) og de dermed forbundne styrings- og arbejdsmåder i departementerne og centralforvaltningerne stort set uforandrede og systemmæssigt ureflekterede over for de problemer og udfordringer, som den offentlige sektors kerneforretning står over for. Det kan hænge sammen med, at den faglighed, som gennem årrække har været stærkest repræsenteret i analyser og reformforslag ikke har haft den fornødne indsigt i ikke-økonomiske relevante faglige forhold, som har betydning for ledelse, motivation og reel effekt af styring. Det er vores påstand, at skismaet mellem på den ene side kerneforretningens opgaveløsning samt dens udvikling og på den anden side den politiske og administrative styring heraf udgør en af de største udfordringer for vort velfærdssystem. Vor påstand er også, at løsningen heraf ikke kan klares gennem en videreførelse af de eksisterende rationelle styringsideer. Vi kommer ikke uden om en grundlæggende ledelses- og styringsreform, der tager højde for forandringer i markedet, globaliseringen, vidensamfundet og de krav, nutidens medarbejdere stiller til ledernes rolle og kompetencer. De nye erkendelser handler om at indrette styringen med afsæt i kerneforretningen 3. Nye erkendelser er nødvendige Hvis ledelses- og styringsformerne skal forandres, er der brug for nye erkendelser. Erkendelser i det politiske system, erkendelser i de centraladministrative styringssystemer, samt frem for alt erkendelser af, hvad det er, der får ledere og mennesker til at udfolde sig samt skabe resultater og udvikle den kerneforretning, de er ansvarlige for. Er vi villige til at søge disse erkendelser, er der også mulighed for at skabe den reelle fornyelse og forandring, som er så påtrængende nødvendig for vort velfærdssystem. Men det kræver en anderledes og ny opmærksomhed omkring de mennesker, der møder borgerne og leverer velfærdsydelserne. Forandringen og fornyelsen skal ske i og med udgangspunkt i kerneforretningen og med sigte på indfri de innovationsbehov, som er markante der og som kræver vidt forskellige ledelses- og styringstiltag, i lyset af den enkelte situation, opgaves og institutions særtræk, for at virke efter hensigten. Men det kræver også en ny rolle for politikerne Nok så gode politiske intentioner selv med milliardudskrivninger rækker ikke, og slet ikke, hvis de endnu engang skal omsættes til virkelighed inden for rammerne af den rationalistiske og hierarkiske\n12 systemtænkning, der har præget årtiers administrationspolitik. En ledelses- og styringsreform er derfor også en politisk reform. Det betyder store udfordringer for det politiske system på såvel Christiansborg som i kommunerne, en udfordring som er dobbelt: På den ene side skal politikerne som kernen i demokratiet kunne fastholde og give plads til den fordelingspolitiske kamp og kampen om den politiske retningsgivning for samfundets udvikling samt i et vist omfang sikre sig kontrol med dennes realisering. På den anden side skal dette ske uden gang på gang at forfalde til detailstyring og kontrol, hvor realiseringen af målsætningerne ikke fremmes men hæmmes. Samt en ganske anden leder- og ledelsespolitik i det offentlige Og et farvel til hierarkisk tænkning og goddag til kompleksiteten i offentlig ledelse Der er behov for en politisk erkendelse af, at den offentlige sektor ikke er, hvad den var engang. Efter strukturreformen og efter mange år med konsolideringer og fusioner består den offentlige sektor i dag på de fleste velfærdsområder af store og komplekse produktions- og servicevirksomheder, som kræver en anden form for styring og ledelse end tidligere. Politikerne skal finde deres roller som intelligente bestyrelser i forhold til de store statslige styrelser og de kommunale forvaltninger, eller som intelligente investorer, når man har valgt aktieselskabet, den selvejende institution e.l. som organisationsform. Med dette følger også en erkendelse af, at disse virksomheder ledelsesmæssigt kræver mere i kompetence, erfaring, faglighed, evne til indlevelse, strategisk ledelse etc. og man er derfor nødt til at udvælge og dyrke lederne i balance og overensstemmelse med, hvad man som ejer faktisk kræver og forventer. I dette vil også ligge et nødvendigt opgør med en forældet ansættelseskultur, lønstruktur og løndannelse, til fordel for en meget mere markedsrettet løndannelse, som kan give de offentlige institutioner og virksomheder reel mulighed for at tiltrække og fastholde de ledere, som vil og evner at lede store virksomheders nødvendige innovationsprojekter, omstillingsprocesser og kompetenceudvikling. En ny ansættelseskultur bør også indeholde mulighed for nem afsked, når tilliden ikke længere er til stede mellem leder og bestyrelse/investor. I tillæg til ovenstående er der også behov for et opgør med den rationalistiske og hierarkisk opbyggede ledelsestænkning, der præger den offentlige forvaltning. En reproduktion af den, fikst iscenesat med nye tale- og skrivemåder, vil selv garneret med mange velmente og rigtige initiativer ikke række. Vel skal ledere beherske forskellige ledelsesdiscipliner og være i stand til at udøve\n13 management, men det rækker ikke i forhold til den diversitet, kompleksitet og virkelighed i hvilken mange offentlige virksomheder skal ledes, og slet ikke hvis vi ønsker reel fornyelse og forandring. Styringstænkningen skal vendes på hovedet med kerneforretningen i centrum Med rum til at lede Og skabelse af motivation og mening for og med medarbejderne Styringstænkningen skal vendes på hovedet og tage udgangspunkt i den virkelighed, som medarbejdere og ledere arbejder i, nemlig i kerneforretningen, som er omdrejningspunktet for de mange forskellige services og velfærdsydelser med alt fra vedligehold af kloaker til omsorg og behandling af alvorligt syge. Det er herfra forandring og innovation skal komme, og først gennem en konsekvent fokus på og respekt for kerneforretningen vil vi være i stand til at dyrke og fremme det lederskab, som reel fornyelse og forandring kræver. I ovenstående ligger også et opgør med den centralistiske og farisæiske styringstænkning, der er indeholdt i tidens mål- og rammestyring med tilknyttede styringsmetoder, som ikke levner den fornødne respekt for virkeligheden og dens kompleksitet, og som ikke evner at frisætte og skabe de ledelsesmæssige rum, der skal til for at udøve det lederskab, som kan skabe kvalitet i opgaveløsningen og sikre reel fornyelse. Derfor vil vi også plædere for, at der skal langt mere fokus på, hvad der motiverer og skal til, for at ledere indtræder i lederrollen og løfter det lederskab, som de fleste sukker efter. Dette handler ikke om generelle ledelsespolitiske udmeldinger, men om udvikling af inciterende ledermodeller, som kan mobilisere og italesætte en ændret lederadfærd og ændrede ledelsesværdier. Det forudsætter ny viden og nye kompetencer, som udbredes gennem en åben debat om ledelsesforhold, eksempler på god praksis og læring af fejl. Det kræver også praktisk handling i forbindelse med skabelsen og vedligeholdelsen af fornuftige ledelsesmæssige rum for de ledere, som man udvælger og sætter til at lede i den offentlige sektor dvs. nye styringsmodeller, som tager afsæt i behovet for ny ledelse. Det afgørende element er at skabe rammer for institutionerne, som muliggør, at ledere og medarbejdere kan anvende deres faglige viden og er motiverede, fordi arbejdet og rammerne alt i alt forekommer dem rimelige. Ellers opnås målet med sikkerhed ikke i det moderne samfund i den moderne institution med moderne medarbejdere. Det vil sige, at de tilfælde, hvor der er politisk-administrative konflikter, som ikke i løsningen tager udgangspunkt i at institutionsniveauets mening og motivation er det altafgørende, vil de modvirke og forhindre løsningen af det overordnede dilemma\n14 mellem målretning og frihed. Med teoretikere som Giddens, Foucault mfl. xv er det blevet tydeligt, at effekterne af samfundets centrale styring hviler på dets evne til metastyring. Dvs. udfordringen er at udvikle sprog, normer og nye magtstrukturer, som gør det muligt at lade de mange decentrale aktører agere frit indenfor disse rammer. Netværksstyring og skabelsen af mening i den offentlige sektor og på de enkelte arbejdspladser er altså fundamentet i en ledelses- og styringsreform. Det er i høj grad et spørgsmål om politiske beslutninger og politisk evne til at videreudvikle disse rammer også i forhold til medierne og offentligheden - som vi må efterspørge. I det følgende vil vi skitsere, hvordan vi mener, sådanne rammer kan karakteriseres, når vi afgrænser os til styringen i/af den offentlige sektor på institutionsniveau. Vi afgrænser os altså fra den bredere styring og også statens styring af det kommunale niveau. Vores hovedfokus er forholdet mellem den politiske myndighed (departement eller kommunal centralforvaltning) og institution/styrelse/regionskontor). Vi vil også diskutere hvordan etablering af sådanne rammer kan ske og hvordan/hvorvidt forskellige eksisterende administrationspolitiske tænkninger og fovaltningsinstitutionelle interesser må tilsidesættes eller tilpasses. Vi skal have frisætning af institutionerne Men også konsekvens hvor lederne ikke lever op til tilliden 4. Frisætning af institutioner og virksomheder Ovenfor har vi forsøgt at indkredse nogle af de forhold, som, vi tror, er væsentlige forudsætninger for en fornyelse af den offentlige sektor, og som kan leve op til Kvalitetsreformens intentioner og krav. Vores ræsonnement er for så vidt simpelt; Vi tror, at nøglen til øget kvalitet ligger i øget fokus og opmærksomhed på kerneforretningen og øget fokus på de enkelte institutioner og deres vilkår. Det er disse, der skal være omdrejningspunktet for fornyelsen og de kvalitetsforbedringer, vi ønsker, og kun gennem øget fokus på kerneforretningen kan vi i sidste instans vedholdende udfordre, om dette eller hint initiativ kommer borgerne til gode, om denne handlemåde eller en alternativ måde opfylder kundernes behov osv. Vi tror, at dette kræver mere fokus på ledelse og opmærksomhed på de forhold, der fremmer mere og bedre ledelse, men det kræver også, at der skabes fornuftige ledelsesmæssige rum. Hvis noget af ovennævnte skal lykkes, kræver det, at vi tør frisætte\n15 de offentlige institutioner, og tør opgive årtiers hierarkisk styringstænkning og i stedet stole på de ledere og medarbejdere, vi giver ansvar. Dette er ikke udtryk for naiv tillidstænkning. Tværtimod mener vi, at større decentralt ansvar skal gå hånd i hånd med større konsekvens, hvis bestyrelser, direktører, ledere m.fl. ikke magter det ansvar, de har fået, og ikke leverer de resultater, som med rette kan forventes. Frisættelse af de offentlige institutioner er det samme som frihed under ansvar, og som et alternativ til den traditionelle styringstænkning er vi derfor også nødt til at søge nye veje i vores styringsmåder først og fremmest gennem mindre og bedre styring samt gennem øget opmærksomhed på de vilkår, vi giver vore ledere. Dette er hvad en ledelses- og styringsreform kan handle om. F. Et bud på en styrings- og ledelsesreform 7 dogmer for styring af institutioner Vi vil i det følgende præsentere 7 dogmer for institutionsstyring, som vort bud på hvorledes en styrings- og ledelsesreform kan gribes an. De 7 dogmer er baseret på de moderne ledelsesvilkår og er tænkt som et bud på, hvordan fremtidens offentlige styring bør tænkes. Det er en slags retningslinier for de styrende og styrede, der søger en ny konstruktiv og balanceret dialog i deres styringsrelation. Kompetent og ligeværdig dialog Den rette snitflade og opgavefordeling Stimuler og beløn resultater og innovation Syv dogmer Vær Respekt kerneforretningen Fokuser på resultater og effekter Sikre ansvar og konsekvens situationsbestemt Figur 1; Syv sammenhængende dogmer\n16 Pejlemærker for frisætning under ansvar og dialog mellem styrende og styret Dogmerne er pejlemærker for, hvordan vi tror, en frisætning af institutioner kan ske under ansvar - med samtidig respekt for det ansvar og de forpligtelser, der påhviler opdragsgiveren i et demokratisk styret system, hvad enten det nu er i den statslige eller kommunale verden. Og mere konkret er dogmerne konkrete anvisninger på en række overvejelser, som især den der styrer, men også den som bliver styret, bør gøre sig. Overvejelser der hvis de involverede parter kan og vil - bør udfolde sig i en ny og anderledes dialog mellem parterne. De 7 dogmer præsenteres successivt, men bør læses og forstås i tæt sammenhæng, da de i mange henseender er hinandens forudsætninger. 1. Dogme: Respekt for kerneforretningen Respekt for kerneforretningen indebærer, at styringsrelationen må bygges op med udgangspunkt i den primære leverance, som de offentlige institutioner og virksomheder står for nemlig kerneforretningen. Erfaringer viser, at reel kvalitetsstyring kræver afsæt i kerneforretningen I årtier har private virksomheder arbejdet med kvalitetsstyring, i mange forskellige varianter, med udvikling og sofistikering over tid, senest med Lean-principper som det store omdrejningspunkt. Uanset hvilket regime eller koncept der har været i spil, har omdrejningspunktet for kvalitetsudvikling altid være kerneforretningen og dens processer med ekstremt stort fokus på kunderne - hvilken betydning, hvilke konsekvenser, hvilken glæde får kunderne af dette osv. Når vi betragter virksomhedsledelse, som den udøves par excellence hos Toyota eller hos danske virksomheder som Grundfos eller Coloplast, er det uomtvisteligt, at disse virksomheders mangeårige arbejde med kvalitetsstyring er dybt forankret i den ledelsestænkning og -styring, der foregår i disse virksomheder. Også mange offentlige virksomheder har arbejdet med og har gode erfaringer med kvalitetsstyring. Kun enkelte har gennem en markant ledelsesindsats evnet og det uden modelmæssig opbakning fra Finansministeriet eller Kommunernes Landsforening - at gennemføre grundlæggende ændringer i styringstænkning og handling på samme måde, som man ser i private virksomheder, der for alvor har\n17 benyttet helhedsorienterede kvalitetsstyringsmodeller xvi. Reel kvalitetsstyring er tæt knyttet til ledelse og lederskab og kræver evnen til at skabe stolthed og synlighed om centrale værdier. Forestillingen om et kvalitetsløft i den offentlige sektor båret af bl.a. kvalitetstænkning lader sig således ikke realisere, med mindre dette også får konsekvenser for de styrings- og ledelsesformer, der anvendes i den offentlige sektor. Udgangspunktet i kerneforretningen kræver en kulturforandring i centralforvaltningen Dette handler med andre ord om erkendelser af, at reel forandring og fornyelse i langt videre grad end i dag skal ske med udgangspunkt i den faktiske virkelighed i kerneforretningen og mindre med udgangspunkt i og afhængigt af, hvordan man kunne forestille eller ønske sig fremtiden. Med øget fokus på kerneforretningen kommer borgenes og kundernes behov i centrum på nye og meget mere nærværende måder. Dette vil utvivlsomt byde på mange udfordringer. I forhold til det hierarkiske styringssystem indebærer dette en erkendelse af, at de centraladministrative funktioner i såvel staten som kommuner langt hen ad vejen bør forstås og betragtes som ledelses- og støttefunktioner, herunder at styringssystemer, systemkrav, dokumentationskrav etc. i udgangspunktet bør defineres ud fra kerneforretningens behov og krav, ikke omvendt. En løsning kan være helhedsorienterede kvalitetsmodeller Hvis ovenstående styringstænkning skal forfølges skal det nok ske med ændrede systemkrav og procedurer. Men frem for alt kommer man ingen vegne uden en ledelsesmæssig kulturændring, idet det trods alt er årtiers indarbejdede hierarkisk styringstænkning med iboende over/underordnelsesforhold der skal ændres, eller rettere træde væsentligt tilbage inden for rammerne af en ny og balanceret styringsmåde, hvor den styrendes autoritet og beslutningskompetence udfoldes på andre måder. Centralforvaltningernes selvopfattelse må på institutionsområdet skifte fra en rolle som politisk regulator og kontrollant til iscenesætter af strategisk værdiskabelse. En af løsningerne kan være at sætte ind med helhedsorienterede kvalitetsmodeller, som netop baserer sig på opbygningen omkring kerneprocesser, og som har vist deres resultater både i Danmark og i udlandet. xvii 2. Dogme; Fokuser på effekter og resultater Fokus på resultater og effekter er forudsætningen for en balanceret styring, som giver den styrende tillid til, at det som ønskes opnået\n18 også realiseres, samtidig med at den udførende part får rum og ledelsesmæssig frihed til at levere. Balanceret styring indebærer, at styringen skal indrettes efter de resultater og effekter, man ønsker og forventer. Resultat- og effektmål er en udfordring Tænk for du måler Dette har en række implikationer. Metodemæssigt kan opstillingen af relevante, valide og meningsfulde resultat- og effektmål byde på visse udfordringer. Kompleksiteten og de bagvedliggende kausaliteter i styringsmåden og -tankegangen, herunder den nødvendige gensidige forståelse og anerkendelse af disse, er øget i det moderne samfund. Dette i modsætning til det fristende lettere valg af entydige og let registrerbare mål og indikatorer med de negative implikationer dette styringsmæssigt kan have, i alt, fra ligegyldighed (ingen eller begrænset relevans) til suboptimerende og skævvridende, ja måske endda ødelæggende karakter. Tænk før du måler lyder simpelt, men er tilsyneladende svært for mange styrende. De metodiske problemer er sjældent større end at de kan overvindes, men det som byder på store udfordringer i styringsrelationen at få adskilt væsentligt fra uvæsentligt, og ikke mindst undgå det sidste. I det ligger også et krav om, at udvælge få, men strategisk relevante mål, og ikke skyde på alt mellem himmel og jord. Der er utallige eksempler på nyttesløs, overdreven og direkte skadelig brug af målinger, og betydningen af reflekteret strategisk udvælgelse af det væsentlige kan efter vores erfaring ikke overvurderes. Udvælgelsen og valget af få strategiske mål skal forstås i Men kan løses - sammenhæng med dogmet Kompetent og ligeværdig dialog, men den antalsmæssige begrænsning er i sig selv også en nødvendighed eller en begrænsning, som især opdragsgiveren må pålægge sig selv. Det er banal erkendelse, at ledelse altid indebærer strategiske til- og fravalg, man kan ikke alting på én gang og på samme tid så hvis forestillingen om frisætning og øget ledelsesmæssigt handlerum i de offentlige institutioner skal give mening, må denne strategiske fokusering (og begrænsning) også afspejles i styringsrelationen. I forhold til den traditionelle offentlige styringskultur vil dette indebære et brud med nulfejlskulturen og de grundlæggende paradigmer, der eksempelvis gælder for udformningen af statens resultatkontrakter, hvor alle virksomhedernes hovedområder og aktiviteter forventes målsat/beskrevet.\n19 Og begræns måleomfanget til det nødvendige Fokuseringen på resultater og effekter, samt strategisk få af disse, får ydermere den konsekvens, at de utallige målings- og dokumentations kan begrænses til et absolut minimum - til det som institutionen selv har behov for - det som understøtter og giver mening i forhold til de opstillede resultat- og effektkrav. At de enkelte institutioner måler og dokumenterer deres aktiviteter i videre omfang (og formentligt endda i stigende omfang, godt understøttet af ny teknologi og nye ledelsesinformationssystemer) må ikke friste til yderligere dokumentations- og rapporteringskrav nu da data alligevel er der! Dels svækker og underminerer det den tilsigtede fokusering, dels er de styringsmæssige fordele næsten ikke eksisterende, tværtimod er der masser af faldgruber. Blandt de største og hyppigt forekommende er de mange proceskrav, som offentlige institutioner mødes med, uden at disse i øvrigt giver nogen sikkerhed for at resultaterne og effekterne bliver bedre tværtimod er der stor sikkerhed for, at man begrænser det ledelsesmæssige handlerum og friheden til at optimere løsningsmåder, eller for den sags skyld nye måder at gøre tingene på. De offentlige institutioners situation er forskellige og dynamiske 3. Dogme; Vær situationsbestemt God og balanceret styring kræver anerkendelse af, at den offentlige sektor er meget diversificeret og forskellig selv inden for sammenlignelige grupper af institutioner eller endog inden for samme institutions forskellige afdelinger. God styring må derfor nødvendigvis også kræve differentiering og situationstilpasning i forhold til institutioners virkelighed. At være situationsbestemt handler med andre ord om at tage ansvar for og anerkende en faktisk og uigendrivelig forskellighed i forhold til den institution eller virksomhed, man som opdragsgiver stiller krav til og vilkår for. Den offentlige sektor er med alle dens institutioner præget af en betydelig diversitet i institutionernes formål, opgaveløsning, kundesegment etc., ligesom der i sagens natur, selv inden for sammenlignelige grupper af institutioner, må forventes en betydelig spredning på grund af institutionernes forskellige historik og tradition, forskellige kunde-/klientgrundlag, forskellige kompetencer etc., ligesom der på de enkelte arbejdspladser og i ethvert arbejdsfællesskab altid vil opstå egne arbejdsmåder og former for opgaveløsning. De standardiserede styringssystemer og metoder kan ikke favne denne forskellighed, hvis systemerne og metoderne - som værktøjer betragtet - ikke anvendes med respekt for den virkelighed og den\n20 Standardisering har svært ved at favne forskellighed og dynamik situation, de skal fungere i. Et andet væsentligt argument for situationsbestemt styring er forskelle i dynamik og foranderlighed fra område til område over tid, hvilket kræver forskellig grad af fleksibilitet i styringen og en bevidst stillingtagen hertil. En effektiv tilrettelæggelse af styring må derfor i betydeligt omfang reflektere den enkelte institutions virkelighed og konkrete situation samt ikke mindst de strategiske udfordringer, som institutionen står over for. I styringsmæssig sammenhæng indebærer dette for den styrende en betydelig udfordring, idet differentiering og situationsbestemt styring betyder, at man skal tage medansvar for og acceptere differentiering af krav og forventninger. Dette vil eksempelvis resultere i differentiering inden i øvrigt ensartede institutioner, hvor resultatkrav i forhold til en institution måske tager sigte på at løfte denne, mens andre inden for samme fagområde presses til øget performance, ekstraordinær produktivitetsstigning osv. At implementere situationsbestemt og fleksibel styring forudsætter, at opdragsgiveren desuden opbygger kompetence og viden om de enkelte institutioner. At kunne respektere, kende og forstå de enkelte institutioner er således også en forudsætning for at kunne stille krav, udfordre og have en meningsfyldt dialog med disse. Derudover skal man også være i stand til at stimulere og skabe incitamenter på en sådan måde, at de understøtter de situationsbetingede forhold, krav og forventninger, som omgivelserne sætter for den enkelte institution. Den ligeværdige dialog med rette match afhjælper assymetri og overstyring 4. Dogme; Kompetent og ligeværdig dialog Opnåelse af en bedre og mere balanceret styring forudsætter en kompetent og ligeværdig dialog mellem den styrende og den styrede. En dialog hvis realisering kun tilvejebringes gennem et bevidst og målrettet arbejde for til stadighed at skabe rette match i kompetence og de rette betingelser for dialogen mellem styrende og styret. Når en ligeværdig dialog er en så afgørende forudsætning for en balanceret styring, hænger det sammen med det sæt af traditionelle barrierer, som de fleste styringsrelationer brydes med. Ikke mindst de klassiske asymmetriproblemer, der følger af den styrede parts videnmonopol i forhold til forståelse og kendskab til kerneforretningen over for den styrendes autoritet og magt.\nStrategisk ledelse og styring - eksemplificeret og perspektiveret ved erfaringer fra Odense Kommune\nStrategisk ledelse og styring - eksemplificeret og perspektiveret ved erfaringer fra Odense Kommune Oplæg v. Anne Velling, Direktørsekretariatet, Odense Kommune MPM på SDU 17. April 2009 Ledelse og styring\nToplederne i krydspresset mellem\nBørne- og kulturchefforeningen Årsmøde Vejle 10. november 2005 Toplederne i krydspresset mellem Politik, effektivitetskrav og faglighed. - er der nye roller på vej? Christian S. Nissen www.christiannissen.com


Generationsmødet i Ældre Sagens lokalafdeling Amager2300\nForslag til aktiviteter og arrangementer\nFrivillige til generationsmødet\nHjælp børn med at knække læsekoden.\nHusker du dengang dit barn - dit barnebarn - knækkede læsekoden? Barnets stolthed og spontane begejstring. Vil du opleve det igen? Bliv læseven!\nÆldre Sagen Lokalafdeling Amager2300 søger frivillige læsevenner til Projekt Superkræfter.\nNogle børn knækker hurtigt læsekoden, når de starter i skole. De stryger glade afsted mod boghylderne, før lærere og forældre får set sig om. For andre børn går det ikke lige så nemt. De oplever, at det er en stor og svær opgave at få styr på de svære ord og drillende bogstaver. Derfor har de brug for ekstra tid og træning – og ikke mindst hjælp fra tålmodige voksne, der opdager de små fremskridt og kan være med til at fejre succeserne.\nI en travl skoledag kan det dog blive knapt med den ekstra tid og hjælp. Og måske kan det oven i købet være svært at få hjælp derhjemme, hvis mor og far fx ikke læser dansk eller har svært ved at læse.\nÆldre Sagen hjælper Projekt Superkræfter med at skaffe frivillige læsevenner.\nProjekt Superkræfter er en del af et byudviklingsprojekt (Partnerskabet), der dækker boligområderne Remisevænget Nord, Øst og Vest, Dyvekevænget samt Hørgården i Sundby på Amager. Projekt Superkræfter er et supplement til skolernes sprog- og læseundervisning for lokalområdets børn. Udover læsefærdigheder skal projektet styrke børnenes ordforråd og selvtillid - og selvfølgelig give begge parter en ny ven. Projektet begyndte på Dyvekeskolen i august 2017. Det blev i 2018 udvidet med Peder Lykke Skolen. Projektet fortsætter på begge skoler i skoleåret 2019/2020.\n29. januar 2019 vandt Projekt Superkræfter København Kommunes Inspirationspris. Op til prisuddelingen havde hvert nomineret projekt fremstillet et lille film. Se Superkraft filmen her.\nVi søger kontakt med voksne, der har lyst til at gøre en forskel; som vil hjælpe børn med at trives og få succes i skolen – og i livet; og som har 1-2 timer til overs om ugen (helst om formiddagen eller om eftermiddagen fra kl. 14)?\nPasser det på dig, læs venligst videre.\nAt være læseven kræver ingen bestemte faglige forudsætninger. Gennem projektet får du, som frivillig, råd og løbende vejledning om sjov, god og enkel læsetræning og sprogudvikling.\nDu kommer til at være en del af et fællesskab med andre frivillige læsevenner, der mødes jævnligt til sparring og udveksling af gode erfaringer.\nDu bliver en del Ældre Sagens landsdækkende korps af frivillige. Medlemskab af Ældre Sagen er ikke nødvendigt; men en anmærkningsfri børneattest forudsættes.\nLokalafdelingens kontaktperson for Generationsmødet, som ud over skoler også omfatter dagtilbud, er Palle Skov. Palle vil meget gerne fortælle dig mere om opgaven. Palle kan kontaktes på telf. 30 62 75 27 eller på mail: palle.skov@outlook.com\nLokalt blad redaktion


Demokraternes Grundlovstale | Folkets Avis\nNår du scroller ned, kan du frit læse Demokraternes Grundlovstale\nSkrevet af Morten Cassøe\nDen 5. juni 1849 underskrev Frederik 7. Grundloven, og den er grundlaget for vores demokrati i dag. Det var godt nok kun ca. 15 % af den danske befolkning, der fik stemmeret, men al begyndelse er svær. Det var nok heller ikke af lyst, at Frederik underskrev Grundloven, det var nok nærmere af frygt for folket, at han fraskrev sig dele af magten.\nHeldigvis er tingene blevet bedre.\nDet historiske aspekt i Grundloven er tankevækkende. Den blev underskrevet af frygt. Her er det for mig skræmmende, at sidste år, dagen før grundlovsdag, der blev den nye offentlighedslov vedtaget af frygt for folket. Vi, folket, har nu fået begrænset indsigt i, hvad politikerne på Christiansborg går og laver. Men bør et folketing frygte folket? Ja, det vil jeg da håbe at de gør, for politikerne på Christiansborg bør være ydmyge over for den tillid, der er blevet dem givet.\nTilliden til de danske politikere er i dag på nulpunktet. Den almene dansker næsten forventer skandaler og korruption. Det er for mig horribelt, at lukkede døre er Christiansborgs løsning. Enten tror politikerne, på Christiansborg at vælgerne er uintelligente og ikke ved, at politikerne er nødt til at diskutere alle aspekter af de sager, de arbejder med, eller også er offentlighedsloven kun til for, at politikerne kan arbejde for deres egen og ikke Danmarks ve og vel. Herved bekræfter de så danskernes holdning om Christiansborgs politikere.\nDen eneste måde, hvorpå vi kan mindske den stadig større kløft mellem danskerne og politikerne er, hvis Christiansborgs politikere er fuldstændigt ærlige om, hvad de går og laver. Danskerne er ikke dumme, og vi bør forlange åbenhed fra vores folkevalgte.\nDa statsminister Helle Thorning holdt sin nytårstale, skød hun valgkampen i gang. Det var en gang populistisk nonsens, som meget belejligt ikke kom ind på de ikke så pæne emner. Når en helt almindelig borger som Susanne Jespersen indsamler mere end 90.500 underskrifter imod loven, så kræver det en ordentlig forklaring. En forklaring som vi endnu mangler at høre fra de politikere, der stemte for loven.\nGrundloven er vores øverste lov, og ingen love må stride imod den. Derfor undrer det Demokraterne, at loven om gensidig forsørgerpligt eksisterer. Et partnerskab er ikke det samme som forsørgelse, og vi kan ikke forstå, hvordan vores grundlov kan misforstås i en sådan grad.\nFamilien danner basen for langt de fleste danskere, og hvordan kan nogen tro, at økonomisk straf hjælper Danmark? Alle, der modtager offentlige ydelser, er pressede, og jeg mangler endnu at møde nogen, som frivilligt har valgt at stå model til det offentlige system.\nAt stå alene kan være svært. At stå alene med sygdom, handikap, ledighed er endnu sværere, og Danmark har ikke nogen økonomisk gevinst på langt sigt ved at gøre danske statsborgeres situationer værre. Dette er en mærkesag for Demokraterne. Vi vil kæmpe for afskaffelse af den Gensidige forsørgerpligt.\nMedborgerskab er en del af Demokraternes mantra. Vi mener, at langt flere sager skal op til folkeafstemning. Her er Schweitz et godt eksempel.\nDemokraterne er tilhængere af repræsentativt demokrati, men ved store ændringer, der har radikale konsekvenser for mange mennesker, bør borgernes stemme også høres. Her er den nye folkeskolereform et godt eksempel. Den danske folkeskole oplever i disse dage en masseflugt af forældre, der tager deres børn ud og flytter dem på privatskoler i stedet. Jeg er selv far, og jeg ville gerne have sat min stemme omkring dette emne. Med de tekniske muligheder, vi har i dag, er der mulighed for at inkludere borgerne i langt flere emner. Det vil ifølge Demokraterne kun styrke demokratiet og være i vores alles interesse.\nVi er alle en del af staten Danmark, og det er alles ansvar at huske hinanden på, at grundloven bliver æret og respekteret. At tage vores demokrati for givet er vor tids største fare. Vi må aldrig glemme at holde øje med de folkevalgte og aldrig glemme at holde dem op på deres ord.\nI disse dage skriver pressen lystigt om Lars Løkke, og jeg sidder tilbage med en flad følelse. Jeg ville hellere læse avisartikler om de politikere, som ikke har noget at skjule; om deres arbejde og de værdier de repræsenterer. Men måske er den politiker svær at finde?\nDer er brug for nytænkning og nye kræfter i dansk politik.\nDel Demokraternes Grundlovstale


Bygningsforsikring til alle dine erhvervsbygninger\nBygningsforsikring dækker din virksomheds bygninger. Både dit kontor, butik, lager, produktionshal og de bygninger du udlejer.\nFå et uforpligtende tilbud på forsikringen her.\nDækker mod brand, tyveri og vandskade\nGenopførsel af bygning\nFå genopført bygning, hvis brandskade udgør 50% eller mere.\nAfdækning til reparation\nFår du smadret dine ruder, døre eller porte ved indbrud, dækker vi afdækning til reparation.\nEn omfattende bygningsforsikring til erhverv\nBygningsforsikring dækker dine erhvervsbygninger mod brand, tyveri og vandskade. Desuden sørger den også for, at du får dækket dine følgeudgifter i tilfælde af skader. Også dem, som ikke er åbenlyse.\nErstatter skade forårsaget af voldsomt tø eller skybrud, snetryk og storm\nErstatter skade på bygningen forårsaget af tilfældigt vand, olie og kølevæske fra røranlæg, der stømmer ud.\nErstatter den skade tyven forvolder på bygningen, fx ødelagt lås og dør, under et indbrudstyveri.\nErstatter skade forårsaget af udefra kommende begivenheder andre end de der er omfattet af Standard. Fx påkørsel af bygningen med motorkøretøj.\nTilvalg til bygningsforsikring\nFredet bygning og bygningsudsmykning\nDækker forøgede udgifter til specielle byggematerialer og udførselsmetoder, som kræves af myndighederne, for at bringe bygningen tilbage i den stand den havde før skaden. Vægmalerier, relieffer, udvendig udsmykning på bygningen, er også dækket.\nDækker udgifter til oprydning, oprensning, opgravning, deponering, fjernelse og destruktion af jord, søer, damme og vandreservoirer man ejer, samt udgifter til retablering af samme. Omkostninger til fastlæggelse af skades omfang betales også.\nDækker udgifter til reparation af utætheder i skjulte gas-, olie-, vand-, varme- og afløbsrør, som findes i bygningen, samt retableringsudgifterne. Endvidere erstattes eventuel skade på bygningen, samt skade på haveanlæg og gårdbelægning som følge af udsivning fra rørene. Omkostninger til opsporing af utætheder i rørene er også dækket af forsikringen.\nGlas, sanitet og/eller udendørs skilte\nErstatter skade ved brud på glas og sanitet, samt direkte fysiske skader på udendørs fastmonterede skilte, lysreklamer og tilhørende projektøranlæg.\nFå et enestående tilbud - op til 10 % rabat på Brandslukningssystem\nVi tilbyder din virksomhed, både virksomheder, som ikke er kunder hos os endnu og eksisterende kunder op til 10 % rabat på brandslukningssystem fra Firetace.\nLæs mere her og køb det\nSkal du også forsikre din hus?\nLæs mere om husforsikring til dig, som privatperson.\nFølgeudgifter er inkluderet i bygningsforsikring\nBygningsforsikringen dækker også følgeudgifter i tilfælde af en skade.\nBliver din bygning beskadiget med mindst 50 % af nyværdien, kan du vælge, at få nedrevet den ikke skadede del af bygningen og få opført en tilsvarende hel ny bygning, i stedet for at få repareret den skadede bygning.\nOprydningsomkostniner efter en skade samt bortskaffelse og destruktion af de skadede genstande, der ikke kan genanvendes.\nErstatning for forøgede udgifter som er forbundet med, at myndighederne stiller krav om, at det der genopføres efter en skade skal opfylde nye krav i lovgivningen.\nHaveanlæg og gårdbelægning\nDækker udgifter til retablering af haveanlæg og gårdbelægning samt nyplantning.\nTilbehør til beboelsesejendom\nDækker haveredskaber og tilbehør til beboelsesbygnings drift, herunder inventar samt fyringsolie og kølemedium i bygningens jordvarmeanlæg. Derudover er TV-, Tele- og datakabler, samt græsklippere, sneslynger, jordfræsere og andre arbejdsmaskiner som ikke registreringspligtige også dækket.\nGælder kun for Super og Standard\nBliver bygning hærget af ren hærværk og/eller vandalisme erstatter vi afrensningen og skaderne på bygningen. Hærværk på glas, sanitet og/eller udendørs skilte er dog kun dækket når du har købt tilvalgsdækning: Glas, sanitet, og/eller udendørs skilte.\nRåd og tips til forebyggelse af skader på bygning\nSikr din virksomhed mod brand \nFå vores forebyggende råd, til hvordan du undgår brandskader på dine bygninger.\nSikre dig nu mod brandskader\nFå råd og tips til at undgå stormskader \nFå hjælp fra os, så du kan undgå stormskader og være godt forberedt inden den næste storm kommer.\nForebyg stormskader nu\nUndgå sne- og vandskader på din bygning \nFå råd og tips til at undgå sne- og vandskader på dine bygninger.\nSnetryk- og vandskader på din bygningstage


💐 BLOMST LEVERING ARDABĪL (ARDABĪL) - ONLINE BLOMSTERHANDLER ARDABĪL (ARDABĪL)\nBlomster til Ardabīl (Ardabīl) Iran Blomster levering til Ardabīl (Ardabīl) ,Iran - din Ardabīl (Ardabīl) Blomsterhandler\nBlomster og gavekurve til Ardabīl (Ardabīl)\nArdabīl (Ardabīl) Blomsterhandler & gaver\nVelkommen til hjemmesiden for blomster til Ardabīl (Ardabīl). Vi laver den bestilling online blomster let. Du kan vælge fra vores rigelig udvalg: blomster, planter, buketter og meget mere. Venligst tilføje du valg til indkøbskurven og følge vejledningen. Når ordren er afsluttet bare overlade resten op til os.\nDet er missionen af blomster til Ardabīl (Ardabīl) til at levere den højeste mulige kundeservice. Vi vil sørge for din bestilling vil blive leveret som spurgte. Når du virkelig ønsker at imponere, uanset hvilken lejlighed: fødselsdage, Mors dag, fædre dag eller nogen anden lejlighed, blomster til Ardabīl (Ardabīl) er det rigtige valg for din særlige øjeblik.\nVores kontorer er Åbn, og vores lokale blomsterhandler i Ardabīl (Ardabīl) er også åben for levering.\nTjek vores levering områder i Ardabīl (Ardabīl), Iran:\nVi tilbyder det største udvalg af blomster til Ardabīl (Ardabīl) ,Iran\nVi tilbyder det største udvalg af gavekurv til Ardabīl (Ardabīl) ,Iran\nVi tilbyder det største udvalg af chokolade til Ardabīl (Ardabīl) ,Iran\nVi tilbyder det største udvalg af kager til Ardabīl (Ardabīl) ,Iran\nVi tilbyder det største udvalg af gaver til Ardabīl (Ardabīl) ,Iran\nVi tilbyder det største udvalg af parfumer til Ardabīl (Ardabīl) ,Iran\nSend blomster og gaver til Ardabīl (Ardabīl) med blomster til Ardabīl (Ardabīl). Vi specialiserer os i at levere blomster, buketter, kurve, gaver og kager til Ardabīl (Ardabīl).\nBLOMSTER LEVERET I ARDABĪL (ARDABĪL) - BLOMSTERHANDLER I ARDABĪL (ARDABĪL) TILBYDE LEVERING SAMME DAG AF BLOMSTER\nBlomster til Ardabīl (Ardabīl) - blomsterhandler, der leverer samme dag blomst levering i Ardabīl (Ardabīl) . Vi bruger et omfattende netværk af lokale Ardabīl (Ardabīl) blomsterhandlere og har dine blomster buketter leveres i Ardabīl (Ardabīl).\nLAD OS TAGE PLEJE AF DINE BLOMSTER I ARDABĪL (ARDABĪL)\nLad Blomster til Ardabīl (Ardabīl) tage sig af din blomsterarrangementer ved lejlighed; Fødselsdag herunder buketter, Mors Dag blomster, Valentine ' s Day blomster, Nyfødte Baby og meget mere. Vi tilbyder et stort udvalg af blomster, planter, blomster arrangementer, og kurve til meget konkurrencedygtige priser der vil ikke blive matchet overalt i Ardabīl (Ardabīl). Bestil online og få din blomst levering til Ardabīl (Ardabīl) varetaget af Blomster til Ardabīl (Ardabīl).\nBLOMST LEVERING I ARDABĪL (ARDABĪL)\nHoldet på Internettet Blomsterhandler er forpligtet til at give dig den højeste kvalitet af blomster, planter og gaver til rådighed i Ardabīl (Ardabīl), i den skønneste mulige pris. Enhver kunde er meget vigtig for os, og vi stræber efter at give vores yderste for professionel opmærksomhed til hver enkelt ordre. Hele vores team er dedikeret til at levere det højeste niveau af kundeservice for at få din blomst levering i Ardabīl (Ardabīl).\nLOKAL FLORIST I ARDABĪL (ARDABĪL)\nVi leverer blomster buketter i over 900 byer rundt om i verden. I hver by, vi arbejder med pålidelige lokale blomsterhandlere, som det er tilfældet med Ardabīl (Ardabīl). At arbejde med dette netværk af lokale blomsterhandlere, vi er i stand til at sikre, at vi leverer top kvalitet buketter, og at dine blomster vil holde sig frisk. Vi kan tage sig af dine sidste minut blomst ordrer, eller du kan reservere en smuk buket blomster, måneder i forvejen.\nBlomster til Ardabīl (Ardabīl), Iran\n© Copyright Blomster til Ardabīl (Ardabīl) • 2021


Professionelle arabiske oversættelser | EasyTranslate\nArabiske oversættelser af topkvalitet\nHos EasyTranslate er vi eksperter i Arabiske oversættelser. Vi leverer skræddersyede og branchespecifikke oversættelser til overkommelige priser. Hos os får du adgang til et netværk af over 10.000 erfarne og højt kvalificerede oversættere, som vil sørge for at tilpasse dit materiale, så det passer til dit brands identitet, din branche og din tone of voice.\nHurtige og nemme arabiske oversættelser\nEasyTranslate handler om at gøre din arabiske oversættelse så nem og bekvem for dig som muligt. Vores platform er hurtig og nem at bruge, og du kan sende din ordre når som helst og hvor som helst med blot få klik. Når du har gennemført din bestilling, kan du følge status for din oversættelse på vores platform – den vil ligge klar til dig på mindre end 48 timer.\nSupport til dine arabiske oversættelser\nFå support gennem hele oversættelsesprocessen fra vores dedikerede account managers. Deres ekspertise indenfor lingvistik og diverse industrier gør, at de kan finde den helt rigtige arabiske oversætter til netop dit projekt. De arbejder tæt sammen med vores oversættere for at sikre, at alle dine oversættelses-behov bliver mødt, og at intet overlades til tilfældighederne.\nVi tilbyder alle typer af professionel oversættelsesservice, så hvad enten din forretning har brug for helt almindelig Arabiske oversættelse, certificeret oversættelse, hjemmesideoversættelse eller noget helt andet, så er du dækket ind hos os.\nArabiske oversættelser til enhver branche\nHos EasyTranslate laver vi arabiske oversættelser til mange forskellige industrier, og vores oversættere har alle den påkrævede ekspertise til at kunne levere skræddersyede oversættelser, der passer til din specifikke branche.\nHos EasyTranslate bruger vi højteknologiske oversættelsesværktøjer for at sikre, at dine arabiske oversættelser forløber gnidningsfrit og omkostningseffektivt. Ved at anvende vores moderne værktøjer til at drive din forretning globalt, sikrer du, at sproget og tonen i dine projekter bliver fuldstændig strømlinet.\nVores platform beskytter dine filer og data, så det er fuldstændigt sikkert og fortroligt for dig at bestille dine professionelle arabiske oversættelser. Vores omfattende udvalg af funktioner på platformen hjælper dig med at overholde databeskyttelsesregler og opnå øget transparens og kontrol.\nMød vores arabiske oversættere\nVores team af dedikerede arabiske oversættere er de bedste indenfor deres felt og stiller deres passion for sprog til rådighed for dig. De har mange års erfaring og kender sproget i alle dets små detaljer, facetter og kompleksitet. Da de alle er modersmålsoversættere og har gennemført særlige uddannelseskurser, har de certificeringer, der anerkender deres sprogkundskaber og kvalificerer dem som eksperter inden for arabisk oversættelse.\nSom du sikkert allerede ved, findes der ikke bare ét universelt arabisk sprog. Mange engelske ord og vendinger kan være specifikke for et bestemt område, og vil være lige så fremmede for en arabisktalende person udenfor dette område, som ord fra mandarin eller dothraki. På den anden side findes der også ord, som kan bruges i alle arabisktalende lande, men som har helt forskellige betydninger afhængigt af, hvilket land du opholder dig i.\nLokalisering rækker ud over almindelig oversættelse. Det handler om at forstå kulturen bag det specifikke sprog for at få det til at virke så naturligt som muligt for din målgruppe. Så hvis du har planer om at udvide din forretning til et af disse arabisktalende lande, er det vigtigt at benytte det helt rigtige sprog. Du vil gerne have, at sproget lyder så naturligt som muligt for lokalbefolkningen, men du vil samtidig undgå at fornærme nogen ved en fejltagelse. Af den årsag er det kun kvalificerede og erfarne arabiske oversættere, der kan levere skarp og koncis content, når der skal oversættes til arabisk.\nHvis du søger efter andet end arabiske oversættelser, så vil vi helt sikkert også have dig dækket her. Vi tilbyder flere end 95 sprogkombinationer fra vores netværk af mere end 10.000 kvalificerede oversættere. Så selv hvis du har brug for spansk, tyrkisk eller kinesisk oversættelse, så vil vi helt sikkert kunne finde den rigtige oversætter til dit projekt.


Danskerne kan nu købe folkeaktier i landbrugsjord og dermed bidrage til, at mere dansk landbrugsjord bliver omlagt til økologi til gavn for natur, miljø, drikkevand, og klima, skriver Coop i en pressemeddelelse ifølge Økologisk Landsforening.\n- Via platformen Coop Crowdfunding bliver det nu muligt at støtte omlægningen til økologi og samtidig gøre det nemmere for næste generation at kommer ind i erhvervet. Gennem aktiesalg har Danmarks Økologiske Jordbrugsfond siden 2017 rejst 30 millioner kroner til opkøb af landbrugsjord. En aktie koster i dag 10.000 kroner, men med det nye tiltag kan danskerne støtte med et valgfrit beløb og blive folkeaktionær.\nDanmarks Økologiske Jordbrugsfond opkøber konventionelt drevet landbrug og lade yngre økologiske landmænd forpagte jorden. De skal omlægge til økologisk drift og arbejde med mere natur og CO2-reducerende tiltag. Forpagterne skal desuden efterleve en række krav til eksempelvis klimahandlingsplaner og natur-og vildtplejeplaner.


referat - Forsyning.dk\nDagsorden:1. Forhistorie/baggrund- Forudsætninger for vort arbejdeo Byrådsbeslutninger mv.o Miljømæssig begrundelse2. Spildevandsplanen- Pilotområdet- Resterende del af sommerhusområdet, herunder delområde 23. Delområde 2- Kloaksystemet skitsemæssigt- Afvandingsforhold for overfladevando Eksisterende afvandingsmulighedero Fremtidig afvanding4. Det videre arbejde med delområde 2- Foreløbig tidsplan5. EventueltDagsordenen blev gennemgået ved hjælp af PowerPoints. De anvendte PowerPoints er vedlagtreferatet.Ad. 1. Forhistorie/baggrundForudsætningerne for projektet blev gennemgået.Det blev drøftet, hvorfor det er en spildevandskloakering, og ikke en separatkloakering, dergennemføres.Baggrunden for at det er en spildevandskloakering, der skal gennemføres - altså en kloakeringmed et enstrenget kloaksystem, hvortil der kun må ledes spildevand - er, at etablering af tostrengedekloaksystemer er meget omkostningskrævende. Tostrengede kloaksystemer etableresnormalt kun i byområder, hvor der er behov for effektiv opsamling og afledning af regnvandfra tagarealer og primært offentlige befæstede arealer. Etablering af regnvandsledninger isommerhusområder, hvor der normalt kun er meget lidt befæstet areal, er ikke en realistiskløsning, idet den vurderes som både økonomisk og miljømæssigt uacceptabel.Afledningen af regnvand fra tage og befæstede arealer i sommerhusområder sker normalt vednedsivning i velfungerende faskiner eller ved udledning til vandløb/dræn. I sommerhusområdermed periodevis højtstående grundvand (grundvandsstand over eller lige under terræn), skalafledningsforholdene derfor nødvendigvis forbedres.Lovgivningen tillader ikke at grundvand, drænvand og overfladevand tilledes kloaksystemet isommerhusområdet Hals-Hou.2/6\nAd. 2. SpildevandsplanenSpildevandsplanen for pilotområdet og det øvrige sommerhusområde blev gennemgået.I pilotområdet er grundejerne pålagt spildevandskloakering inden 31.12.2013.Det øvrige sommerhusområde er i spildevandsplanen angivet som planlagt spildevandskloakeret.Der vil successivt blive foretaget ændring af spildevandsplanen (fra nedsivningsområdetil spildevandskloakeret område) for de enkelte delområder i den rækkefølge, som de skal kloakeres.Administrativt betyder det, at man kan fortsætte med nedsivning i de enkelte delområder, indtilspildevandsplanen er ændret. Ved mindre ændringer af sommerhuse vil der blive givet tilladelsetil fortsat nedsivning, indtil spildevandsplanændringen er vedtaget. Der vil dog ske et skøn ide enkelte sager. I skønnet indgår blandt andet en vurdering af, hvordan det nuværende nedsivningsanlægfungerer, og hvor stor forøgelsen af spildevandsbelastningen er.Ad. 3. Delområde 2Det overordnede skitseprojekt for området blev gennemgået.Kloaksystemet udføres som et gravitationssystem, hvor vandet af sig selv løber i rør til enrække pumpestationer. Herfra bliver det pumpet op i det tilstødende ledningssystem og til sidstop i den eksisterende trykledning, der løber fra Hou til Hals RenseanlægSpildevandet fra området ledes til Hals Renseanlæg, som pt. er under nedlægning. Efter nedlæggelsenvil spildevandet blive ledt videre til Renseanlæg Øst.Da området er forholdsvis fladt, er man nød til at grave dybt for at få fald på ledningerne. Derbliver tale om gravedybder på op til 4-5 m og en del pumpestationer. Hvis projektet skulle lavesudelukkende med èn pumpestation pr. delområde, vil det betyde gravedybder på over 8m. Det er derfor ikke en mulig løsning.I forbindelse med anlægsarbejdet er to af de store udfordringer den meget høje grundvandsstand,der gør, at der skal sænkes grundvand i hele området samt grundvandets indhold afjernforbindelser (okker).Det vurderes umiddelbart, at der ikke er risiko for sætningsskader på huse ved grundvandssænkninger.Det skyldes den sandede jord, der giver gode funderingsforhold.Forholdene vedr. afledning af overfladevand fra områder med vand på terræn eller generellevandproblemer blev drøftet. I forbindelse med kloakeringsprojektet er der mulighed for at etablereet drænsystem i udgravningerne. Dette kan medvirke til at fremtidssikre områderne i forholdtil klimaforandringerne, og udføres dræningsarbejdet samtidigt med kloakeringen, kan detreducere omkostningerne til arbejdet. Såfremt dette ønskes skal der laves en aftale med KloakA/S.Det er vigtigt, at overfladevand fra tagflader og flisearealer ikke ledes direkte til vandløb. Detkan skabe problemer med oversvømmelser omkring vandløbene, hvis alle gør dette. Derforbør vandet fra disse arealer ledes til faskiner på egen grund.Det er en forudsætning for at igangsætte spildevandskloakeringen, at problemerne med vandpå terræn er løst.3/6\nVed en gennemgang af de historiske kort kan vi se, at der tidligere har været en del vandløbmm., der ikke findes mere. Dette kan være én af årsagerne til en del af de problemer, der ermed vand på terræn.De områder, hvor vi pt. har registreret problemer med vand på terræn, ligger primært i disseområder - hvorimod områder, hvor der er vedligeholdte vandløb, ingen nævneværdige problemerhar.Det blev drøftet, om alle skal deltage i etablering af nye vandløb/dræn og vandløbslovens bestemmelserherom.Etablering af nye vandløb og dræn kræver en tilladelse efter vandløbslovens bestemmelserom regulering af vandløb. Vandløbssager behandles af Aalborg Kommune, Teknik- og Miljøforvaltningensom vandløbsmyndighed.En vandløbssag kan i princippet indbringes for vandløbsmyndigheden af en enkelt person.Ved behandlingen af vandløbssagen kan vandløbsmyndigheden pålægge de enkelte grundejerei området at bidrage til anlæg og/eller drift af vandløbs-/drænsystemet, hvis de er medbenyttereeller drager nytte af anlægget. Dvs., at ejere af ejendomme, der ikke støder op til etvandløb, kan blive pålagt at deltage i udgifterne, hvis ejendommene er medbenytter eller dragernytte af anlægget.Kommentarer fra grundejerforeningerneForudsætning for spildevandskloakeringGrundejerforeningerne gjorde opmærksom på, at der er en del grunde i området, der ikke ermedlem af grundejerforeninger, og der kan være ejendomme i de enkelte områder, der ikke vildeltage, da de ikke mener, at de har glæde af spildevandskloakeringen.Undersøgelserne i området viser, at der i området er lille afstand fra terræn til grundvandsspejlet.I det meste af området er der under 1,6 m fra terræn til højeste grundvandsstand, hvilketbetyder, at det er miljømæssigt uforsvarligt og derfor ulovligt at nedsive spildevandet. Pågrund af den tætte beliggenhed af sommerhusene medfører kravene til nedsivningsanlæggenesindbyrdes afstand, at det ikke er tilstrækkeligt at etablere mileanlæg til nedsivning af spildevand.Hvis det besluttes, at et område ikke bliver spildevandskloakeret, fordi der er vand på terræn,skal de miljømæssige forhold vurderes med henblik på en anden løsning. Som forholdene ernu, vil tilladelserne til nedsivning blive trukket tilbage, og der skal etableres samletank på deenkelte grunde.Det skal pointeres, at det for hele sommerhusområdet er en forudsætning, at problemer medvand på terræn bliver løst, før områderne bliver spildevandskloakeret.Bisnapvej – vand på terrænBisnapvej er en offentlig vej, og der er på en del af strækningen problemer med vand på terræn,specielt området omkring P-pladsen er hyppigt oversvømmet.Der har tidligere været en vejgrøft langs Bisnapvej, som ikke er i funktion længere.Vandløbsmyndigheden formidler i forbindelse med det videre arbejde kontakten mellemgrundejerne og vejmyndigheden.4/6\nSamarbejde omkring lægning af drænrørAalborg Forsyning, Kloak A/S har i forbindelse med den forestående spildevandskloakering ipilotområdet tilbudt grundejerforeningerne, at den ledningsgrav, der etableres til spildevandsledningen,eventuelt også vil kunne benyttes af grundejerne til at lægge en drænledning i. Ønskerman at benytte sig af dette tilbud, skal betingelserne aftales nærmere med Kloak A/S.Grundejerne skal betale den merudgift, der er for Kloak A/S til at medtage drænledningen iledningsgraven.Dette tilbud gælder også delområde 2, og grundejerforeningerne opfordres til at undersøge,om de ønsker, at benytte sig af tilbuddet.Som tidligere nævnt kræver dræn en tilladelse efter vandløbslovens bestemmelser.Nis Burchardt oplyste, at der i området omkring Lille Strandgaard, Strandgården I/S ogStrandvænget er igangsat undersøgelser af mulighederne for at etablere et fælles drænprojekt.Grontmij sender kopi af skitseprojektet for området til Nis Burchardt.Lån til betaling af tilslutningsbidrag mm.Muligheden for, at Aalborg Kommune yder lån til pensionister til dækning af udgifterne i forbindelsemed kloakeringen, blev drøftet.Lovbekendtgørelse nr. 1007 af 26. oktober 2009 påbyder kommunerne, at yde lån til pensionistertil tilslutning af de pågældende ejendomme til kollektive anlæg i de tilfælde, hvor der er tilslutningspligt.Ansøgningsskema kan findes på kommunens hjemmeside under Boligstøtte. Skemaet hedder:” Ansøgning om lån til betaling af ejendomsskatter ”På hjemmesiden kan endvidere findes følgende oplysninger:Får du pension, er du på efterløn eller er du fyldt 65 år, kan du få lån til betaling af ejendomsskatterog afgifter.Lånet forrentes med halvdelen af diskontoen pr. 1. oktober året før.Lånet med renter forfalder ved ejerskifte.Det er en betingelse for lånet, at der er friværdi i boligen, idet der kræves pant heri.Henvendelse skal ske til Boligstøtteafdelingen, John F. Kennedys Plads 1B, telefon 99 31 2784.Ad.4. Det videre arbejde med delområde 2Den foreløbige tidsplan for det videre arbejde er:December 2011-marts 2012 Forundersøgelser/Skitseprojekt1. kvartal 2012 Møde med grundejere2. kvartal 2012 Ændring af spildevandsplan3.-4. kvartal 2012 Detailprojektering og udbud2013 Anlægsperiode31. december 2014 Sidste frist for spildevandskloakering af den enkeltegrund.5/6\nI forbindelse med de planlagte møder med grundejerne deles området op i 3 delområder forikke at have for mange deltagere til hvert møde. Områderne deles op, så de hænger sammenafledningsmæssigt.6/6\nPage 2 and 3: Dagsorden:1. Forhistorie/baggrund-\nPage 4 and 5: Ved en gennemgang af de historiske\nPage 6: I forbindelse med de planlagte mød\nMagazine: referat - Forsyning.dk


Så er problemet Kina - AktieRådet\nSå er problemet Kina\nAf Lars Persson den 31. juli 2015 in Trends\nSå er der igen problemer på det kinesiske aktiemarked, hvilket påvirker de øvrige markeder. De amerikanske indeks er i salg med undtagelse af Nasdaq Composite, der stadig er i køb.\nEndvidere er der fortsat problemer med Grækenland, idet IMF ikke ønsker at give dem et nyt lån, før der sker økonomiske rationaliseringer.\nEfter uroen på aktiemarkedet i sidste uge er der igen kommet fokus på medicinal-selskaberne, der har en stabil indtjening. Blandt Midcap selskaberne har de mest stigende selskaber været Ambu og Zealand Pharma. Zealand Pharma har både onsdag og torsdag været i fokus med positive historier omkring deres Lyxumia produkt. Det har trukket Zealand Pharmas aktiekurs op med 13,6 pct. på to dage. RSI har ramt det overkøbte niveau, hvilket indikerer, at aktien har brug for en konsolidering i niveauet omkring 160.\nAmbu tabte pusten i juni, men fandt en bund i juli i niveauet 170 og er steget op til niveauet 185. Der er en positiv tendens i Momentum, og det lange glidende gennemsnit ligger i niveauet 172 som en støttelinie. Bollingerkanalen er fortsat i salg, og modellen går først i køb ved brud af niveauet 192.\nLundbeck er steget 30 point på 4 uger. Aktien nærmer sig en test af modstandsniveauet 165, der var et modstandsniveau i maj 2015. Næste modstandsniveau er ved 170, som var en top i slutningen af marts 2014. Man skal tilbage til 2002 for at finde aktiekursen over det niveau. Den stigende tendens i aktien trækker op i Momentum både på uge- og månedsniveau. Forventer en konsolidering i niveauet omkring 156-165.\nDFDS sejler videre i den stigende trendkanal trods uroen på den engelske kanal. Aktien er steget 60 pct. i år og har ramt ny all time high. Nærmeste støtteniveau er ved kursniveauet 900. Momentum er aftagende på ugebasis, hvilket indikerer, at hastigheden er aftagende i aktiekursen.\nDSV lå i en stigende trendkanal siden slutningen af oktober og frem til slutningen af juni, hvor aktien faldt tilbage og bryder den positive tendens. Efter konsolidering i niveauet 215-220 er aktien begyndt at stige igen og tester modstandsniveauet 240, hvorefter aktien bevæger sig vandret i niveauet 230-235. Momentum på ugebasis er stigende, hvilket giver en positiv indikation op til regnskabet.\nTDC bevæger sig vandret i niveauet 48,5-53,5. Der er divergens mellem RSI og Momentum på ugebasis, hvilket indikerer at investorerne ikke kan bliver enig om retningen. Bollingerkanalen er i køb på ugebasis. Bryder kursen igennem modstandsniveauet 54, ser aktien interessant ud.\nDen kommende uge byder på regnskaber fra DSV tirsdag. Onsdag er det BankNordik, Greentech Energy samt Ringkjøbing Landbobank. Torsdag bliver det Novo dag med både Novo Nordisk og Novozymes. Fredag sluttes af med TDC.\nTeknisk har C20-indekset genetableret sit købssignal på ugebasis. De seneste par dage er det danske indeks faldet tilbage og nærmeste støtteniveau er ved 1000. Herefter er der støtte i niveauet 960, hvor det lange glidende gennemsnit på ugebasis ligger.\nDer er en positiv tendens i markedet, og det betyder, at Bollingerkanaen er gået i køb. Den nedre støttelinie i modellen er ved niveauet 960, og brydes den, skifter signalet til salg. RSI er i niveauet 55-60, hvilket er neutral zone. Momentum er en stigende tendens på ugebasis, hvilket indikerer, at tendensen fortsat er positiv trods den sivende tendens. Hold øje med stop-loss.\nSå er jeg tilbage fra ferie og her kommer en mini-udgave af Trends.\nHæver stop-loss på Chr. Hansen og Jyske Bank. Endvidere hæves mål-kursen og stop-loss på D/S Norden, Novo Nordisk og Vestas.\nCarlsberg 140905 531,00 592,00 650 590 11% 36%\nChr. Hansen 131011 193,00 373,00 390 365 93% 78%\nD/S Norden 150523 163,50 178,00 200 175 9% 4%\nJyske Bank 150417 316,10 352,00 355 320 11% 3%\nNovo Nordisk 140131 216,50 398,00 415 385 84% 57%\nPandora ( ½ position) 130227 148,35 768,50 770 690 418% 86%\nTopDanmark 150612 181,60 187,20 195 179 3% 3%\nVestas 141110 224,00 370,00 399 365 65% 36%\nRoyal Unibrew 141205 214,00 229,20 260 237 7% 24%\nColoplast 120111 169,50 462,00 575 510 173% 137%\nAlm. Brand 140902 31,20 43,40 51 45 39% 33%\nHæver mål-kursen og stop-loss for ConCordia og Swedol. Hæver stop-loss i ICA-Gruppen. Husqvarna er sat på salgslisten. SSAB er solgt.\nConCordia 150529 17,80 20,60 25 18 16% 2%\nCloetta 120111 16,00 26,10 28 25 63% 151%\nElekta 150612 55,60 57,90 63 55 4% 3%\nHusqvarna B 141107 54,00 62,55 74,5 63 16% 34%\nICA-Gruppen 150417 303,70 312,00 340,0 295 3% 2%\nRockwool B 150205 759,00 1009 1100 945 33% 28%\nSwedol 150213 15,80 19,7 25 17 25% 26%\nWihlborg 150710 152,50 149,75 165 143 -2% 3%\nSSAB A 150508 50,20 41,35 58 46 -18% 6%\nOriflame 150123 121,00 129,3 145 132 7% 23%\nBulten 141107 68,80 86,75 107 91 26% 31%\nTorsdagens nøgletal var positive, idet antallet at nytilmeldt ledige var mindre end ventet, men BNP-væksten var desværre også mindre, hvilket trak lidt ned.\nTorsdag var Procter & Gamble samt Colgate aktuel med deres kvartalsregnskaber. Colgate ramte analytikernes forventninger, mens Procter & Gambles omsætning var svag, men bundlinien var bedre. Trods det så faldt P&G med 4 pct.\nDen kommende uge byder på Berkshire Hathaway, Disney, Allergan, CVS Health samt Aetna Inc.\nDow Jones har haft et salgssignal i Bollingerkanalen siden juni. Kursen for Dow Jones skal igennem 18.000, før der bliver etableret et nyt købssignal i modellen på ugebasis. De glidende gennemsnit har etableret et ”Golden Cross”. Den sivende tendens i aktiekursen trækker ned i Momentum og RSI på ugebasis. RSI er under 45 og nærmer sig det oversolgte niveau på ugebasis.\nS&P 500 fortsætter den vandrette formation i niveauet 2060-2120. De glidende gennemsnit ligger side om side på ugebasis. En stigning i indekset vil give en positiv indikation. På ugebasis er Bollingerkanalen i salg og har været det i 2 uger. Bollingerkanalen går i køb ved brud af niveauet 2110 på ugebasis. Der er en stigende tendens i Momentum, mens RSI er i en faldende tendens.\nNasdaq Composite fortsætter den stigende tendens og holder fast i købssignalet i Bollingerkanalen med en støttelinie i niveauet 5000. Det samme sted ligger det lange glidende gennemsnit på ugebasis. Momentum på ugebasis har en positiv tendens og har været det siden begyndelsen af juli. Nærmeste modstandsniveau er ved 5200 og herefter i niveauet 5300, mens nærmeste støtteniveau er ved 5000, også i niveauet 4900.\nStrategi:Hold på amerikanske aktier.\nDFDS, DSV, H. Lundbeck\nSAS på kandidatbænken\nKinesisk uro spreder sig