Baunesletten. Plejeplan - PDF\nDownload "Baunesletten. Plejeplan"\n1 Baunesletten Plejeplan\n2 Indhold Indledning... 2 Generelle forhold... 4 Areal A Rigkær og skovområde... 8 Areal B Ellesump og skovområde Areal C Græsslette Areal D Græsslette ved jernbanen Oversigt over plejeforslag med økonomi Bilag PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 1\n3 Indledning Baunesletten er det åbne naturområde beliggende mellem Værløse og Farum Sø. Området har været i kommunens eje siden 1971, og først Værløse Kommune og siden Furesø Kommune, har plejet arealet som et rekreativt naturområde i alle årene. Baunesletten blev drevet som traditionelt landbrug med private lodsejere, da området i 1947 blev indstillet til fredning af Udvalget Vedrørende Københavns Grønne Områder, på baggrund af, at området bestod af arealer med forskelligartet naturpræg. Fredningen blev vedtaget i 1953 som en status quo fredning. Arealet blev senere erhvervet af den daværende Værløse Kommune, og er i den nuværende kommuneplan udlagt til offentlige rekreative formål. I begyndelsen af 1970 erne blev der søgt om tilladelse til at anlægge en 9-hullers golfbane på området. Golfbanen blev anlagt, men få år senere forlangte Overfredningsnævnet nogle opfyldte vådområder og andre terrænreguleringer, som var udført af golfklubben, tilbageført til de oprindelige terrænkoter. Som konsekvens heraf flyttede golfklubben . I dag er Baunesletten en del af en større naturpark der ligger mellem Farum og Slangerup, og som er beskrevet på hjemmesiden Kommunerne inden for naturparkens grænser har igangsat et samarbejde om en mærkning af naturparken. Baggrund for fredningen Da fredningen er fra 1953 blev der dengang ikke formuleret specifikke fredningsbestemmelser for de enkelte områder og naturtyper inden for fredningsarealet. Områderne blev dengang drevet med forskellige formål, og derfor er fredningsbestemmelserne for disse fem områder forskellige. I dag bliver områderne dog ikke anvendt til de beskrevne formål. Det er fredningens overordnede formål at bevare hele det fredede areal i sin nuværende tilstand, og det er ikke tilladt at ændre på arealernes anvendelse. For landbrugsarealer gælder for eksempel, at der ikke må opføres bygninger ud over, hvad der er nødvendigt for ejendommens drift, at der ikke må foretages terrænændringer, at vandarealer ikke må opfyldes eller at bredderne benyttes til anbringelse af affald, og at stendiger ikke må nedbrydes. Det er derudover blandt andet ikke tilladt uden Fredningsnævnets tilladelse at fjerne eller tynde ud i den eksisterende beplantning af træer, buske og levende hegn i området. Der er ligeledes specifikke bestemmelser for en spejdergrund ved Ryget Skov, for moser og enge, og for en lystejendom. Plejeplanens udstrækning og gyldighed Formålet med plejeplanen er, at sætte mål for naturens udvikling og den rekreative benyttelse af området. Med konkrete forslag til pleje af hvert enkelt delareal på Baunesletten er det hensigten, at plejeplanen kan bruges af både Furesø Kommune og borgerne. Ideer til forskellige former for rekreativ benyttelse af området skaber flere og nye muligheder for hvordan borgerne kan bruge området. Baunesletten ligger syd for Farum Sø, og lige øst for det store skov- og vådområde Ryget Skov og Sækken. Arealet omfattet af plejeplanen ses på side 3, her ses også fredningens udstrækning. Som det fremgår af figuren dækker plejeplanen ikke hele det fredede areal. Vi har udvalgt områderne omfattet af plejeplanen fordi de drives og ejes af Furesø Kommune. Den nordlige del af fredningen er ikke med i plejeplanen, da det ejes af Naturstyrelsen og drives som fredskov. Dette gælder dog ikke for et mindre rigkær som, efter aftale med Naturstyrelsen, plejes af Furesø Kommune. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 2\n4 Ejerforhold Størstedelen af matriklerne inden for fredningens grænser er ejet af offentlige myndigheder; Københavns Kommune, Naturstyrelsen og Furesø Kommune. Enkelte er ejet af private lodsejere. Området omfattet af denne plejeplan ejes af Furesø Kommune, med undtagelse af et mindre rigkær (delareal B4) og en grussti (delareal C2), der ejes af Naturstyrelsen. Det er Furesø Kommunes ansvar som ejer af arealerne at pleje dem med udgangspunkt i anbefalingerne i denne plan. Naturstyrelsen er plejemyndighed på egne arealer, medmindre der foreligger anden aftale. Fredningsgrænsen er markeret med grøn, plejeplanens afgrænsning er markeret med rød Der er ikke krav i fredningen om en plejeplan. Plejeplanens anbefalinger er vejledende og indebærer ikke en pligt til at gennemføre de foreslåede tiltag. Anbefalingerne er givet på baggrund af, hvor god plejemetoden er til at fremme det naturindhold, landskab, og den rekreative brug, som der sigtes efter på de forskellige arealer på Baunesletten. Plejeplanen har været i høring hos grundejere og interessenter i perioden fra 26. januar til og med den 23. februar Planen er politisk behandlet i Miljø-, Plan- og Teknikudvalget den 9. november Opbygning og læsevejledning Planen indledes med en generel beskrivelse af de landskabelige, geologiske og rekreative kvaliteter, arealet besidder. Herefter følger en gennemgang af hvert enkelt delareal med beskrivelse af den nuværende tilstand, plejemålsætning for arealet og derefter forslag til pleje. Efter gennemgangen af hvert delareal følger et afsnit om plejemetoder, som med fordel kan anvendes på de overordnede delarealer på Baunesletten. Sidst i planen findes kortbilag med plejeforslagene for de fire delarealer, publikumsfaciliteter samt en skematisk oversigt med omkostningsoverslag. Litteraturhenvisninger er angivet med tal i parentes og litteraturliste findes på side 29. Indsamling af viden I forbindelse med udarbejdelsen af denne plan har Furesø Kommune indsamlet viden fra blandt andet fugleognatur.dk, Danmarks Miljøportal og Værløse Naturgruppe. Derudover foreligger en ældre plejeplan fra 1991 Driftsplan over det tidligere Golfbaneareal ved Bavnestedet, som også er blevet brugt . Der er afholdt en offentlig markvandring i oktober 2015, hvor medarbejdere fra kommunen og interesserede borgere og organisationer deltog. Her blev der udvekslet viden og diskuteret ideer og forslag til plejen af Baunesletten. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 3\n5 Generelle forhold Baunesletten er et område med både store naturmæssige og rekreative værdier. Derudover har området også værdi for kommunens dyrehold, da en stor del af dyrenes vinterfoder høstes på de store græssletter i løbet af sommeren. Områdeinddeling Arealet omfattet af denne plejeplan er inddelt i fire overordnede delarealer. Hvert areal er derudover inddelt i en række mindre delarealer, med hver deres plejemålsætning og plejeforslag. Disse omtales under hvert enkelt delareal. Landskab, geologi og biologi Landskabet omkring Baunesletten er et markant istidslandsskab med et netværk af tunneldale med åsrygge, langsøer og mellemliggende, mere plane plateauer. Jordbunden i området består af ferskvandstørv og moræneler. Arealet fremtræder i dag som et stort åbent græsareal, der terrænmæssigt falder mod nord til Farum Sø. Mod vest og nord er der jævn overgang fra spredte krat- og skovbevoksede områder med gamle bøge og egetræer, til Ryget Skov og vådområdet Sækken, som består af ellesump med spredte våde vandområder, nogle tilgroet med rødel, birk og pil. Flere steder i området ses rester af levende hegn, som kan have været skellinjer dengang området var privat- PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 4\n6 ejet og blev drevet som landbrug. De levende hegn blev oprindeligt plantet for at indhegne bøndernes dyrkede marker, så løsgående husdyr ikke brød ind og gjorde skade på afgrøderne. I dag består disse hegn hovedsageligt af hvidtjørn og slåen. Nærheden til Ryget Skov betyder, at der er et rigt og varieret dyreliv på Baunesletten. Rørhøgen yngler i Sækken og bruger de åbne græsområder på Baunesletten som spisekammer. Her kan den fange mus, småfugle og firben. Violetrandet ildfugl er også at finde på Baunesletten, og er en af Furesø Kommunes fokusarter. Dagsommer- fuglen trives i de næringsrige dele af moser og enge, men ses også på tørre overdrev. I 2016 er der udført specialefeltarbejde af en studerende på Københavns Universitet. Dette vil resultere i eventuelle nye anbefalinger til slåtidspunkter og slåmetoder. En af kommunens andre fokusarter er markfirben, som især opholder sig i grænselinjen mellem forskellige slags vegetation, såsom skovbryn, diger og markskel, sådan at det hurtigt kan skifte frem og tilbage mellem kølige og varme steder. Markfirbenet har brug for kølige steder for at finde skygge, og varme steder for at sole sig og udruge æg. Flere af de gamle skellinjer ses stadig i dag (markeret med sort). Den røde markering er delarealernes omrids. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 5\n7 Befæstede stier: skal være farbare for alle former for lovlig færdsel (cykler, kørestole, barnevogne osv.). Belægningen er stabilgrus eller lignende. Disse stier skal være skarpt markerede af hensyn til svagtseende Naturstier: simpelt anlagte stier med begrænset vedligehold. Naturstierne kan kun anvendes af visse brugere. En del af stierne går gennem græsningsfolde Trampesti: øvrige stier i området, som ikke anlægges og ikke plejes. Trampestier opstår som følge af publikums anvendelse af området Den nordlige grussti på Baunesletten fungerer som en del af Farum Søsti, som er en 10 km lang rute rundt om Farum Sø. For hver kilometer er der stillet en sten op med et relief af et dyr eller en plante, og alle arter er typiske for området. Violetrandet ildfugl Rekreative interesser Baunesletten har stor rekreativ værdi for lokalområdet, og bliver brugt til mange aktiviteter, såsom hundeluftning, løb, mountainbike m.m. Der er flere kælkebakker om vinteren og arealet bruges også af lokale skoler og andre institutioner. Stier Af hensyn til drift og anlæg gradueres områdets stier i tre forskellige kategorier, som er forskellige med hensyn til belægning, plejebehov og adgangsmuligheder. Skiltning og adgangsforhold Ridning er ikke tilladt. Offentligheden har ret til at færdes til fods, og på cykel på stierne. Baunesletten er en hundeskov. Dette betyder at man gerne må gå med hunden løs, men at den skal være ledsaget og under fuldt herredømme til enhver tid. Fuldt herredømme betyder, at hundeføreren kan standse hunden, hvis den f.eks. angriber andre dyr og mennesker. Det betyder helt bogstaveligt, at hunden skal have tæt kontakt til føreren og ikke må genere andre gæster, hunde eller det vilde dyreliv, f.eks. ved at true eller løbe efter dem. Hundeefterladenskaber skal samles op, også fra de åbne arealer. Afgrænsningen af hundeskoven kan ses i kortbilaget på side 28. Skovområdet i delareal B2, B3 og B4 er ikke en del af hundeskoven. Dette er primært på grund af vildtet og rørhøgen, som yngler i Sækken nord for Baunesletten. Der er opsat klaplåger og hegn der viser afgrænsningen. Derudover er der opsat piktogrammer som viser mountainbikeryttere uden om skovområdet. Regler for færdsel i området er skiltet med piktogrammer og et informationsskilt. Skilte og piktogrammer skal opsættes på rødmalede træpæle og skal vedligeholdes og udskiftes efter behov. Generelle planlægnings- og beskyttelsesbestemmelser Den nordlige del af det fredede areal hænger natur- og landskabeligt sammen med det store moseområde Sækken vest for Baunesletten. Sækken og den nordlige del af fredningen er en del af Natura 2000-området N139 Øvre Mølleådal, Furesø og Frederiksdal Skov, jf. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 6\n8 Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 408 af 1. maj 2007 om udpegning og administration af internationale naturbeskyttelsesområder samt beskyttelse af visse arter. Her er især habitatnaturtyperne rigkær og elleog askeskov vigtige. En del af det nordlige areal er endvidere udlagt til fredskov, hvilket vil sige, at det er beskyttet mod permanent rydning, kreaturgræsning m.m. Det er Naturstyrelsen, som driver fredskoven. Baunesletten og landskabet omkring er meget naturbevaringsværdigt og flere områder er fredet, blandt andet findes der en del fredninger nord og nordøst for Farum sø, som for eksempel Storebjerg-fredningen. Der er desuden registreret beskyttede naturtyper som mose, overdrev og søer flere steder på Baunesletten, efter naturbeskyttelseslovens 3. Hvis der foretages tilstandsændringer i områder beskyttet efter denne lov kræver det en dispensation. Hele Baunesletten er udpeget som et såkaldt kulturarvsareal. Kulturarvsarealer er områder med fortidsminder i jorden, blandt andet spor efter bebyggelser i oldtiden og stenalderbopladser. Arealet er derudover også udpeget som nationalt geologisk interesseområde, på grund af det særlige istidslandskab. Baunesletten er en del af de indre grønne kiler, som er regionale landskabs- og friluftsområder, der indgår i hovedstadsområdets fingerbystruktur. I de indre kiler, må der kun etableres mindre anlæg til støtte for det almene friluftsliv. Udsigt mod Farum sø PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 7\n9 Areal A Rigkær og skovområde Arealet er den nordlige del af fredningen og udgør det primære skov- og vådområde i plejeplanen. Her findes to rigkær, områder med vedvarende vandmættet jordbund med kalkholdigt grundvand, som giver en helt særlig sammensætning af plantearter. Derudover findes også en fold med græssende dyr. Størstedelen af arealet er omfattet af Natura 2000, og derudover findes også et overdrev og en sø, beskyttet efter naturbeskyttelseslovens 3. A.1 Græsningsfold og skov Delarealet udgør den vestligste del af den eksisterende græsningsfold i området. Arealet består hovedsageligt af afgræsset overdrev med krat af tjørn og slåen, og træer som blandt andet birk, hassel, eg og mirabel. I 2012 blev der opsat hegn som forberedelse til afgræsning, og afgræsningen foregår i 2016 med Galloway kvæg. Afgræsningen medvirker til at opfylde indsatskravet i statens Natura 2000-plan for området. Mod nord og vest findes højskov med bøg. Plejemålsætning Træbevokset område der fortsat afgræsses. Plejeforslag Fortsat afgræsning med Galloway eller anden kvægrace for at mindske tilgroning. For at skabe bedre indkig og fremme væksten af de hjemmehørende egetræer i området kan der med fordel tyndes ud i tjørn, hassel og mirabel på skråningen op mod grusstien. Eg og det solitære birketræ efterlades. Ved udtynding vil man kunne få et bedre indkig ind til de græssende dyr når man går langs grus- PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 8\n10 stien, og dermed kan man med egne øjne se, hvilken effekt afgræsning har på et areal. A.2 Græsningsfold, rigkær og skov Delarealet udgør den midterste del af græsningsfolden i området. I 2012 blev der opsat hegn som forberedelse til afgræsning, og afgræsningen foregår i 2016 med Galloway kvæg. Afgræsningen medvirker til at opfylde indsatskravet i statens Natura 2000-plan for området. Arealet består i dag hovedsageligt af selvsået krat med blandt andet birk og el, og enkelte lindetræer. Mod øst langs grusstien står flere hyld og grå-el. Langs skellet mod vest til delareal A1 findes et levende hegn af hvidtjørn og andre buske. I det lysåbne område mod nordvest findes et mindre rigkær. Naturstyrelsen er ejer af matriklen, men rigkæret indgår, efter aftale, som en del af afgræsningen. Her findes arter som kær-star, stiv star, smalbladet kæruld, eng-viol og blåtop. Plejemålsætning Bevokset område med selvsåede arter og et lysåbent, artsrigt rigkær. Plejeforslag Fortsat afgræsning med Galloway eller anden kvægrace for at forhindre tilgroning og fremme arter tilknyttet rigkær. De grå-el, der står ved hyldetræerne ud mod grusstien, kan ryddes, for at få et bedre indkig til græsningsfolden. Grå-ellen kan med fordel ringes. Ringning af træer foregår ved, at man skærer en ring i barken hele vejen rundt, hvilket udsulter træet, og forhindrer nye skud fra rødderne. Samtidig efterlades de døde træer til gavn for insekter og andre dyr. A.3 Overdrev og krat Den nordvestvendte skråning er et træ- og buskbevokset overdrev. Mod syd er delarealet tilgroet med blandt andet grupper af grå-el og birk, mod nord er arealet groet til med et hegn af hvidtjørn, ask, almindelig røn, eg, slåen og æble. Hegnet kan have været en gammel skellinje, og kan ses på det historiske kort på side 5. Længst mod øst findes et mindre krat af tjørn, mirabel, eg, almindelig røn og ahorn. Plejemålsætning Træ- og buskbevokset overdrev med de til overdrevet hørende arter af græs og urter. Af hensyn til disse arter bør de lysåbne partier holdes fri for tilgroning. Plejeforslag Det vil være gavnligt at pleje overdrevet med høslæt allerede omkring maj måned. Dette bevirker, at plantearter kan nå at vokse op igen i løbet af sæsonen. Der kan tyndes ud i slåen i krattet nord for overdrevet, for at fremme det oprindelige hvidtjørn hegn. Grupperne af grå-el mod syd kan fældes. A.4 Sø Et lysåbent, mindre vandhul, som ligger i en lavning, og har nummer 41 i vådområderapporten for Værløse . Lavningen har formentlig været en del af det tidligere golfbaneanlæg. Vandhullet bliver brugt rekreativt i stor stil, især hunde er glade for søen om sommeren. Ved vandhullet ses blandt andet tagrør, lyse-siv, glanskapslet siv og vejbred-skeblad. Der er også fundet grøn frø i vandhullet. Der er udlagt en træstamme som fungerer som bænk ved den sydlige bred. Plejemålsætning Lysåben lavvandet sø med almindelig vådbundsvegetation. Plejeforslag Ved tilgroning kan der ryddes for tagrør og anden opvækst. Søen må gerne tørre ud om sommeren, da nogle insekter er tilpasset denne type vådområder, og fordi der er mange andre områder i nærheden, som er permanent vandfyldte. Der lever ingen fisk i søer, der ikke er permanent vandfyldte, og derfor har padder gode levemuligheder her, da fiskene ikke spiser deres æg og yngel. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 9\n11 A.5 Græsningsfold og rigkær Delarealet udgør den østligste del af græsningsfolden i området. Arealet blev i 2012 ryddet for opvækst af rødel og pil, og der blev opsat hegn som forberedelse til afgræsning. Afgræsningen foregår i 2016 med Galloway kvæg. Afgræsningen medvirker til at opfylde indsatskravet i statens Natura 2000-plan for området. Arealet fremstår i dag hovedsageligt som lysåbent, og er udpeget som rigkær. I rigkæret findes mange stararter som tue-star, grå står, kær-star, top star, næbstar, blære-star, trindstænglet star og arter som kærsnerre, engnellikerod, kragefod, kær-padderok og kærmysse. Vedvæksten i rigkæret blev senest ryddet i Ved grusstien mod øst står to solitære træer af mirabel og tjørn. Plejemålsætning Lysåbent areal med artsrigt rigkær og enkelte solitære træer. Plejeforslag Fortsat afgræsning med Galloway eller anden kvægrace for at forhindre tilgroning og fremme arter tilknyttet rigkær. Ny træopvækst inden for hegnet skæres ned årligt. Generelle plejeforslag til areal A Fuglekasser kan sættes op i området til gavn for småfugle. Hele arealet, undtagen delareal A3 og A4 bør fortsat afgræsses. Galloway kvæg i rigkær PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 10\n12 Areal B Ellesump og skovområde Areal B udgør den nordøstlige del af plejeplanens område, og består hovedsageligt af ellesump og et mere tørt skovområde. Her findes også tre mindre søer. Cirka halvdelen af arealet er omfattet af Natura 2000, og størstedelen af arealet er omfattet af naturbeskyttelseslovens 3. Derudover er en del af det træbevoksede område udlagt til fredskov. I areal B (undtagen delareal B1) er det ikke tilladt at gå med hunden løs. B.1 Sø Søen har nummer 42 i vådområderapporten for Værløse . Den er forholdsvis lysåben med flere vandplanter som stor andemad og vand-pileurt. Derudover rummer søen plantearter som lyse-siv, vandrøllike, høj sødgræs og bredbladet dunhammer. Øst for findes elletræer. Vest for søen står et piletræ og syd for en gammel hyld. Plejemålsætning Lysåben sø med almindelig vådbundsvegetation, eventuelt ynglested for padder. Den nuværende tilstand af søen bør opretholdes. Plejeforslag Den store pil vest for søen kan ryddes for at fremme indkigget og lysindfaldet, til gavn for plante- og dyreliv. For at forhindre ny opvækst af pil vil det være en fordel at rodfræse. Den gamle hyld efterlades. Det vil være gavnligt at pleje med høslæt hele vejen ned til brinken af søen, hvilket hæmmer tilgroning og PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 11\n13 fremmer den bredvegetation, som bliver udkonkurreret af dunhammer og tagrør. Der skal dog ikke slås tæt omkring stenfiguren som står ved grusstien. Omkring denne må græsset gerne vokse højt. B.2 Ellesump og skovområde Delarealet består af en gammel ellesump med åbentstående vandkanaler og et højere beliggende areal med åben løvskov. I midten af skoven findes en lysning omkranset af gamle egetræer. Det er uvist hvad funktionen af lysningen har været, man kan for eksempel tro at der i tidernes morgen har været afholdt pinseballer. Lysningen bliver i dag især brugt af vildtet som hvileplads. Mod øst bliver skovområdet mere tørt og består overvejende af træer som hyld, pil, eg, mirabel, birk og rødel. I dette område findes et gammelt hegn af hvidtjørn, som i dag er groet til med slåen og rødel. Hegnet kan være rester af en gammel skellinje, og kan ses på det historiske kort på side 5. Mod syd findes en ca m 2 stor sø, som har nummer 43 i vådområderapporten for Værløse . I efteråret 2015 blev der foretaget en større pleje af søen, hvor bestanden af dunhammer, opvækst af el og det sydlige pilekrat blev ryddet. Derudover blev der åbnet mere op mellem den nordlige og sydlige del af søen. Formålet med plejen var at skabe mere lys og et større vandspejl, til gavn for både dyr og planter. Stor vandsalamander er tidligere fundet i søen, ligesom spidssnudet frø blev fundet i Øst for søen står elmetræer og vest for søen eg. I den vestlige ende af delarealet findes en græsslette, som hænger sammen med areal C. Ved skovbrynet ud mod græssletten står en træbænk, og i et af de store egetræer i skovbrynet er der opsat redekasse til tårnfalk. Ved grusstien står et fint egetræ omgivet af opvækst af hassel og bøg. Ved egetræet er opsat klaplåge og hegn da der i skovområdet (delareal B2, B3 og B4) ikke er tilladt at gå med sin hund løs. Dette er primært på grund af vildtet og rørhøgen, som yngler i Sækken nord for området. Indkig til ellesumpen Plejemålsætning Ellesump med varieret undervegetation, og naturlig løvskov domineret af eg med islæt af andre hjemmehørende arter som pil, birk og rødel. Træer med hulheder og sprækker bevares i videst muligt omfang til gavn for eventuelle flagermus og hulrugende fugle i området. Søen holdes lysåben med almindelig vådbundsvegetation, eventuelt ynglested for padder. Plejeforslag Undervæksten af blandt andet hyld og tjørn i ellesumpen kan tyndes ud for at skabe bedre indkig. Der foretages som udgangspunkt ikke beskæring eller fældning i løvskoven, men større træer, der udgør risiko for publikum, beskæres eller kronen sprænges væk. Af hensyn til fugle og flagermus skal dette arbejde foregå efter 1. september til 31. oktober. Væltede eller døde træer efterlades i skovbunden til almindeligt henfald. Træer, der er væltet ud over stierne, skæres op og trækkes ind i skovbunden. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 12\n14 Der kan tyndes ud i det gamle hvidtjørn hegn ved at fjerne krattet af slåen og rødel. Ved egetræet ved grusstien kan der fjernes opvækst af hassel og bøg for at give det bedre plads. Udtynding af ny opvækst i ellesump, hegnet og omkring egen skal følges op af vedligehold ca. hvert 2. år, da elletræer skyder igen fra stødet. Ved søen holdes træopvækst af pil og rødel nede, ligesom opvækst af dunhammer og eventuelle tagrør fjernes for at mindske tilgroning. Træopvækst af pil og rødel ved søen kræver løbende vedligehold, og skal skæres ned ca. hvert 3. år. Der kan sættes endnu en redekasse op til tårnfalk med en afstand af ca. 500 m fra den nuværende. Bænken i skovbrynet trænger til udskiftning. B.3 Ellesump og lysning Delarealet udgør en stor del af ellesumpen i området, og er omfattet af Natura Ellesumpen er lysåben og der vokser træer som el og ask. Ellesumpen og skovstrækningen er sammenhængende med skovområdet Ryget Skov og vådområdet Sækken, og udgør derfor et sammenhængende leveområde for arter knyttet til skov og ellesump. I det lysåbne område ved den østlige ende af delarealet findes tre store, gamle egetræer og opvækst af eg og tjørn. Ud mod grusstien står en stor, solitær mirabel, og bagved et lavt egetræ, hvor grenene næsten vokser horisontalt, og derfor kan minde om et omvendt træ. Den omvendte eg PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 13\n15 Plejemålsætning Ellesump med højt kronetag. Den østlige del af arealet holdes lysåbent med indkig til de store, gamle egetræer og den omvendte eg. Ellesumpen og skovområdet skal i sammenhæng med skovstrækningerne vest for det fredede område fortsat udgøre et sammenhængende leveområde for arter knyttet til skov og ellesump. Plejeforslag For at skabe mere plads omkring de store, gamle ege i den østlige ende af delarealet kan der ryddes rundt om og under træerne. Det er primært opvækst af eg og tjørn. Den store mirabel syd for den omvendte eg fældes, så egen får mere plads. Det fremmer også indkigget til det specielle træ fra grusstien. Der kan etableres naturfitness i lysningen mod øst. Det er hensigten at der bruges naturlige materialer til etableringen. Redskaberne kan for eksempel bestå af udlagte træstammer, som dermed kan bruges til forskellige former for træning, hvis man for eksempel trænger til et lille afbræk under sin løbetur. Opvækst af elletræer kan udtyndes i skellet mod delareal B4 for at fremme indkig og skabe mere lys og luft til søen i B4. Ellesumpen holdes i sin nuværende tilstand. B.4 Sø og ellesump Søen i delarealet er en del af Natura 2000-området, og man finder arter som kær-star, stiv star, frøbid, vandmynte og hvid åkande. Der er begyndende tilgroning med høj sødgræs, dunhammer og el. I skellet mod vest til delareal B3 står et stort antal elletræer i forskellige aldre. Ud mod grusstien mod syd står enkelte elletræer og hyld. I den nordligste del af delarealet findes lysåben ellesump som fortsætter ud til Sækken og Ryget Skov. Ved overgangen mellem delareal B2 og B4 er opsat klaplåge og hegn da der i skovområdet (delareal B2, B3 og B4) ikke er tilladt at gå med sin hund løs. Dette er primært på grund af vildtet og rørhøgen, som yngler i Sækken nord for området. Plejemålsætning Ellesump med højt kronetag. Søen holdes lysåben med åbent vandspejl og flade brinker. Plejeforslag For at skabe bedre indkig og et større vandspejl i søen kan høj sødgræs og dunhammer ryddes i kanten, og de små grupper af rødel fældes, blandt andet syd for vandspejlet. Star-sumpen skal dog ikke ryddes. Indgrebet kræver løbende vedligehold, og der skal derfor fjernes høj sødgræs og dunhammer, samt opvækst af rødel ca. hvert 3. år. Der kan også ryddes opvækst af rødel mod vest til delareal B3, da dette også vil skabe bedre indkig til søen og gøre den mere lysåben. Indgrebet skal følges op af vedligehold ca. hvert 2. år, da elletræer skyder igen fra stødet. Generelle plejeforslag til areal B Det vil være gavnligt for småfugle og tårnfalk at opsætte fuglekasser i området. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 14\n16 Areal C Græsslette Arealet udgør størstedelen af det fredede område, og består hovedsageligt af græsslette, som drives med høslæt. Her står flere store solitære træer, og hvis man ser godt efter kan man se resterne af sandbunker fra det gamle golfbaneareal. Derudover kan man være heldig at se dagsommerfuglen violetrandet ildfugl flyve rundt på de åbne græssletter. C.1 Græsslette og bygning Arealet er ikke omfattet af fredningen, men indgår i plejeplanen, da det ejes og drives af Furesø Kommune. Delarealet er græsslette og der tages høslæt én gang årligt. En grussti løber fra nord mod syd i den østlige del, og der findes også flere trampestier. Poplerne langs med grusstien er både kommunalt- og privatejede. De først 6-7 popler ved bygningen er ejet af Furesø Kommune. Det er også fysisk let at kende træerne fra hinanden, de kommunalt-ejede bærer præg af tidligere driftsformer, og er mere opstammede, end de privatejede træer. I skellet mod vest står en række træer af fuglekirsebær, ask og høje popler. Ved grusstien i den østlige ende af delarealet står et par ahorntræer og en poppel. På det åbne stykke af delarealet står forskellige solitære træer og buske som eg og hvidtjørn. Plejemålsætning Græsslette med enkelte solitære træer. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 15\n17 Plejeforslag Delarealet tages fortsat med høslæt én gang årligt. Det afslåede materiale fjernes fra området og bruges til hø. C.2 Grussti Naturstyrelsen ejer dette delareal, og Furesø Kommune vedligeholder det ikke. C.3 Tætbevokset krat Størstedelen af delarealet har i mange år stået uberørt hen, og fremstår derfor i dag som et tætbevokset krat af træer og buske. Pil står i kanten af bevoksningen, mens tjørn, høje, gamle elmetræer og opvækst af ahorn udgør midten. De mange fugle i området bruger krattet som yngleplads og til fouragering, blandt andet stor flagspætte. Det sydvestlige hjørne af delarealet er mere lysåbent og fremstår som græsslette. Der plejes med høslæt på dette areal én gang årligt. Her er opsat en 49 m 2 stort bålhytte, som blandt andet bruges til ude-undervisning af Lille Værløse Skole i dagtimerne. Ved grusstien mod syd står et lindetræ og tjørn. En grussti går gennem arealet langs det vestlige skel. På hver side af stien findes to brønde, som er afløb fra en sø syd for delområde C1 ved beboelsen Hesselbo. Plejemålsætning Det bevoksede areal holdes som en nulløsning, hvor der ingen pleje foretages. Væltede træer fjernes ikke. Den lysåbne del af arealet kan fortsat bruges til rekreative formål såsom ude-undervisning for skolebørn. Plejeforslag Der udføres ingen pleje i det træbevoksede areal. Ved bålhytten kan tjørnen fjernes så lindetræet bliver fritstillet. Der plejes fortsat med høslæt på det lysåbne areal. De to brønde på hver side af grusstien ved det vestlige skel skal vedligeholdes og tilses i forbindelse med drift. C.4 Græsslette Arealet har ikke været gødet siden golfbanens ophør, og der er siden da blevet plejet med høslæt én gang årligt. Området udgør størstedelen af den åbne græsslette, som har givet navn til Baunesletten. Her er flere slåede stier og bænke, og flere store, solitære træer af blandt andet birk og lind. På græssletten findes arter som pastinak, hundegræs, gul kløver, fløjlsgræs, høst-borst, prikbladet perikon og rajgræs. Ved indgangen til Baunesletten fra Bavnestedet står et informationsskilt, der informerer om naturen på Baunesletten og regler for området. Bålhytten Gnisten PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 16\n18 Plejemålsætning Åben græsslette med præg af overdrev og med enkelte solitære træer. Plejeforslag Delarealet plejes fortsat med høslæt én gang årligt. Det afslåede materiale fjernes fra arealet og bruges til hø. C.5 Græsslette med træer og sandbunker Nordsiden af græssletten er en forholdsvis stejl skrænt bevokset med blandt andet blåhat, fløjlsgræs, liden klokke, almindelig røllike og musevikke. Det åbne stykke længst mod øst benyttes som kælkebakke om vinteren. Vest for det åbne stykke står en bevoksning af rynket rose. I den nordlige del af arealet findes flere sandbanker, som formentlig stammer fra det tidligere golfbaneareal. I den ene sandbanke vokser stor nælde og birk, i den anden findes mynte og forskellige græsser. Længst mod vest står tre store grå-el. På toppen af bakken er udlagt en stamme som fungerer som bænk, og man kan herfra nyde udsigten mod nord til Farum sø. Plejemålsætning Åben græsslette med præg af overdrev og med enkelte solitære træer. Plejeforslag Delarealet plejes fortsat med høslæt én gang årligt. Et lille stykke af græssletten mod øst slås dog også i sensommeren, og kan derfor bruges som kælkebakke om vinteren. Det afslåede materiale fjernes fra området og bruges til hø. Et alternativ til høslæt er afbrænding, som her kan anvendes om foråret. Bevoksningen af rynket rose fjernes ved at rykke det op med rod. C.6 Græsslette og overdrev Arealet udgør en del af den sammenhængende græsslette i området, og er registreret som naturbeskyttet overdrev. På overdrevet er der blandt andet fundet overdrevsarter som mark-tusindgylden, mark-frytle, prikbladet perikon, almindelig røllike og liden klokke. Øverst på bakken mod den slåede sti ændrer vegetationen sig til arter af kløver og græsser som rajgræs og hundegræs. I den østlige ende står birk og el tæt op ad hinanden. Derudover findes også solitære tjørn og el. Plejemålsætning Åben græsslette og overdrev med enkelte solitære træer. Plejeforslag Delarealet plejes fortsat med høslæt én gang årligt. Det afslåede materiale fjernes fra området og bruges til hø. For at fremme opvæksten af arter tilknyttet overdrevkan delarealet slås tidligt på året, for eksempel i maj. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 17\n19 C.7 Græsslette med træer Delarealet udgør den østligste del af den sammenhængende græsslette, og består hovedsageligt af et åbent, græsklædt areal med enkelte solitære træer som birk og mirabel. En grussti løber gennem arealet fra nord til syd. Ved grusstien findes grupper af birketræer med selvsået opvækst. Ved skellet til delareal B2 findes et krat med hvidtjørn, hassel og elm, som kan være rester af en gammel skellinje, og kan ses på det historiske kort på side 5. I det sydvestlige hjørne står et egetræ, som blev plantet af Danmarks Naturfredningsforening, da de havde 75-års jubilæum. I delarealet er der udlagt et par træstammer som bænke og udlagt træstammer til blandt andet snoge. Furesø Kommune har opsat en pæl med piktogrammer der viser regler for færdsel i området. Plejemålsætning Åben græsslette med grupper af træer. Plejeforslag Delarealet slagleklippes én gang årligt. Arealet er velegnet til afbrænding, plejemetoden kan benyttes som et alternativ til høslæt. Ned ad bakken mod nord kan der plantes forskellige frugttræer såsom sorter af æble. I birkelunden vest for grusstien kan man tynde ud i den selvsåede opvækst af birk. Ved egetræet i det sydvestlige hjørne af delarealet lægges en træstamme ud mod vejen for at forhindre parkering lige op af træet. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 18\n20 Generelle plejeforslag til areal C Formålet med høslæt på areal C er at skabe et mosaiklandskab. Derfor tages høslættet i de forskellige delarealer på forskellige tidspunkter i løbet af året, fra juni til slut august. Det skaber et større naturindhold, og plads til flere blomstrende planter, hvilket bevirker, at flere insekter også vil indfinde sig i området. For at fremme mosaiklandskabet kan man variere yderligere i tidspunkterne for høslæt, med både tidlig og sen høslæt. I stedet for at pleje udvalgte områder kan man slå på må og få, for på den måde at skabe variation og dynamik. Derudover kan man efterlade øer til afbrænding. På de solvendte skrænter kan der udlægges træstammer og marksten til gavn for snoge og markfirben. For en nærmere beskrivelse af plejemetoder henvises til Furesø Kommunes hjemmeside, hvor de forskellige metoder er beskrevet. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 19\n21 Areal D Græsslette ved jernbanen Arealet adskilles fra område C af grusstien og vejen Bavnestedet. Det er et langstrakt areal som plejes som område C, ved høslæt. I den nordlige del står flere solitære træer og giver området et park-lignende udseende. Hassel, birk og tjørn afskærmer for jernbanen. D.1 Græsslette ved jernbanen Delarealet er en del af den store græsslette, adskilt fra areal C af grusstien, med enkelte solitære træer. Arealet plejes med høslæt én gang årligt. Midt på delarealet står en gruppe af æble, ahorn, mirabel og hassel, sammen med en bænk og skraldespand. Nord for trægruppen ligger en træstamme, som blandt andet skaber gode levesteder til snoge. Langs jernbanen vokser hassel, birk og tjørn. Plejemålsætning Lysåben græsslette med solitære træer. Delarealet kan bruges til rekreative formål. Plejeforslag Arealet plejes fortsat med høslæt én gang årligt, bortset fra en mindre høj i den østlige del af arealet, som slagleklippes. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 20\n22 D.2 Græsslette med solitære træer Delarealet er langstrakt ud mod jernbanen og udgør den østligste del af plejeplanens område. Arealet består af græsslette med flere enkeltstående træer som tjørn, fugle-kirsebær og seljerøn. Græsarealet slagleklippes én gang årligt. I den vestlige ende findes en mindre grus parkeringsplads omgivet af plantet rose og eg. Mod jernbanen er Canadisk gyldenris blevet slået intensivt de sidste år, men er fortsat et problem. Ved parkeringspladsen er der opsat et bordebænkesæt og en skraldespand. Plejemålsætning Lysåben græsslette med solitære træer, og træopvækst langs med jernbanen. Plejeforslag Træerne langs jernbanen bevares for at skærme delarealet af mod jernbanen og bebyggelsen. Fortsat årlig pleje med slagleklipning for at bekæmpe Canadisk gyldenris. Generelle plejeforslag til areal D Der kan udlægges flere træstammer og marksten til gavn for blandt andet snoge og markfirben. Formålet med høslæt på areal D1 er at skabe et mosaiklandskab. Derfor tages høslættet på forskellige tidspunkter i løbet af året, fra juni til slut august. Det skaber et større naturindhold, og plads til flere blomstrende planter, hvilket bevirker, at flere insekter også vil indfinde sig i området. For at fremme mosaiklandskabet kan man variere yderligere i tidspunkterne for høslæt, med både tidlig og sen høslæt. I stedet for at pleje udvalgte områder kan man slå på må og få, for på den måde at skabe variation og dynamik. For en nærmere beskrivelse af plejemetoder henvises til Furesø Kommunes hjemmeside, hvor de forskellige metoder er beskrevet. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 21\n23 Oversigt over plejeforslag Plejeforslag éngangstiltag Delområde Forslag Overslag A1 Udtynding af bevoksning (tjørn, hassel, mirabel) kr. A2 Fældning af grå-el, evt. ringning kr. A3 Udtynding af bevoksning (slåen) Fældning af grå-el kr kr. B1 Fældning af pil med rodfræsning kr. B2 Udtynding af bevoksning (opvækst i ellesump, bevoksning i levende hegn og bevoksning ved eg) Opsætning af redekasse Udskiftning af bænk kr kr kr. B3 Udtynding af bevoksning (opvækst i lysning) og fældning af mirabel i lysning Etablering af naturfitness Udtynding i bevoksning (sammen med B4) B4 Udtynding i bevoksning (sammen med B3) Rydning af høj sødgræs og dunhammer i sø C3 Opsætning af fuglekasser Fældning af tjørn kr kr kr. (se B3) kr kr kr. C5 Fældning af rynket rose kr. C7 Plantning af frugttræer kr. Generelt Udlægning af marksten og træstammer til snoge og firben kr. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 22\n24 Plejeforslag tilbagevendende tiltag Delområde Forslag Kadence A1, A2, A3, A5 Afgræsning med kvæg Sommergræsning A2 Afgræsning med kvæg Sommergræsning A3 Afgræsning med kvæg Sommergræsning A4 Rydning af tagrør og anden opvækst Hvert 4. år A5 Afgræsning med kvæg Rydning af ny opvækst i rigkær Sommergræsning Årligt B2 Beskæring i ny opvækst (opvækst i ellesump, i hegn og ved eg) Rydning af ny opvækst af el og tagrør i sø Hvert 2. år Hvert 3. år B3 Beskæring af ny opvækst i lysning Hvert 2. år B4 Rydning af høj sødgræs og dunhammer Hvert 3. år C1 Høslæt Årligt C2 Høslæt Årligt C3 Høslæt Årligt C4 Høslæt Årligt C5 Høslæt Afbrænding Årligt Hvert år C6 Høslæt Årligt C7 Høslæt Afbrænding Årligt Hvert år D1 Høslæt Årligt D2 Bekæmpelse af gyldenris Årligt PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 23\n25 Bilag PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 24\n26 PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 25\n27 PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 26\n28 PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 27\n29 PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 28\n30 Litteratur og henvisninger 1. Værløse Kommune (1991): Driftsplan over det tidligere Golfbaneareal ved Bavnestedet. Værløse Kommune, Teknisk forvaltning. 2. Værløse Kommune (2002): Vådområder i Værløse Kommune. Teknisk Forvaltning, Værløse Kommune. PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 29\n31 PLEJEPLAN FOR BAUNESLETTEN 30\n32 Furesø Kommune Hørmarken Farum Oplag: Digital udgivelse Udgivet: 9. november 2016 Foto: Biopix (s. 6), Bjørn Sørensen (s. 10, 16), Mette Bjerre Larsen (s. 12, 21), Mette Juel Furu (resten) Redaktion: Mette Juel Furu\nFuresø Kommune modtog den 09. juni 2017 Naturstyrelsens ansøgning om dispensation til at opsætte hegn og fangfold på styrelsens ejendom.\nNaturstyrelsen Østsjælland att. Jens Nielsen Syvstjernen, Fægyden 1 3500 Værløse Dispensation til at opsætte hegn i Farum Sortemose på matr.nr. 18d og 91, Kirke Værløse by, Værløse i Furesø Kommune og


PRM / Falck: Skån din krop i haven - Newsbreak.dk\nPRM / Falck: Skån din krop i haven\n20. marts 2017 15:29 | Af: Ritzau Info\nPressemeddelelse fra Falck\n“Mange fysioterapeuter får ekstra travlt efter en weekend med godt forårsvejr. Havearbejde kan være ganske hårdt for kroppen, især fordi mange ikke har brugt kroppen hen over vinteren, sådan som de gør i sommerhalvåret”, siger Mette Skagen, som er fysioterapeut i Falck Healthcare.\n“Havearbejde er ofte orienteret mod jorden med skub, vrid og træk, og det kan give akavede stillinger, især hvis det er kombineret med dårlige pladsforhold og dårlig teknik. Det er alt sammen med til at skabe en risiko for skader på ryg og led”, siger Mette Skagen.\nHusk varmt tøj, så du ikke bliver kold – forårsvejr er som bekendt lunefuldt\nUndgå vrid i ryggen – et godt tip er at lade næsen pege samme vej som fødderne\nHusk pauser, men sid ikke foroverbøjet, når du slapper af – det belaster lænden


Kursus i konflikthåndtering hjælper skilte forældre | AVISEN\n15:00 - 21. december 2018\nDet kan være en god idé at sætte ind med ekstra støtte til forældre, der\nikke selv kan håndtere deres uenigheder i forbindelse med en skilsmisse. Det viser en evaluering af projektet Forældre sammen – hver for sig, der har kørt på forsøgsbasis i Statsforvaltningen de seneste tre år.\nI dag er det næsten lige så normalt at blive skilt som at blive sammen. De fleste forældre kan selv håndtere problemerne i forbindelse med en\nskilsmisse, men for nogen går tingene i hårdknude, og de må en tur forbi Statsforvaltningen.\nDet satspuljefinansierede projekt Forældre sammen – hver for sig er opstået i erkendelse af, at Statsforvaltningens eksisterende tilbud om\nvejledning, konfliktmægling og juridiske afgørelser ikke altid er\ntilstrækkelige og formår at klæde forældrene på til selv at håndtere deres samarbejde.\n“Vi ser, at mange af de forældre, der henvender sig i Statsforvaltningen,\nhar så store udfordringer med samarbejdet om deres børn, at de har\nsvært ved at nå til enighed i løbet af det samarbejdsmøde på halvanden\ntime, som Statsforvaltningen normalt tilbyder,” siger senioranalytiker fra VIVE, Karen Margrethe Dahl, der har evalueret projektet.\nOmkring 3.000 forældrepar har i løbet af de seneste tre år haft mulighed\nfor at deltage i Forældre sammen – hver for sig. Lidt over halvdelen har\ndeltaget i det fulde forløb, som består af både individuelle samtaler og et kursusforløb sammen med andre forældre. Hvis forældrene ikke har\nhaft ressourcer til at deltage i kurset eller af praktiske grunde ikke har\nhaft mulighed for at møde op, er de blevet tilbudt et individuelt\nUanset hvilket forløb forældrene har deltaget i, så har hovedformålet\nværet at hjælpe dem med at blive bedre til at samarbejde og klæde dem\nbedre på til at forstå og støtte deres børn i skilsmissesituationen. Et andet formål har været at mindske antallet af sager om samvær,\nforældremyndighed og bopæl, der ender med juridisk behandling i\nStatsforvaltningen eller ved retten.\nEvalueringen af Forældre sammen – hver for sig viser, at de forældre, der har deltaget i projektet, oplever, at de er blevet bedre til at forstå deres\nbørns reaktioner og støtte deres børn. 49 procent af forældrene i\nprojektet svarer et år efter starten på deres sag, at de har fået større\nforståelse for deres børns reaktioner, mens det samme kun gælder for 32 procent af forældrene, der ikke har deltaget i projektet.\nForældrene oplever også, at deres børns trivsel bliver bedre i løbet af den periode, hvor sagen er under behandling i Statsforvaltningen. Denne forbedring kan dog ikke alene tilskrives Forældre sammen – hver for sig, da\ntrivslen også stiger blandt børnene uden for projektet.\nDe forældre, der har størst gevinst af projektet, er forældre med et højt\nkonfliktniveau. 63 procent af de højkonflikte forældre, der har deltaget i kursusforløbet, oplever et lavere konfliktniveau efter et år. Det samme\ngælder 42 procent af de forældre med højt konfliktniveau, der ikke deltog i Forældre sammen – hver for sig.\n“Resultaterne fra Forældre sammen – hver for sig viser, at det især har\neffekt at hjælpe nogle af de forældre i Statsforvaltningen, som har det\nsværest. Det er nemlig de forældre, der rykker sig allermest i løbet af\nprojektet,” forklarer Karen Margrethe Dahl. Hun understreger, at den\npositive gevinst ved at deltage i projektet ikke gælder forældre, der har\noplevet fysisk vold fra deres ekspartner. Projektet kræver nemlig, at\nparterne er trygge ved at være i samme rum.\nEffekten af Forældre sammen – hver for sig kommer også til udtryk ved, at færre sager end normalt ender med en juridisk afgørelse i\nStatsforvaltningen. 25 procent af forældrene, der har deltaget i projektet, ender med at få en juridisk afgørelse i Statsforvaltningen eller retten,\nmens det samme gælder for 36 procent af de forældre, der ikke har\ndeltaget i projektet.Prisen for forløbet i Forældre sammen – hver for sig er lidt højere end ved et almindeligt sagsforløb i Statsforvaltningen, men\nsamtidig spares der omkostninger, da færre sager skal have juridisk\nUd over selve rapporten “Forældre sammen – hver for sig.\nEffektevaluering af et konflikthåndteringsforsøg i Statsforvaltningen”\nudgiver VIVE et hæfte, der i kort form præsenterer undersøgelsens\nopbygning og hovedresultaterne. Hæftet er tiltænkt fagfolk og beslutningstagere på området og kan frit downloades.\nForældre sammen – hver for sig er finansieret af satspuljen. Konceptet for projektet er udviklet af Center for Familieudvikling. VIVE – Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd har over en 3-årig periode\nevalueret effekten af projektet.\nTidligere artikelForsikringssvindel bliver oftere opdaget\nNæste artikelJulegaver i bilen er et tag-selv-bord for tyvene


Påkørt i Danmark af en udenlandsk registreret bil | Erstatning.dk\nPåkørt i Danmark af en udenlandsk registreret bil\nHvis du har været involveret i en bilulykke, hvor bilen, der påkørte dig, var en udenlandsk registreret bil, så har du krav på at få erstatning.\nHvis du har været involveret i et færdselsuheld, og bilen, som har forvoldt din skade, er registreret på en dansk nummerplade, så vil det normalt være modpartens forsikringsselskab, der udbetaler din erstatning. Dette er dog forudsat, at du er kommet til skade og efterfølgende bliver vurderet erstatningsberettiget. Hertil vil det også være modpartens forsikringsselskab, der skal dække diverse udbedringer på din bil, hvis bilen har lidt skade under færdselsuheldet.\nEr den påkørende bil, derimod registreret på udenlandske plader, så er du nødsaget til at gribe sagen anderledes an. Har du selv en kaskoforsikring på din bil, så kan du henvende dig til dit eget forsikringsselskab, hvor du kan anmelde uheldet.\nHar du ikke en kaskoforsikring på din bil, men kender du derimod navnet på den udenlandske bils forsikringsselskab? Da skal du kontakte det danske selskab, som repræsenterer det pågældende udenlandske forsikringsselskab. Du kan finde den såkaldte Handlingliste her. Handlingslisten bruges når en udenlandsk bil forvolder en skade i et trafikuheld, som er sket i Danmark. På Handlingslisten finder du en oversigt over de danske forsikringsselskaber, som ”handler” i sager på vegne af det udenlandske køretøjs forsikringsselskab.\nStår du derimod i den situation, at du ikke kender navnet på den udenlandske bils forsikringsselskab, så har du mulighed for selv at slå forsikringsselskabet op. Det kræver, at du kender bilens registreringsnummer samt datoen for skaden. Hos Dansk Forening for International Motorkøretøjsforsikring kan du søge på udenlandske registreringsnumre og få information om et tilknyttet forsikringsselskab. Du bør dog være opmærksom på, at listen kun har et udvalg af lande.\nSkulle det ske, at det udenlandske forsikringsselskab ikke står på Handlinglisten, eller at du ikke kender navnet på den udenlandskregistrerede bils forsikringsselskab, så har du mulighed for at kontakte DFIM. DFIM er en særlig garantifond, som blandt andet håndterer de sager, som involverer flugtbilister. Du kan læse mere om det emne her.\nHar du brug for hjælp til din erstatningssag?\nVi anbefaler altid, at du kontakter en professionel rådgiver for at høre om dine muligheder, og hvad du skal være opmærksom på. Når uheldet er sket, kan din situation nemt komme til at virke uoverskuelig. Derfor er det vigtigt, at du allierer dig med en dygtig erstatningsadvokat. Vi er specialister i personskadeerstatninger, og vi repræsenterer kun skadelidte. Vi arbejder efter princippet ”Ingen erstatning – ingen regning”, du vil derfor ikke modtage en regning fra os, hvis vi ikke opnår en erstatning til dig. Kontakt os i dag for en uforpligtende og gratis vurdering af din erstatningssag.


Der er tale om særdeles prominente navne fra avisen.\nTorsdag d. 17. marts 2011, kl. 10.54\nFire journalister fra den amerikanske avis The New York Times er meldt savnet i Libyen, efter at de tirsdag morgen sidst blev set af det internationale pressekorps udenfor byen Ajdabiya 140 kilometer syd for oprørernes hovedby Benghazi.\nIfølge rapporterne blev de skilt fra gruppen af journalister, da Gaddafis styrker begyndte at bombardere oprørernes stillinger ved Ajdabiya. Et par af de savnede blev set i løb mod deres bil – og her stopper sporene.\nDe fire er veteraner i at rapportere fra krig og kriseområder. De savnede er, Anthony Shadid, der er bureau-chef i Beirut og to gange vinder af den anerkendte Pulitzer-pris, Stephen Farrell, en journalist og fotograf, der blev bortført af Taliban i 2009 og reddet af den britiske kommandosoldater og to fotografer, Tyler Hicks og Lynsey Addario, som har arbejdet meget i Mellemøsten og Afrika, oplyser Bill Keller, administrerende redaktør af The Times.\nRedaktøren siger, at der er spekulationer om, at de fire er blevet tilbageholdt i et af regeringssoldaternes tjekpoints og at de i så fald er ført til Tripoli.\nDe fleste journalister der rapporterer fra Libyen er kommet ind over den Libyske grænse fra Egypten i oprørskontrollerede områder og er for de flestes vedkommende ikke i besiddelse visa og indrejsepapirer. Hvilket i givet fald kan udløse problemer, hvis man falder i hænderne på regeringsstyrker.\nAvisen har taget kontakt til den libyske regering der har lovet at rede trådene ud:\n- Vi er taknemmelige for den libyske regering for deres forsikring om, at hvis vores journalister blev taget til fange, vil de blive frigivet hurtigt og uskadt, siger redaktøren.\nSikkerheden for journalister i Libyen er blevet stadig dårligere, i takt med at Gaddafi har tilbageerobret hovedparten af landet.\nSidste uge blev fire BBC-journalister tilbageholdt af diktatorens sikkerhedsstyrker. Under tilbageholdelsen blev de tæsket og desuden udsat for fingerede henrettelser.\nI sidste uge blev yderligere en kameramand fra tv-selskabet Al Jazeera, skudt ned i et tilsyneladende baghold tæt på Benghazi.


10. august 2013 af Spisestuen 2 kommentarer\nDet var vist sønnens tur til at blive forkælet, så derfor var desserten i dag pæretærte med creme fraiche. Jeg prøver at dele sol og vind lige, og har en dejlig familie, der elsker mad – især at spise den 😉\nOm få uger kommer der clara friis pærer, og de er super lækre til pæretærte.\nOpskriften er fra en af bøgerne fra Karolines Køkken, og jeg har fundet den på arla.dk.\n240 g. hvedemel – 4 dl.\n125 g. sukker – 1½ dl.\nJeg lavede dobbelt portion i et stort fad, men ellers passer portionen til en almindelig tærteform.\nSkær smørret i mindre stykker og smuldr det i melet. Den nemmeste måde at gøre det på, er ved at komme mel og smør i foodprocessoren og køre kort.\nBland sukker, vanillesukker og ingefær i. Saml dejen hurtigt med æg og vand.\nSmør en tærteform. Del dejen i to og rul hver del ud i en rund plade, der passer til formen. Læg den ene i formens bund og skær dejen til, så den passer.\nPærerne skrælles og deles i to. Tag kernehuset ud og læg de halve pærer med den buede side opad.\nLæg den anden plade dej over pærerne og tryk godt til i kanten.\nPensl med koldt vand og drys med sukker.\nBag tærten midt i ovnen i ca. 40 minutter ved 200 grader.\nServer tærten lun med creme fraiche.\nSkrevet i: Bagværk, Dessert, Kage, Kage Tags: creme fraiche, pære, smør\n11. december 2014 kl. 18:41\nHar nu fulgt og prøvet en del af dine opskrifter. Jeg synes det er en meget flot og fin side du har, med gode opskrifter og smukke billeder. Det kan du godt være stolt af:-)\n11. december 2014 kl. 18:55\nTusind tak for de søde ord. Det varmer og er skønt med feedback 🙂


Åbningsreception i weekenden: Livsstilsbutik flytter adresse og får lækker café\nSkrevet den 17. oktober 2019 kl 16:21 Af Emil Kjær Jørgensen\nFor lidt over et år siden, kunne vi fortælle, at Maibritt Kithim, der bl.a. stod bag den den succesfulde Café Bedste i Nibe, åbnede en helt ny livsstilsbutik i Lille Nygade 8 i centrum af Aalborg.\nOg nu er der gode nyheder til jer, der elsker livsstilsprodukter, interiør, kaffe og te.\nLivsstilsbutikken skifter både adresse og navn, og kommer fremover til at hedde K Living og holde til i Nørregade 3, i dobbelt så store lokaler.\n“Vi er enormt glade for den opbakning, som Aalborg har givet os det seneste år, og det er bare superskønt at vi har fundet et lokale, som passer helt perfekt til vores ambitioner,” fortæller en glad Maibritt til MigogAalborg.\nHer til formiddag kunne Maibrit og ægtemanden Lars for første gang byde folk indenfor i den nye nyistandsatte butik, der også indeholder flere nyheder.\nStadig ingen metervarer i K Living\nProdukterne i butikken kommer stadig til at bestå af en blanding af lokale specialiteter fra blandt andet Thy og Læsø og helt unikke produkter som eksempelvis madrasser, pudebetræk og punge, som oprindeligt er materialer fra dragten sari, der bæres af kvinder i Indien.\nMen derudover har butikken også fået plads til et begrænset udvalg af lækkert tøj, men som med alt andet i K Living, er der ikke tale om metervarer.\n“Det er også hentet hertil fra Indien, og der findes kun et begrænset antal af det enkelte stykke tøj,” siger Maibritt.\nNy café i baglokalet\nUdover de mange fristelser til hjemmet, vil K Living også stadig sælge diverse lækkerier til ganen; både i form af lækre specialprodukter såsom saft og marmelade, men også særligt udvalgt te og kaffe, som Maibritt gennem sine år i restaurationsbranchen har opnået stor ekspertise inden for.\nMen udover muligheden for at købe med hjem, kan du du også nyde specialiteterne i et hyggeligt caféområde bagerst i den store butik.\nHer kan du kaste dig over alt fra kaffe, te, chai latte og selvfølgelig lidt sødt i form af flødeboller og med tiden også lidt kage.\nStor åbningsreception i weekenden\nPå lørdag byder Maibritt og Lars hele Aalborg indenfor i butikken fra klokken 10-15, hvor der kommer til at ske en masse ting.\nUdover muligheden for at ose rundt blandt de mange specialvarer, vil der også være repræsentanter fra Lybæk Living og Læsø Saltsyderi i butikken.\nHvad: K Living åbner\nHvornår: Åbningsreception 19. oktober kl. 10.(Allerede åbent nu)\nDu kan finde mere info om K Living her.


Bedste økologiske bionedbrydelige kaffekapsler og Fairtrade kaffemærker – Natur og Bæredygtighed og Miljø artikler, på web-siden.dk\nBedste økologiske bionedbrydelige kaffekapsler og Fairtrade kaffemærker\nBy: admin-istratorenPosted on 22. October 2021\nSådan finder du den bedste kaffe.\nLad os se på, hvorfor du bør skifte aluminiumskapsler ud med biologisk nedbrydelige økologiske kaffekapsler.\nBetydningen af økologisk komposterbare kaffekapsler og Fairtrade kaffe. En af de mest afgørende faktorer for bæredygtige kaffekapsler er at sikre, at der ikke er anvendt kunstgødning, pesticider og andre petro kemikalier. Dette betyder også, at der heller ikke er nogen genmodificerede organismer, og at farmernes praksis er etisk og Fairtrade. Økologiske farmere bruger ikke gødning, kemikalier og herbicider. Derudover mener vi, at al kaffe skal være fairtrade, fordi der er en social og miljømæssig dimension i produktions- og forsyningskæden som den du finder hos renkaffe.dk.\nHvorfor skifte fra aluminiumskapsler til bionedbrydelige miljøvenlige kaffekapsler?\nTiden burde være forbi, hvor forbrugerne efterspørger aluminiumskapsler. WHO har advaret mod brugen af aluminium i fødevareindustrien og specifikt nævnt, at kaffekapsler kan udgøre en helbredsrisiko ved at efterlade skadelige mikro rester i kroppen. Hos renkaffe.dk er kapslerne er lavet af: majs, stivelse, cellulose, træfibre, sukker, polylactic acid og naturfibre. Du bidrager også til at mindske udledningen af CO2, når du bruger bionedbrydelige kaffekapsler. Der bruges mindre CO2 ved produktionen, og naturligvis ingen efter brug, i modsætning til plastik eller aluminiumskapsler der forurener igen når de brændes.\nAluminiumskapsler er ikke bionedbrydelige eller miljøvenlige kaffekapsler.\nEt af de største mærker inden for kaffeindustrien er Nestle med deres Nespresso. De store kontroverser har handlet om en påstået ansvarlig skovrydning af palmeolie og problemer med forurening. Ifølge Greenpeace har Nestle endvidere i de seneste år været under øget kontrol for deres bæredygtighedsindsats og eventuelle brug af børnearbejdere. Vi er i en alder af let adgang til nyheder, og forbrugeren skal tjekke med deres egne eksperter for at kontrollere, om de støtter virksomheder, der er miljøvenlige eller ej.\nHar bionedbrydelige økologiske komposterbare kaffekapsler en bedre smag?\nRenkaffe.dk ønsker at være det bæredygtige valg, og vi har nu gjort det muligt at nyde gourmetkaffen i naturkapslerne med den reneste samvittighed. Vi kalder det – gourmetkaffe med god smag – i munden. Vores schweiziske partner leverer også stor professionelle løsninger til virksomheder, og det princip overtager vi nu også i Danmark og stiller gratis vores barista maskiner til rådighed for store og små virksomheder, hoteller og bistroer, så de nu også kan tilbyde deres brugere det sunde, grønne valg.\nVi skal alle være involveret\nAlle levende ting er uløseligt forbundet, og vi mener, at det er ethvert menneskes ansvar at efterlade planeten et bedre sted for fremtidige generationer og vores børn. Og at undgå at bruge skadelige produkter ikke kun for dit eget helbred og dine børn, men også for miljøet. Du kan hjælpe ved at lave små, lette ændringer, der multiplicerer på tværs af en række individer, har stor indflydelse på vores miljø. Vi sætter høje standarder for at give dig ro i sindet og gøre vores del for moder jord.\nTanker om bæredygtighed i intime produkter


Den gamle stadsstue\nNy særudstilling viser et interiør. Kom og oplev stemningen og se nogle af de spændende ting, der var i en stadsstue\nEn stadsstue en en fin stue, der kun blev brugt ved særlige anledninger for eksempel ved højtid, fest og besøg. Stads betyder pynt, men ordet er ikke længere så brugt. I Stadsstuen stod de fine møbler, her var nips og familiefotografier hang på væggen. Stadsstuen kunne også bruges til opbevaring af ting, man sjældent brugte.\nMan prøvede at beskytte møbler og andet i stuen mod møl ved at lægge mølkugler og lavendler i gemmerne. Forfatteren Jane Aamund har beskrevet det sådan: ”Man kunne godt lugte i stadsstuen, at den ikke blev brugt så tit. Møblerne lugtede muggent og lidt af lavendler”.


4. november 2011 af Torbjørn Sindballe\nLøbebåndet gør det muligt at styre træningen ned til mindste detalje. Du kan træne alle de samme elementer, du træner på landevejen eller skovstierne. Alt fra intervaltræning til tempo- og distancepas kan med lethed udføres på løbebånd. Mange oplever et kick ved at kunne dosere træningen nøjagtigt og hele tiden få en meget præcis tilbagemelding på deres formfremgang uden at skulle tage hensyn til vind, vejr, bakker og underlag.\nVil du sammenligne hastigheder på løbebåndet med din fart udenfor, er det dog nødvendigt at løbe med hældning for at kompensere for den manglende vindmodstand. Løb med 1 pct. stigning, hvis du løber ca. 10 km/t., og 1,5 pct., hvis du løber 15 km/t.\nPerfekt bakketræning Ud over alle de elementer, du træner på landevejen, på stadion eller i skoven, har løbebåndet også nogle muligheder, du ikke finder andre steder. Du kan fx designe lige den ruteprofil, du vil. Hvis du er på udkig efter en 400 m lang bakke med en hældningsgrad på 12 pct. til dine bakkeintervaller, men bor på det flade Amager eller i Sønderjylland, kan du indstille dit løbebånd til lige præcis det.\nSkal du løbe et kuperet løb i udlandet, kan du simulere ruteprofilen på løbebåndet og dermed træne mere specifikt end på landevejen.\nFærre skader En anden fordel ved løbebåndet er, at båndets lidt eftergivende underlag er med til at nedsætte belastningen på led og sener. Mange topløbere bruger derfor båndet i deres træning for at kunne træne mere uden at blive skadet. Det mest kendte eksempel på det er den tidligere norske verdensrekordholder Ingrid Kristiansen, der løb op mod 10 ugentlige træningspas på løbebåndet.\nDe seneste år har en ny generation af løbebånd set dagens lys. Zero G hedder det, og det gør det muligt at træne ophængt i en luftpudeanordning, så man kan vælge at løbe med fx 70 pct. af sin kropsvægt. Derved kan man træne ved meget høje hastigheder over længere tid uden at blive skadet. Men det er ikke noget, du finder i alle fitnesscentre.\nVarmetræning Skal du konkurrere i varme omgivelser, eller skal du bare på ferie sydover, vil træning på løbebåndet give dig endnu en fordel med i bagagen. Den høje temperatur indenfor og den manglende vindafkøling vil give en betydelig varmetilvænningseffekt. Det gør det meget nemmere at præstere i varme omgivelser, end hvis du kun er vant til at træne udenfor i vinterkulden. Husk dog at få nok at drikke, når du løber indendørs.


Anti Blue Light Briller I HUPER I ey'ey\nHUPER er en anti blue light brille i et elegant design, der fås i tre smarte farver - Pink, Navy Green og Light Blue. Modellen har en god pasform til alle ansigtsformer – også til personer med smalle ansigter. Unisex\nGreen.: Ikke på lager\nPink.: Ikke på lager\n.: Ikke på lager\nBlue.: Ikke på lager\nFørpris: 269.- DKK\n-- Vælg farve -- Pink Green\nTegning Beskyttelsesevne Om ey'ey\nEn dårlig nattesøvn påvirker både vores helbred, humør, spisevaner og koncentrationsevne. Og en forklaring på problemet kan være den stigende mængde af blåt lys, vi udsætter os selv og vores øjne for i en moderne hverdag. Blåt lys fra computerskærme, mobiltelefoner, tv, og LED-lys nedsætter kroppens dannelse af signalstoffet melatonin, der dannes når vi sover, og som regulerer vores døgnrytme.


RizRaz i København - Restauranter - StudenterGuiden.dk\nEr du på jagt efter en god restaurant i København, der tilbyder spændende mad og lækre drinks rimelige priser? Så er RizRaz bestemt et sted, du bør overveje at undersøge nærmere. Her finder du nemlig et spændende menukort, der byder på noget for enhver smag! RizRaz har lokaler to forskellige steder i København, og begge restauranter har deres beliggenhed i hjertet af byen. Du finder nemlig RizRaz på Kompagnistræde 20 og Store Kannikestræde 19.\nPå RizRaz er du garanteret en spændende madoplevelse i hjertet af København. Menukortet er inspireret af det mediterranske køkken og byder på alt fra vegetariske og veganske retter til saftige steaks. Til de spændende retter bliver der anvendt friske råvarer, hvor eksotiske krydderier er med til at tilføre maden en særlig smag, der får dig til at føle, som var du sydpå. Hvad end du ønsker at spise frokost eller aftensmad på RizRaz, så er dette muligt. Menukortet er fyldt med alt fra gambas, tuntatar, ovnbagt laks og seafood risotto til lækre desserter, der får mundvigene til at løbe med vand. Derudover kan du også vælge at smage på den middelhavsbuffet, som RizRaz serverer. Her finder du nemlig alt fra sprøde grøntsager til lasagne og pizza. Desuden byder buffeten på både kolde og varme vegetarretter, hvorfor du kan være helt sikker på, at du kan finde nogle lækre retter, der falder i din smag. Det søde personale står klar til at imod dig og give dig en dejlig oplevelse på RizRaz.\nEn god måde at fuldende madoplevelsen på, er ved at kombinere de smagfulde retter med et glas vin. Kommer du på RizRaz om aftenen, byder restauranten også på en række spændende cocktails, hvor der er kælet for udvælgelsen af de helt rigtige ingredienser. Der er altså rig mulighed for at udforske, hvad RizRaz har at byde på.\nDu kan først og fremmest nyde maden på restaurant RizRaz i de hyggeligt indrettede lokaler. Her er der en stemningsfyldt indretning, som er med til at skabe de perfekte rammer for en god madoplevelse. Hvis vejret viser sig fra sin bedste side, kan du også sagtens sidde udenfor på en dejlig sommerdag for at nyde din mad. Derudover kan du også nyde mad fra RizRaz som takeaway via deres egen hjemmeside, hvis du har lyst til at prøve dette.\nAlt i alt kan vi varmt anbefale dig at besøge restaurant RizRaz. Her er der nemlig noget for enhver smag - både når det kommer til mad og drikke. Begge restauranter er oplagte at besøge, hvis du er på udkig efter et charmerende sted med rigtig god beliggenhed i hjertet af København. På restaurant RizRaz kan du sammen med dine veninder, kæreste eller familie få en dejlig smagsoplevelse i flotte omgivelser til en rigtig god pris.\nVed fremvisning af gyldigt studiekort kan du hos RizRaz få 20 % studierabat.\nKompagnistræde 20, 1208 København K - Store Kannikestræde 19. 1169 København K\nTelefon (Kompagnistræde): 33 15 05 75\nTelefon (Kannikestræde): 33 32 33 45\nHver dag: 11.30 - 24.00


Læge vil bevise kostens betydning | Scleroseforeningen\nLæge vil bevise kostens betydning\nTerry Wahls er ramt på egen krop af progressiv sclerose, men har rejst sig fra kørestolen. Hun mener det er et resultat af hendes kostomlægning og træning, og forsøger nu at bevise sin teori i et videnskabeligt klinisk forsøg\nFor danske undertekster: Tryk på knappen play og derefter på knappen "CC".\nKan man spise sig ud af sin sclerose?\nNogen vil svare nej til det spørgsmål, men den amerikanske læge Terry Wahls mener ja.\nI sine yngre dage besteg hun bjerge i Nepal, løb marathons og tog det sorte bælte i Tae Kwon Do. Men i år 2000 i en alder af 44 år bemærkede hendes kone, at hun slæbte lidt på den ene fod, og det blev gradvist sværere at tage jogging-turene. Og da hun endelig gik til læge lød diagnosen på Multipel Sclerose.\nTre år efter gik hun fra at have attakvis sclerose til at være sekundær progressiv patient på trods af indtagelsen af diverse medicinske behandlinger. Hun fik sværere og sværere ved at gå, så i 2004 var kørestolen uundgåelig, fordi hendes muskler i ryggen og maven var blevet for svage til at holde hende oprejst ret lang tid ad gangen.\nOg det var der hun besluttede at begynde at undersøge sin sygdom lidt nærmere.\n”Jeg indså, at jeg var på vej til at blive bundet af min seng for evigt. De medicinske behandlinger hjalp ikke synderligt, så jeg besluttede at finde ud af så meget som muligt om sclerose og hjernens funktion,” fortæller Terry Wahls over telefonen fra Iowa, hvor hun er underviser medicinstuderende på Universitetet og arbejder på det der hedder Veterans Affairs Hospital.\nPløjede litteraturen igennem\nSå aften efter aften begyndte hun at læse op på sin medicinske viden og gå igennem den lægevidenskabelige litteratur for at støde på noget, der kunne hjælpe. Og det var der, hun faldt over mitokondrierne. De små kraftværker, der er inde i vores celler, som hjælper med til at skabe energi til cellerne og til at reparere dem, når de går i stykker.\nMitokondrierne er altafgørende\nIkke, at Terry Wahls aldrig havde hørt om dem før.\n”Jeg vidste selvfølgelig godt, hvad mitokondrier er, men ved igen at læse op på min biokemi og cellefysiologi forstod jeg mere og mere, hvor vigtige mitokondrierne er for, at vi fungerer, som vi skal,” fortæller Terry Wahls.\nBrug for næring\nMen for at mitokondrierne fungerer optimalt, skal de have de rigtige næringsstoffer i form af aminosyrer, mineraler og fedtsyrer.\n”Det er nødvendige byggesten, som mitokondrierne skal have for at holde kroppen sund, for hvis ikke de har dem, kan de ikke bygge de nye komponenter, som kroppen skal bruge, og så begynder den, at få det dårligt,” siger Terry Wahls.\nKosttilskud var ikke nok\nDerfor begyndte Terry Wahls at lave en liste over, hvilke næringsstoffer hjernen har brug for og begyndte at spise en masse kosttilskud for at dække mitokondriernes behov. Hun fik det da også lidt bedre, men det gik stadig ned ad bakke med helbredet.\nKosten giver mere\nI efteråret 2007 fik hun imidlertid en åbenbaring: hvad nu hvis hun i stedet for at spise næringsstofferne som kosttilskud omlagde sin diæt, så hun fik alle de nødvendige ting til hjernen fra kosten i stedet?\n”Min tanke var, at der er en masse næringsstoffer i maden, som vi endnu ikke kender, som også ville være gavnlige.”\nTræning med elektrisk stimulering\nDerefter brugte Terry Wahls tid på at sammensætte en diæt med de ting, som hjernen har brug for. På samme tidspunkt havde hun læst om det der kaldes elektrisk stimulering af musklerne, som visse sportsfolk benytter sig af. Hun overtalte sin træner til at prøve det på hende, og selvom det gjorde ondt i musklerne, havde hun det bedre end længe bagefter.\nKost, træning og meditation\nI december 2007 begyndte Terry Wahls så på sin nye diæt samtidig med, at hun gik i gang med sit træningsprogram, hvor hun brugte elektrisk stimulering af musklerne. Derudover mediterede hun også hver dag for at undgå stress.\n”I starten trænede jeg ti minutter om morgenen og ti minutter om eftermiddagen og træningen bestod nærmest kun af at suge maven ind. Gjorde jeg mere, var jeg totalt udmattet,” fortæller Terry Wahls.\nMen gradvist fik hun flere kræfter og træningen blev mere og mere avanceret og efter et år med diæten og træningen, kunne hun gå gennem hospitalet uden stok og cykle små 30 kilometer på en specialcykel. I dag er hun næsten normal igen, som hun siger:\n”Jeg har masser af energi og bevæger mig frit, men det er stadig svært at stå lang tid ad gangen. Jeg stod op i to timer forleden til en fotografering, og så var jeg træt. Og når jeg har gået godt tre kilometer er jeg også træt. Men jeg bliver hele tiden stærkere, og jeg regner med, at det tager syv år, at gå fra det niveau af handicap, jeg havde til at være normalt fungerende igen,” siger Terry Wahls.\nHun mener, at kombinationen af den rigtige kost og træning har været vigtigt for hendes forløb. Begge dele er nødvendigt.\n”Man kan sige, at jeg sørger for, at hele min hjerne gennem den mad, jeg spiser, mens jeg genopbygger mine muskler med træningen. Samtidig betyder træningen, at jeg danner hormoner som stimulerer genopbygningen af hjernen og får den til at danne nye forbindelser,” siger Terry Wahls.\nMR-scanninger viser dog, at Terry Wahls stadig har sclerose.\n”Jeg har læsioner specielt i rygmarven, men også i hjernen og nye MR-scanninger viser, at de hverken er blevet værre eller bedre. Det er jo super interessant, for jeg har det dramatisk meget bedre. Det sætter spørgsmål ved, hvad de læsioner egentlig betyder? Det tyder på, at jeg på en eller anden måde arbejder rundt om dem. At min hjerne danner nye forbindelser, så læsionerne bliver mindre relevante,” mener Terry Wahls.\nHun spiser hver dag 900 gram økologisk frugt og grønt. 300 gram er det hun kalder mørkt grønt som for eksempel spinat, kål og broccoli, 300 gram er frugt og grønt i alverdens farver og 300 gram er andet. Og i de 900 gram skal der ikke være hvide kartofler, majs, korn eller ris, da det gælder om, at holde antallet af kulhydrater nede.\nLangt over anbefalet dosis\nDerudover spiser hun økologiske æg, kød fra dyr, der har gået på græs, vilde fisk, tang og indvolde og masser omega-3 fedtsyrer fra for eksempel hørfrø- eller hampolie.\n”Jeg spiste egentlig ganske fornuftigt før. Meget frugt og grønt, men som de fleste andre nåede jeg måske kun lige op på den anbefalede dosis af mange af de her næringsstoffer. Nu spiser jeg to-ti gange så meget, og det er åbenbart det, der skal til,” siger Terry Wahls.\nTarmene skal være sunde\nHun tilskriver meget af madens succes til en god tarmflora.\n”Hvis du har de forkerte bakterier i tarmene, så lækker de, hvilket betyder, at maden kommer ud i blodet, før det er helt fordøjet, og det får dine immunceller til at stejle og tro, at de bliver angrebet. Det er det, der sker, når vi spiser for mange kulhydrater, hvilket stort set alle vesterlændinge gør. Men hvis vi spiser, så tarmene ikke lækker, og det er den slags kost vores forfædre spiste, og som vi har spist i to en halv million år, så vil tarmene ikke lække, maden vil fordøjes fuldstændigt, før den absorberes i kroppen, og så får vi et robust helbred,” mener Terry Wahls.\nHun har nu bestemt sig for at bevise sin teori i et videnskabeligt forsøg.\n”Problemet, med det jeg har gjort, er, at jeg har ændret mange parametre på en gang, og det er ikke sådan, man traditionelt laver forskning. Der ændrer man kun en lille ting ad gangen, for at vise, hvad det betyder. Den slags har man bare ikke tid til at vente på, når det gælder ens eget helbred.”\nNi personer testet\nTerry Wahls har derfor sammen med et tværvidenskabeligt team sat ni personer med sclerose på diæt og træningsprogram og i slutningen af året vil alle have været i gang i 12 måneder. Indtil nu har hun vist, at to af personerne ikke har haft glæde af behandlingen.\n”Den ene viste sig at have udviklet leukæmi. Sikkert på grund af tidligere behandling med kemoterapi. Den anden var så dårlig, at vi ikke kunne ændre forløbet, men seks andre lider ikke længere af sclerosetræthed og en af dem er gået fra kun at kunne gå med stok til at jogge.”\nTerry Wahls fortæller, at det tager godt tre måneder på diæten og med træning, før sclerosetrætheden forsvinder, og livskvaliteten stiger, mens man først ser en forbedring af gangfunktionen efter ni-tolv måneder.\nForsøg kræver mange penge\nDet er nu lykkedes hende, at skaffe penge til, at yderligere 12 personer – heraf fem med primær progressiv sclerose – kan indgå i en anden runde af et klinisk forsøg, hvor hun mere systematisk kan teste forskellige næringsstoffers effekt.\n”Men det vil kræve mellem en og tre millioner dollars at designe og udføre et forsøg, der for alvor kan vise, at livsstilsændringer betyder noget. Problemet er, at store medicinalvirksomheder ikke er interesseret i at betale noget, der ikke kan patenteres, og regeringen har den der opfattelse af, at videnskab skal bevises ved at ændre en lille ting ad gangen,” siger Terry Wahls.\nIkke desto mindre er hun fast overbevist om, at hun nok skal få rejst pengene. Hun har blandt andet søgt den amerikanske scleroseforening om penge og søger hele tiden nye fonde, og salget af hendes bog ”Minding my Mithocondria” går også til formålet, ligesom hun får mange private donationer.\n”Jeg bliver ved. Jeg føler, at det var langt sværere, at rejse mig fra kørestolen, end det bliver at skaffe pengene. Folk er meget generøse, og det bliver ganske almindelige mennesker, der kommer til at drive det her. Ikke de store lægemiddelvirksomheder. Det skal nok vise sig, at vores bedste medicin, er vores kost,” siger Terry Wahls.\nFind flere informationer om Terry Wahls og hendes diæt på hendes hjemmeside.\nSe også et foredrag med Terry Wahls på youtube


Spis dig til flot og sundt hår - Bapoon blog\nSpis dig til flot og sundt hår\nSkrevet d. 25/08/2015\nMed de rette vitaminer, proteiner og olier, kan du spise dig til flottere og sundere hår. Vi giver dig ”opskriften” til stærkere og mere glansfuldt hår, samt hvordan du slipper af med spaltede spidser.\nSlut med spaltede spidser\nHår består af lange proteinfibre, som nemt kan blive ødelagt. Alle former for styling slider på dit hår. Én hårvask for meget om ugen, brug af føntørre, glatte- eller krøllejern kan ødelægge de lange proteinfibre. Det er derfor vigtigt, at du gennem din kost indtager en masse proteiner, som kan styrke dit hår. Du kan spise madvarer som æg, kylling, bønner, hørfrø, parmesan og linser. Disse madvarer ligger højt på listen, når det kommer til et højt proteinindhold.\nSpis dig til mere glansfuldt hår\nHer er der to ting, som er vigtige for at opnå et flot og glansfuldt hår, som ikke ser trist ud. Først og fremmest er det vigtigt, du får tilstrækkeligt med olier gennem din kost. Laks, sild, sardiner, avokado og mandler er særlig gode at spise, fordi de ligger højest på listen over omega 3-6-9 fedtsyrer og andre sunde olier.\nZink er desuden vigtig, hvis du ikke ønsker, at dit hår skal se slidt og trist ud. Zink styrker dit hår, og du kan indtage madvarer som spinat, kød, hvedekim og østers, som er den største kilde til Zink pr. gram.\nFå sundt hår med de rette vitaminer\nNår det kommer til vitaminer er der mange forskellige, som alle gør noget godt for dit hår.\nA vitamin er vigtigt, hvis du ikke ønsker, at din hovedbund skal tørre ud og klø. Desuden er A vitaminer gode til at mindske skæl i din hovedbund. Du kan spise ekstra mange gulerødder eller græskar, hvis du vil øge dit indtag, og ellers er rå lever en rigtig god kilde.\nB vitaminer hjælper ligesom Zink med at styrke håret. Mangler du B vitaminer, kan du opleve at din hovedbund fedter mere end normalt. Du finder rigtig mange B vitaminer i fuldkorns- og mælkeprodukter.\nC vitaminer bidrager til hårets kollagen produktion. Kollagen styrker håret og forhindrer det i at knække. Spis madvarer som appelsiner, blåbær, peberfrugt, kiwi og broccoli for at øge dit indtag af C vitaminer.\nE vitaminer indeholder antioxidanter og fremmer blodcirkulationen i din hovedbund. Solsikkeolie og mandler er gode at indtage, når du vil indtage flere E vitaminer.\nTrænger dit hår til øjeblikkelig sundhed, kan du altid bestille en frisørtid og klipning hos Bapoon.dk.\nWarning: count(): Parameter must be an array or an object that implements Countable in /var/www/bapoon.dk/blog/wp-includes/class-wp-comment-query.php on line 399


Vejle - Silkeborg fodbold væddemåltips\nForside › Prognoser › Fodbold Prognoser › Danmark › Superliga › Vejle vs Silkeborg\nVejle vs Silkeborg kampprognoser\nKampen mellem Vejle og Silkeborg spilles den 2021-09-26. Dette Superliga møde starter kl. 18:00 GMT. Holdet ledes af træner der kommer med 2 sejre fra de sidste 5 kampe, mens Silkeborg har 2 sejr i deres sidste 5 kampe.\nHvad angår det sidste H2H møde mellem Vejle og Silkeborg, tog Vejle 0 sejre hjemme, mens Silkeborg har 2 sejre.\nVejle vs Silkeborg H2H resultater\nI næste tabel kan du kontrollere resultater for de sidste 4 kampe mellem Vejle og Silkeborg:\nHvis du er interesseret i flere H2H statistikdata og liga for hvert hold, anbefaler vi at tjekke Vejle vs Silkeborg H2H side.\nVejle vs Silkeborg prognoser & odds\nVejle vs Silkeborg væddemåltips\nVores forudsigelse for Vejle vs Silkeborg kampen spillet i Superliga den 2021-09-26 er baseret på seneste formstatistikker for hvert hold og H2H data. Klik på knappen Vis Forudsigelse for at se vores spilforslag.\n3.25 3.50 2.18 Bet Nu\n3.00 3.50 2.26 Bet Nu\n*Bemærk venligst, at ovenstående odds var gyldige på tidspunktet for offentliggørelsen af denne artikel. Fra datoen da denne artikel blev skrevet til tidspunktet for kampstart Vejle vs Silkeborg kan oddsene ændre sig. Hvis vi mangler odds for andre bookmakere, kan dette være fordi vi er stødt på et problem, da vi indsamlede oddsene for Vejle – Silkeborg. Vilkår og betingelser gælder. 18+. Spil ansvarligt!\nHvad er dine kommentarer og prognoser til Vejle vs Silkeborg kampen?\nUdgivet i Superliga Etiket: Silkeborg, Vejle


Ansøgning | Rotary\nJo før du søger, jo bedre - for der er stor rift om pladserne. Mange klubber udvælger allerede deres student i august året før udrejse.\nNår du ansøger om et udvekslingsophold, skal du igennem disse steps (læs mere om hver enkelt nedenfor):\nFind og kontakt én eller flere Rotary klubber i dit lokalområde\nUdfyld og fremsend foreløbig ansøgning vedlagt seneste karakterblad fra din skole\nSamtale med klubcounsellor m.fl.\nUdfyld endelig ansøgning (hvis du bliver udvalgt) og vælg ønskede destinationer\nI januar får du besked om modtagerland/-distrikt\nDet første du skal gøre er at tage kontakt til den lokale Rotary klub, hvor du bor. Det er en god idé at gå i gang med dette allerede om foråret, året før du ønsker at rejse ud.\nHenvendelse til Rotary klubberne skal ske allersenest den 1. september året før du rejser ud, idet der er stor søgning på at blive Rotary udvekslingsstudent. Du skal være forberedt på, at mange klubber længe før denne tidsfrist har valgt en student. De fem danske distrikter har forskellige afleveringsfrister, så kontakt den lokale Rotary klub for at høre, hvornår fristen er i dit område.\nUnder Rotary i Danmark i topmenuen finder du en oversigt over Rotary distrikter og klubber i Danmark. Det er klubbens counsellor, som du skal kontakte pr. telefon eller e-mail. Klubcounsellor er den person, som tager sig af klubbens udvekslingsstudenter, både dem der rejser ud (outbounds) og dem der kommer hertil (inbounds). Lykkes det dig ikke at få kontakt til klubcounsellor, kan du kontakte distriktscounsellor i dit distrikt - se under Servicefunktioner > Kontakter.\nKontakter du mere end én Rotary klub i dit distrikt, så gør klubberne opmærksomme på det.\nRotary klubben vil sikkert bede dig udfylde en foreløbig ansøgning, som du kan downloade nederst på denne side.\nHerefter vil du blive indkaldt til samtale med klubcounsellor og evt. andre fra klubben.\nNår klubben har taget endelig beslutning om, at du er den udvekslingsstudent, som de gerne vil sende ud det kommende år, får du tilsendt selve ansøgningsskemaet som elektronisk fil. Skemaet er omfattende, og det er vigtigt, at du er grundig og omhyggelig, når du udfylder det. Du får at vide af klubcounsellor, hvornår du senest skal returnere det til hende/ham.\nNår din ansøgning er godkendt af Rotary klubben, sendes den videre til Distriktscounsellor, som efter godkendelse sender den videre til Multi-District Chairman for Danmark. I januar får du besked om, til hvilket Rotary distrikt ude i verden, din ansøgning er sendt. Endelig besked om, præcis hvilken by du kommer til, får du først at vide, når din ansøgning er modtaget og godkendt i den pågældende by.\nForeløbig ansøgning - Outbound\nDenne ansøgning udfyldes og sendes til den Rotary klub, som overvejer at sende dig ud som udvekslingsstudent. HUSK at vedlægge seneste karakterblad fra skolen.


Koranvideo?: Lærer og skole bliver lagt for had på nettet | Give | vafo.dk\nPubliceret 21. juni 2019 kl. 15:48\nEt billede fra Youtube-vidoen, som ifølge www.document.dk viser "Koran-indoktrinering" af danske skolebørn.\nSkoleleder Gert Hougaard står uforstående over for den shitstorm, Thyregod Skole er havnet i: Et helt normalt undervisningsforløb er hevet ud af sin sammenhæng, mener han.\nNy version - link til videoen er fjernet\nVejle Amts Folkeblad har tidligere vist videoen fra Youtube men har af presseetiske grunde valgt at fjerne linket.\nHUSK: Islam er ikke en religion. Det er en politisk ideologi, der vil overtage verdensherredømmet! Det står i Koranen. Så dem, der tror, at Islam "bare" er en anden religion blandt mange. De er totalt uvidende. Læs Koranen.\nOpslag på www.document.dk\nThyregod: Skal man tror hjemmesiden www.document.dk, foregår der systematisk "Koran-indoktrinering" på Thyregod Skole.\nPå hjemmesiden kan man således se en video, der bliver præsenteret med følgende bemærkninger:\n"Videoen er udateret, men autentisk. Et eller andet sted i Danmark lærer børnene at bede som muslimer til Allah. Det er en forberedelse til underkastelse, de små børn er uden forudsætning for at forstå. Læreren udsætter børnene for noget meget alvorligt."\nFilmen er optaget af moderen til den muslimske dreng, der viser de øvrige børn i klassen, hvordan han beder. Videoen er blevet lagt på Youtube, hvor www.document.dk har fundet frem til den og efterfølgende har givet den en drejning, som måske ikke har så meget med virkeligheden at gøre.\nIkke desto mindre lancerer mediet sig med sloganet "Fornuft. Frihed".\n"Det religiøse optrin foregår i en anonym dansk skole, hvor gardinerne er trukket for. En større gruppe skoleelever (primært etniske danske) er stillet op bag en lille afrikansk dreng, der er klædt i muslimsk tøj og har medbragt et bedetæppe," skriver www.document.dk.\nFolk flokkes ved tasterne\nIkke uventet har videoen fået en stor gruppe mennesker til tasterne.\n- Den lærer skulle fyres med et los i røven. Føj for den, lyder en af kommentarerne.\nDen får følgeskab af følgende råd fra en anden:\n- Ja, og hvis det ikke sker, så luk skolen.\nEn enkelt forældre til et af børnene i 3. klasse, David Hauge, forsøger at mane til ro ved at forklare lidt om baggrunden for den situation, der vises på optagelsen.\n- De havde talt kultur i skolen, og Muhammed ville gerne vise, hvordan man er muslim, inden han skulle skifte skole og ud af klassen. På samme måde, som han skulle lære at bede Fadervor i kristendom. Klassen, min datter går i, indeholder børn fra ni forskellige nationale baggrunde, og læreren gør en del ud af, at børnene skal lære at forstå, hvor hinanden kommer fra, skriver David Hauge blandt andet.\nDet får dog ikke gemytterne til at falde til ro. Men David Hauge får mange gode råd om, hvordan han skal klage til Undervisningsministeriet, skolelederen og skolebestyrelseb.\n"Det ligner en shitstorm"\nPå Thyregod Skole er mailboksen ved at sprænges af mere eller mindre lødige mails om filmen.\n- Det er vist det, man kalder en shitstorm, siger skoleleder Gert Haugaard.\nHan er ret uforstående over opstandelsen. Han mener, optrinnet klart ligger inden for de opgaver, folkeskolen skal opfylde.\n- Klassen havde emneuge med titlen "Kend mit liv". Her havde eleverne forskellige opgaver, og formålet var at vise de øvrige elever, hvordan man lever. Nogle af eleverne lavede for eksempel polsk mad, så de øvrige kunne lære det at kende. Og en dreng ville gerne vise, hvordan man beder som muslim. Det ser jeg ingen problemer i, siger Gert Hougaard.\nHan ser heller ikke noget problem i, at de andre børn gør, som der bliver vist. Det gør børnene heller ikke. På filmklippet kan man tydeligt høre, hvordan der fnises imens.\n- Det ebber vel ud på et tidspunkt, men vi har intet bud på udløbsdatoen. Det kan selvfølgelig også blusse op igen, siger Gert Hougaard.


Bæredygtighed – Jule-Sweaters `, instagram: ` ` }, }\nHjem › Bæredygtighed\nChristmas Sweats og bæredygtighed.\nHos Christmas Sweats ApS har vi bæredygtighed i højsædet.\nSelvom at vi kun laver en ”sæsonvare”, så føler netop, at det er ekstra meget vores pligt, at sørge for at mindske vores klimaaftryk.\nBlandt andet benytter vi FSC certiciceret papir til vores Hangtags.\nGenbrugte materialer til vores Polybags – og 80% genanvdent plast i vores forsendelsposer.\nAlle lookbooks, fllyers og printet materiale kommer også i FSC certificeret papir.\nTil sidst kan vi garantere, at de mest bæredygtige julesweatre i Europa, dem finder du lige her:\nDet er faktisk slet ikke noget spørgsmål at stille, det postulat – da vi har et GOTS-certifikat, der er den mest omstændige anmærkning, du overhovedet kan leve op til indenfor bæredygtige tekstiler, når vi snakker bomuld.\nAlternativt skal du kigge efter GRS-certificeret polyester, hvis du ønsker et bæredygtigt alternativ, når vi snakker produkter i kunststoffer.\nVi håber, at du vil støtte os og sprede budskabet om, at du kan gøre din julesweater / din jul lidt grønnere ved at handle hos os, da vi prøver at tænkte bæredygtighed ind i hele vores værdikæde.\nDen kan vi heldigivis forholdsvis nemt optimere, grundet at vi er en lille og agil virksomhed.\nHvis du har tips til vores bæredygtighed, så send endelig dine tanker eller forslag til direktør: csh@jule-sweaters.dk


Jagt i genetableret naturområde blev mest læste om andejagt i september\nNæsten 25.000 sidevisninger har en artikel om andejagt i et genetableret naturområde med plads til både jægere og fuglekiggere modtaget i september måned\nEn lavvandet sø cirka midt mellem landsbyen Åsted og Glyngøre er omdrejningspunktet i en artikel om andejagt, der bærer titlen Guldtræk, da jægernes morgentræk levede op til enhver andejægers vildeste drøm om jagt på trækkende ænder af forskellig slag.\nMen det store vandområde er ikke kommet ud af ingenting. Det er en del af et ambitiøst reetableringsprojekt.\nDen oprindelige Grynderup Sø blev nemlig afvandet i midten af 1800-tallet, hvorefter de indvundne arealer blev anvendt til landbrugsdrift.\nMen tiderne skifter. Der er kommet meget mere fokus på natur og miljø, og det drænede søområde er nu atter sat under vand.\nEt ganske ambitiøst projekt, da det genetablerede vådområde omfatter ikke mindre end 400 ha, hvoraf ca. 150 ha er sø med en lang og bugtet randzone.\nDet ambitiøse projekt krævede da også engagement fra en række jordbesiddere. I forbindelse med projektet er der gennemført en jordfordeling, som har omfattet ikke mindre end 70 ejendomme og 620 ha.\nStørstedelen af det nye vådområde er fortsat privatejet, men Naturstyrelsen har overtaget ca. 80 ha af område.\nDet er forfatteren til nedenstående artikels oplevelse, at projektet er et skoleeksempel på hvad landmænd, jægere og andre naturinteresserede kan udrette sammen med fonde og offentlige myndigheder, når vilje og gensidig respekt går hånd i hånd med ønsket om at skabe noget stort og blivende for kommende generationer.


Vi mænd har det med at tilbringe aftener sammen med andre mænd, og lave alt fra store mængder indtagelse af øl til episke og højlydte fodboldkampe. Men trods for den store fanskare af klassiske eksempler på en fed mandeaften, er det dog ikke alle der har øl og bold løbene gennem årene, og selv for dem der har, kan det være dejligt med lidt forandring i ny og næ. Uanset om man er til klassisk mandehørm eller ej, kommer der her 3 gode idéer til en sjovere aften.\nDet er på tide at komme ud af huset, og lave noget med lidt gang i. Byen byder på et hav af oplevelser for alle typer mennesker, og med garanti også hvad en sjovere aften kan byde. Som udgangspunkt er byen det optimale sted at drikke og hygge sig, og f.eks. tilbringe en aften med gutterne. Søger man mere end den normale bytur, kan man jo prøve f.eks. at tage på casino, hvilket stensikkert vil blive husket. Er dette stadig ikke ens kop te, da det godt kan blive en dyr fornøjelse, findes der heldigvis andre måder at spille på. Denne side tilbyder både guides, information og mulighed for at vælge forskellige online casinoer, for så godt som muligt at gøre din skærm til et rigtigt casino. Selvom det ikke ligefrem foregår ude af huset, er det uanset hvad en sjov ting at gøre med drengene eller alene. Tilbage i byen er live koncerter, fodbold- eller wrestlingkampe og restaurantbesøg altid fede at bruge tid på, og samtidig ofte til en rimelig pris.\nTrods for byens mange muligheder, er det selvfølgelig stadig ikke alle der vil se det som en sjovere aften end at blive derhjemme, uanset hvor meget fodbold og øl der end er involveret. Derfor kommer der her et alternativ.\nDet kan lyde som en dårlig, rigtig dårlig ide, ved første tanke. Vi mænd laver mandeting, for sådan er det og sådan har det altid været. Det virker indlysende at vi ikke skal bruge tid på neglelak og hår, men i takt med vores moderne samfund der fortsat udvikler sig, lever vi nu i en tid hvor alt dette også anses som mandligt. Til en hvis grad. Uanset hvor maskulin og hård du er som person, eller tværtimod måske venlig og afslappet, er det svært ikke at have det sjovt med ansigtsmasker, føntørrer, neglefiler og alt det der. Det er trods alt ikke hver dag, men én dag, at man giver sig i kast med sin feminin side, og det kan være sundt for de fleste, at give lidt slip i ny og næ. Så find din indre kvinde frem, læn sig tilbage, og hav en sjov aften.\nSå er man ikke lige til byen med gutterne, og heller ikke helt til pigehygge (med gutterne), er der stadigvæk en sikker vinder, der næsten altid vil sørge for en sjovere aften. Og nej, det er ikke øl eller fodbold. Det er nemlig piger.\nUanset om man kan lide det eller ej, vil en aften altid blive sjovere når en eller flere piger er en del af fællesskabet. Det er alt fra byture til hjemmehygge, også selv om det involverer fodbold og øl, der får et pift af det gode når en dame er i nærheden.\nSå husk næste gang du sidder med gutterne, er i byen med gutterne eller måske endda ligger neglelak med gutterne: man har kun den sjov man selv laver, og man lever kun en gang.


Produktionen af DLGs Naturfoder foregår på to fabrikker. På\nde to fabrikker fremstilles der udelukkende økologiske\nfoderblandinger. Den ene fabrik ligger i Aulum og producerer\nsvine- og fjerkræfoder. Den anden ligger i Bonnet ved Lemvig og\nproducerer kvægfoder .\nDLG producerer og leverer under nedenstående\nDer analyseres for GMO i risikoråvarer, fx. soja, majs og\nRisikoråvarer oplægges på karantænelager indtil\nAlle indenlandske råvarer tilføres med specielt rengjorte\nNaturfoderblandinger til økologiske husdyr leveres med særlige\ntankbiler til landmanden.\nDer gennemføres månedlig stikprøvekontrol for GMO i\nNaturfoderblandinger efter "DLGs instruks for køb, salg, lagring og\nproduktion af økologiske varer i DLG".\nDLG er af Plantedirektoratet godkendt til at udføre egenkontrol\nefter ovennævnte instruks.\nSe analyseresultater for GMO på Plantedirektoratets


Kreativ idéudvikling med whiteboards – Entrepreneurship In Denmark\nKreativ idéudvikling med whiteboards\nAlle iværksættere ved, at brainstorming er en vigtig del af arbejdsprocessen. Det kan være alene eller i fællesskab. Når vi brainstormer, skriver vi alle vores forskellige idéer ned i forhold til et bestemt emne og forbinder dem med hinanden. Det er rigtigt smart at sætte denne kreative tankeproces i gang. Og sætte den i system. Når I arbejder på en fælles idé til et møde, er det oplagt at benytte et whiteboard. Her kan du let slette, rette, sætte post-its fast, bruge magneter og skrive med forskellige farver. Det giver en anden frihed at bruge whiteboards end at benytte computere. Alle kan gå op og skrive deres bidrag, eller mødelederen kan skrive mødedeltagernes idéer op på whiteboardet. Kreative tankeprocesser er ikke nok i sig selv. Det er også vigtigt, at skrive dem op, visualisere dem og sætte dem i system. Det er den hurtigste vej til gode resultater. Find whiteboard her, og kom igang med at visualisere dine ideer.\nFå overblik på kontoret med whiteboards\nI kontoret kan et eller flere whiteboards også gøre hverdagen lettere. Er der tale om et delt kontormiljø, hvor en række start-ups deler lokaler, er whiteboards oplagte redskaber til at dele fælles informationer. Det er ikke alle, der tjekker deres mails. Og slet ikke alle der husker, hvad der står i dem. Opslagstavler bliver nussede og irriterende og kræver, at du altid har et stykke papir med. Det holder ikke i længden, at hænge ting op på køleskabet med magneter. Det skaber også rod i køkkenet, og køleskabet er nu engang ikke beregnet til fælles meddelelser, men til at opbevare mad. Med et whiteboard har I den mest praktiske og nemme løsning til at dele fælles beskeder.\nNoget af det rigtigt smarte ved whiteboards er, at du kan købe tuscher i forskellige farver og størrelser. Med farvekoder kan man hurtigt danne sig et overblik over, hvem der har skrevet hvad. Og hvis der er tale om en brainstorm- eller ideudviklingsfase, er farvekoder gode til at skabe orden i kaos. Hvis vi ved, at alt der er blåt er blevet skrevet af Sara og at alt det grønne er Sørens input ved vi også, hvem vi skal bede om uddybende informationer. Når man personligt ideudvikler, kan det være et godt redskab, fordi du kan give forskellige emner i din brainstorm forskellige farver. Det er super smart. Prøv selv at se forskellen på dit overblik, når du skriver alt med én farve, og når du så skriver det med forskellige farver alt efter emne, vigtighed, prioritering eller lignende.\nFå mest ud af dit whiteboard\nSidst men ikke mindst er whiteboards magnetiske, og de støver ikke ligesom gammeldags tavler. At de er magnetiske betyder, at man kan hænge beskeder og sedler op på dem, hvis man ønsker. Du kan også hænge mindre genstande op på jeres whiteboard, hvis det behov skulle opstå. Det kan være godt, at integrere det der bliver skrevet direkte på tavlen med sedler. Du kan også benytte magnetismen til at bruge forskellige figurer, der repræsenterer forskellige ting. Ved byplanlægning kunne det være biler og bygninger, som I flytter rundt i gadebilledet. Find whiteboards og mange andre typer af kontorartikler her:


USA trækker alle kamptropper ud af Irak inden nytår – Ekstra Bladet\n26. jul. 2021 kl. 21:21\nFra næste år skal amerikanske soldater i Irak kun indgå i rådgivning og træning\nJoe Biden (t.h.), USA's præsident, og Mustafa al-Kadhimi, Iraks premierminister, har mandag givet hinanden hånd på, at USA efter nytår ikke længere har kamptropper i Irak. Foto: Saul Loeb/Ritzau Scanpix\nDen ene er 'Nato Mission Iraq', som Danmark i december 2020 overtog ledelsen af. Her rådgives irakiske militæruddannelser og det irakiske forsvarsministerium.\nDanmark har også haft et mindre bidrag til missionen 'Operation Inherent Resolve', som ledes af amerikanerne. Missionen har bekæmpet Islamisk Stat i blandt andet Irak.