Celsentri ViiV Healthcare UK Limited filmovertrukne tabletter 150 mg og 300 mg\nSe information om Celsentri på min.medicin.dk.\nSe information til sundhedsfaglige om Celsentri på pro.medicin.dk.\nfilmovertrukne tabletter 150 mg og 300 mg\nCelsentri 25 mg filmovertrukne tabletter\nCelsentri 75 mg filmovertrukne tabletter\nCelsentri 150 mg filmovertrukne tabletter\nCelsentri 300 mg filmovertrukne tabletter\nDet skal du vide, før du begynder at tage Celsentri\nSådan skal du tage Celsentri\nCelsentri indeholder et aktivt stof, der kaldes maraviroc. Maraviroc tilhører en gruppe lægemidler, der kaldes CCR5-antagonister. Celsentri virker ved at blokere en receptor, der kaldes CCR5, som hiv bruger til at trænge ind i dine blodlegemer og inficere dem.\nCelsentri anvendes til behandling af humant immundefektvirus type-1-(hiv-1-) infektion hos voksne, unge og børn i alderen 2 år og derover, som vejer mindst 10 kg.\nCelsentri skal tages i kombination med anden medicin, der også anvendes mod hiv-infektion. Disse lægemidler kaldes anti-hiv-medicin eller antiretrovirale lægemidler.\nCelsentri, som en del af kombinationsbehandling, nedsætter mængden af virus i kroppen, og holder det på et lavt niveau. Dette hjælper din krop til at øge antallet af CD4-celler i dit blod. CD4-celler er en type hvide blodlegemer, der er vigtige for at hjælpe kroppen med at bekæmpe infektion.\n2. Det skal du vide, før du begynder at tage Celsentri\nTag ikke Celsentri:\nhvis du (eller dit barn, hvis barnet er patienten) er allergisk over for maraviroc, jordnødder (peanuts), soja eller et af de øvrige indholdsstoffer i Celsentri (angivet i punkt 6).\n→ Spørg lægen, hvis du tror, at dette gælder for dig eller dit barn.\nLægen skal tage blodprøver for at kontrollere, om Celsentri er en egnet behandling til dig (eller dit barn, hvis barnet er patienten).\nNogle personer, der tager Celsentri, udvikler alvorlige allergiske reaktioner eller hudreaktioner (se også "Alvorlige bivirkninger" i punkt 4).\nInden behandling med Celsentri skal du fortælle det til lægen, hvis du (eller dit barn) har eller tidligere har haft nogle af følgende lidelser:\nleverproblemer, herunder kronisk hepatitis B eller C. Der er kun et begrænset antal personer med leverproblemer, som har fået Celsentri. Din leverfunktion vil blive fulgt nøje. (Se også "Leverproblemer" i punkt 4).\nlavt blodtryk, herunder svimmelhed, når du står op eller rejser dig op hurtigt, eller hvis du tager medicin for at nedsætte blodtrykket. Dette skyldes et pludseligt fald i blodtrykket. Hvis dette sker, skal du ligge ned, indtil du (eller dit barn) føler dig bedre tilpas. Når du (eller dit barn) rejser dig op, så gør det så langtsomt som muligt.\ntuberkulose (TB) eller alvorlige svampeinfektioner. Celsentri kan muligvis øge din risiko for at udvikle infektioner.\nnyreproblemer. Dette er specielt vigtigt, hvis du også tager anden medicin (se "Brug af anden medicin sammen med Celsentri" senere i punkt 2).\nproblemer med hjertet eller kredsløbet. Det er kun et begrænset antal personer med alvorlige hjerte- eller kredsløbsproblemer, som har fået Celsentri.\n→ Kontakt lægen før du påbegynder behandlingen, hvis du tror, noget af dette gælder for dig (eller dit barn).\nTilstande, du skal være opmærksom på\nNogle personer, der tager medicin mod hiv-infektion, udvikler andre tilstande, som kan være alvorlige. Det omfatter:\nsymptomer på infektioner og betændelse\nledsmerter, stivhed og knogleproblemer\nDet er nødvendigt, at du kender vigtige tegn og symptomer, du skal holde øje med, mens du tager Celsentri.\n→ Læs informationen "Andre bivirkninger ved kombinationsbehandling af hiv" i punkt 4 af denne indlægsseddel.\nHiv-infektion overføres ved seksuel kontakt med en, der har infektionen, eller via inficeret blod (f.eks. ved at dele injektionsnåle med andre). Du (eller dit barn) kan stadig smitte andre med hiv, selvom du tager dette lægemiddel, selvom risikoen er nedsat ved effektiv behandling.\n→ Tal med lægen om, hvordan du undgår at smitte andre personer.\nCelsentri er kun blevet anvenddt af et begrænset antal personer på 65 år og derover. Tal med lægen, hvis du tilhører denne aldersgruppe, for at høre, om du kan tage Celsentri.\nCelsentri er ikke blevet undersøgt hos børn under 2 år eller som vejer under 10 kg. Celsentri kan derfor ikke anbefales til børn under 2 år eller som vejer under 10 kg.\nBrug af anden medicin sammen med Celsentri\nFortæl altid lægen eller apotekspersonalet, hvis du (eller dit barn) tager anden medicin eller har gjort det for nylig.\nFortæl lægen eller apotekspersonalet, hvis du (eller dit barn) begynder at tage ny medicin under behandling med Celsentri.\nMedicin, der indeholder perikon (Hypericum perforatum) vil sandsynligvis forhindre Celsentri i at virke korrekt. Du bør ikke tage denne medicin, mens du tager Celsentri.\nNoget medicin kan ændre mængden af Celsentri i kroppen, når det tages samtidig med Celsentri. Dette inkluderer:\nanden medicin til at behandle hiv- eller hepatitis C-infektion (f.eks. atazanavir, cobicistat, darunavir, efavirenz, etravirin, fosamprenavir, indinavir, lopinavir, nelfinavir, ritonavir, saquinavir, boceprevir, telaprevir)\nantibiotika (clarithromycin, telithromycin, rifampicin, rifabutin)\nmedicin mod svampeinfektioner (ketoconazol, itraconazol, fluconazol)\nkrampestillende medicin (carbamazepin, phenytoin, phenobarbital).\n→ Fortæl det til lægen, hvis du (eller dit barn) tager nogle af disse lægemidler. Dette vil sikre, at lægen udskriver den korrekte dosis Celsentri til dig.\nHvis du er gravid, har mistanke om, at du er gravid, eller planlægger at få et barn,:\n→ Tal med lægen om risici og fordele ved at tage Celsentri.\nKvinder, som er hiv-positive, må ikke amme deres børn, fordi hiv-infektionen kan overføres til barnet med mælken.\nDet vides ikke, om nogle af indholdsstofferne i Celsentri også kan udskilles i mælk. Hvis du ammer eller planlægger at amme:\n→ Kontakt straks lægen.\nCelsentri kan gøre dig svimmel.\n→ Du må ikke føre motorkøretøj, cykle eller betjene værktøj eller maskiner, medmindre du er sikker på, at du ikke er påvirket.\nCelsentri indeholder sojalecithin\nDu må ikke bruge Celsentri, hvis du er overfølsom over for jordnødder (peanuts) eller soja.\n3. Sådan skal du tage Celsentri\nTag eller giv altid lægemidlet nøjagtigt efter lægens anvisning. Er du i tvivl, så spørg lægen eller på apoteket.\nLægen vil rådgive dig om, hvorvidt det er bedre at tage Celsentri oral opløsning, hvis du (eller dit barn) ikke er i stand til at synke tabletter.\nDen anbefalede dosis er 150 mg, 300 mg eller 600 mg 2 gange daglig afhængigt af, hvilken medicin du tager samtidig. Tag altid den dosis, som lægen har anvist.\nHvis du har nyreproblemer, kan det være, at lægen ændrer din dosis.\n→ Kontakt lægen, hvis dette gælder for dig.\nUnge og børn fra 2 år, som vejer mindst 10 kg\nLægen vil bestemme den korrekte dosis Celsentri baseret på vægt og anden medicin, der tages samtidig.\nCelsentri kan tages med eller uden mad. Celsentri skal tages via munden.\nCelsentri skal tages sammen med anden medicin til at behandle hiv. Læs indlægssedlen for disse lægemidler for at se, hvordan disse skal tages.\nHvis du har taget eller givet for meget Celsentri\nHvis du ved et uheld har taget eller givet for meget Celsentri:\n→ Kontakt straks lægen eller nærmeste hospital.\nHvis du har glemt at tage eller give Celsentri\nHvis du (eller dit barn) glemmer dosis, skal du tage eller give den glemte dosis hurtigst muligt og derefter fortsætte med næste dosis på det sædvanlige tidspunkt.\nHvis det næsten er tid til den næste dosis, må du ikke tage eller give den glemte dosis. Vent til næste dosis på det planlagte tidspunkt.\nDu må ikke tage eller give en dobbeltdosis som erstatning for den glemte dosis.\nHvis du eller dit barn holder op med at tage Celsentri\nBliv ved med at tage Celsentri, indtil lægen siger, du skal stoppe.\nDet er vigtigt, at du tager din medicin på det rigtige tidspunkt hver dag, da det sikrer, at hiv-infektionen ikke bliver værre. Derfor er det vigtigt, at fortsætte med at tage Celsentri korrekt, som beskrevet ovenfor, medmindre lægen beder dig (eller dit barn) om at stoppe behandlingen.\nDette lægemiddel kan som al anden medicin give bivirkninger, men ikke alle får bivirkninger. Tal med lægen, hvis du bemærker noget usædvanligt i din egen eller dit barns helbredstilstand.\nAlvorlige bivirkninger — søg straks lægehjælp\nAlvorlige allergiske reaktioner eller hudreaktioner\nNogle personer, der tager Celsentri, udvikler alvorlige og livstruende hudreaktioner og allergiske reaktioner. Det er sjældent og kan forekomme hos op til 1 ud af 1.000 personer, der tager Celsentri.\nHvis du får nogen af følgende symptomer, mens du tager Celsentri:\nudbredt udslæt på huden\nfeber (forhøjet temperatur)\nblærer og afskallende hud, især omkring munden, næsen, øjnene og kønsorganerne.\n→ Søg straks lægehjælp, hvis du får disse symptomer. Stop med at tage Celsentri.\nDette er sjældent og kan forekomme hos op til 1 ud af 1.000 personer, som tager Celsentri. Symptomerne omfatter:\nhududslæt eller hudkløe\nondt i maven eller ømhed i maven\ndøsighed eller forvirring\nfeber (forhøjet temperatur).\n→ Kontakt omgående lægen, hvis du oplever disse symptomer. Stop med at tage Celsentri.\nKan forekomme hos 1 til 10 ud af 100 personer:\ndiarré, kvalme, mavesmerter, luft i maven\nhovedpine, problemer med at sove, depression\nudslæt (se også "Alvorlige allergiske reaktioner eller hudreaktioner" tidligere i punkt 4)\nfølelse af svaghed eller manglende energi, blodmangel (set i blodprøver)\nforhøjede leverenzymer (se i blodprøver), som kan være tegn på leverproblemer (se også "Leverproblemer" tidligere i punkt 4).\nsvampeinfektion i spiserøret\nsvimmelhed eller følelse af at besvime, når du rejser dig op\nnyresvigt, skummende urin (protein i urinen)\nøget indhold i blodet af et stof, der kaldes CPK (som kan ses i blodprøver), hvilket er et tegn på, at der er betændte eller beskadigede muskler.\nsmerter i brystet (pga. nedsat blodomløb til hjertet)\nnogle former for kræft, herunder kræft i spiserør og galdegange\nnedsat antal blodlegemer (kan ses i blodprøver).\nPersoner, der tager kombinationsbehandling mod hiv, kan få andre bivirkninger.\nSymptomer på infektion og betændelse\nPersoner med fremskreden hiv-infektion (aids) har et svagt immunsystem og har større sandsynlighed for at udvikle alvorlige infektioner (opportunistiske infektioner).\nNår de begynder behandlingen, bliver immunsystemet stærkere, så kroppen begynder at bekæmpe infektioner.\nDer kan udvikles symptomer på infektion og betændelse, som skyldes enten:\ngamle, skjulte infektioner, der blusser op igen, når kroppen bekæmper dem.\nimmunsystemet angriber sundt kropsvæv (autoimmune sygdomme).\nDer kan udvikles symptomer på autoimmune sygdomme flere måneder efter, du begynder at tage medicin til behandling af din hiv-infektion. Symptomerne kan omfatte:\nsvaghed, der starter i hænder og fødder og bevæger sig op ad kroppen\nhjertebanken eller rysten\nhyperaktivitet (overdreven rastløshed og bevægelse).\nHvis du får nogen symptomer på infektion, eller hvis du bemærker nogen af ovennævnte symptomer:\n→ Fortæl det straks til lægen. Du må ikke tage anden medicin mod infektionen, uden aftale med lægen.\nNogle personer, der får kombinationsbehandling mod hiv, udvikler en sygdom, der kaldes osteonekrose. Med denne sygdom dør dele af knoglevævet på grund af nedsat blodtilførsel til knoglerne.\nDet vides ikke, hvor almindelig denne tilstand er. Det er mest sandsynligt, at du udvikler den:\nSymptomer, som du skal holde øje med, omfatter:\nHvis du bemærker nogen af disse symptomer:\n→ Fortæl det til lægen.\nBrug ikke Celsentri efter den udløbsdato, der står på kartonen, blisterkortet eller etiketten på beholderen efter EXP. Udløbsdatoen er den sidste dag i den nævnte måned.\nAktivt stof: maraviroc. Hver filmovertrukken tablet indeholder enten 25 mg, 75 mg, 150 mg eller 300 mg maraviroc.\nTabletkerne: cellulose, mikrokrystallinsk; calciumhydrogenphosphat, vandfrit; natriumstivelsesglycolat; magnesiumstearat.\nFilmovertræk: polyvinylalkohol, titandioxid (E171), macrogol 3350, talcum, sojalecithin, indigocarmin (E132).\nCelsentri filmovertrukne tabletter er blå og mærket ”MVC 25”, ”MVC 75”, MVC 150” eller ”MVC 300”.\nCelsentri 25 mg og 75 mg filmovertrukne tabletter findes i en beholder med 120 tabletter.\nCelsentri 150 mg og 300 mg filmovertrukne tabletter findes i en beholder med 180 tabletter og i blisterpakninger med 30, 60, 90 filmovertrukne tabletter samt i en multipakning med 180 (2 pakninger med 90) filmovertrukne tabletter.\nViiV Healthcare BV, Huis ter Heideweg 62, 3705 LZ Zeist, Holland.\nPfizer Manufacturing Deutschland GmbH, Betriebsstätte Freiburg, Mooswaldallee 1, 79090 Freiburg, Tyskland.


Celandine fra papillomer / Serum Skincell Pro\nCelandine mod papillomer bruges aktivt derhjemme til at fjerne vorter og papillomer. Hovedårsagen til udseendet af sådanne formationer er multiplikationen af det humane papillomavirus (HPV). Det kan forårsage vækst af både godartede og ondartede tumorer i huden, mundslimhinden og urogenitale organer. Human papillomavirusinfektion udgør en særlig trussel for kvinder og mænd med kønsvorter - kønsvorter, der ligner kålblomstrer eller hanekam.\nFør du fjerner papillomer med celandine, er det bydende nødvendigt at konsultere din læge. Specialisten vil etablere ved hjælp af tilgængelige undersøgelsesmetoder, herunder PCR, HPV-stammer og niveauet af tumorigenicitet. Baseret på dette vælges lægemiddelterapi. Men for sikkerheden og for at eliminere risikoen for vævsmagnetisering anbefaler fagfolk stadig at fjerne neoplasmer fremkaldt af papillomavirusinfektion.\nFordele og ulemper ved brug af celandine mod papillomer\nPlanten tilhører valmuefamilien. Busken har mørkegrønne blade og gule blomster. Celandine bærer frugt flere gange i den aktive sommerperiode. Planten er giftig, derfor bruges den med ekstrem forsigtighed og kun efter indledende konsultation med den behandlende læge.\nCelandine indeholder følgende komponenter:\nalkaloider med giftige egenskaber.\nDen største opmærksomhed skyldes tilstedeværelsen af chelidonin og dets derivater i celandine. Dette alkaloid kan, når det indtages i høje doser, forårsage krampeanfald og lammelse. Mest af alt chelidonin findes i plantestammen. I små doser har alkaloiden en bedøvelseseffekt.\nCelandine basale egenskaber\nLokal anvendelse af celandine har en kompleks effekt:\nfjerner tegn på den inflammatoriske proces;\nreducerer smerter i papillomer og vorter;\nødelægger væv fra godartede neoplasmer.\nCelandine kaldes populært en vortesvin for sine egenskaber til at fjerne vorter og papillomer. Men det er nødvendigt at bruge planten korrekt - kun at behandle neoplasmer og ikke at røre ved de sunde omgivende væv.\nVigtigt!På trods af sin udbredte forekomst kan celandine til papillomer kun bruges, hvis der ikke er nogen risiko for ondartet degeneration af neoplasmer. Det er muligt at bekræfte den gode kvalitet af papillomatøse udvækst ved hjælp af laboratoriediagnostik og typing af virussen.\nAnmeldelser af celandine fra papillomer er forskellige, herunder negative. For at få den forventede effekt er det nødvendigt at bruge planten i blomstringsperioden. Dette sker i slutningen af foråret og forsommeren. Farmaceutiske lægemidler til papillomer i dag har en lav koncentration. Dette gør det svært at fjerne neoplasmer fuldstændigt, men forhindrer risikoen for forbrændinger og andre skadelige helbredseffekter.\nHvordan kan celandine til papillomer bruges\nTil papillomatøs udvækst kan du bruge færdige præparater og plantejuice. Det er værd at vælge den passende behandlingsmetode efter forudgående konsultation med en specialist.\nOfte anvendes der til papillomer friskpresset celandinejuice, som fås fra en blomstrende plante. Det er nødvendigt at afbryde stammen og behandle neoplasmerne med den resulterende snit. Det meste af saften er i rodområdet.\nDet anbefales at behandle papillomatøs hududvækst med celandinejuice 2-4 gange om dagen. Varigheden af en sådan behandling er normalt ikke mere end en måned. Papillomer bliver gradvist sorte, hvilket indikerer vellykket ødelæggelse. Under skurven, der falder af på sine egne, sunde hudformer. I nogen tid vil det afvige i skygge fra tilstødende stoffer.\nHvis frisk celandinejuice synes for koncentreret, kan den fortyndes med glycerin i forholdet 1: 1. Et sådant middel virker blødere, forhindrer udseendet af en inflammatorisk reaktion. En blanding af glycerin og celandinejuice i konsistens ligner en halvflydende creme. Det kan opbevares i køleskabet og bruges i lang tid.\nDu kan også tilføje alkohol eller vodka til celandine juice. For 50 ml alkohol skal du tage 100 ml plantejuice. Alkohol øger holdbarheden af hjemmemedicinen mod papillomer og har en mild tørringseffekt på neoplasmavævet. Alkoholopløsninger desinficerer også huden godt og forhindrer tilføjelsen af en sekundær infektion.\nVigtigt!Hvis der er mange papillomer og vorter på kroppen, kan ikke mere end 5-6 svulster behandles ad gangen.\nEn følsomhedstest anbefales, før du bruger celandine for første gang. For at gøre dette skal du påføre en lille mængde på håndledets indre overflade og lade den stå i 15 minutter. Hvis der i slutningen af denne periode ikke vises tegn på en allergisk reaktion på huden, kan celandine bruges til at fjerne papillomatøse formationer.\nFarmaceutiske præparater til papillomer\nPå apoteket i dag kan du købe færdige produkter med celandine juice, baser og syrer for at fjerne papillomer derhjemme. De hjælper med at slippe af med godartede svulster uden operation. Anmeldelser af læger om lægemidler til papillomer er tvetydige. I de fleste tilfælde anbefaler eksperter ikke at eksperimentere med lokale præparater for at reducere papillomamotousvækst, især hvis tumorer er placeret i ansigtet og i åbne områder af kroppen.\nEn omfattende tilgang til behandling\nLokale midler baseret på celandine og baser til fjernelse af vorter og papillomer anbefales at kombinere med antiviral behandling. Kun i dette tilfælde kan remissionens varighed opnås.\nAntivirale midler kan ikke ødelægge HPV fuldstændigt, men de forhindrer yderligere reproduktion af patogenet og fremkomsten af nye neoplasmer. Lægemidler til behandling af human papillomavirusinfektion skal vælges af den behandlende læge. Specielle midler undertrykker multiplikationen af HPV og forhindrer sygdommens tilbagevendende forløb.\nMed et stort antal papillomer kan brugen af lokale præparater med en aggressiv sammensætning i form af baser og celandine juice være sundhedsfarlig. Det aktive forløb af human papillomavirusinfektion er en indikation for brug af kirurgiske behandlingsmetoder:\nkirurgisk excision af papillomer med en skalpel.\nI de fleste tilfælde er det muligt at slippe af med godartede papillomer ved hjælp af minimalt invasive behandlingsmetoder. Den klassiske operation anvendes kun med en stor størrelse af neoplasmer og en stigning i onkogen risiko.\nLaserkoagulation, kryodestruktion og andre minimalt invasive teknikker efterlader ikke mærker på huden og har en lav risiko for gentagelse af HPV-infektion. Efter operationen, der udføres under lokalbedøvelse og ambulant, dannes der en mørk skorpe på huden, der falder af sig selv inden for få uger. I restitutionsperioden bør væv ikke blive skadet eller udsættes for overdreven isolering.\nFor at fjerne papillomer anvendes to metoder ofte - laserkoagulation og kryodestruktion. Hvis neoplasmerne er små, og der ikke er nogen risiko for malignitet, hvilket kræver yderligere diagnostik af fjernet væv, foretrækkes minimalt invasive operationer for effektivt at bekæmpe papillomer og vorter.\nForebyggelse af papillomer anbefales at starte fra barndommen og beskytte barnets hud og slimhinder mod utilsigtet skade og personskade. Der lægges særlig vægt på uddannelsesarbejde. Da anogenitale vorter og kønsvorter er de farligste, er det nødvendigt at forhindre utilsigtet intim kontakt. Når kønsinfektioner vises, begynder behandlingen med det samme, fordi urogenitale sygdomme øger risikoen for slimhindeskader kraftigt, reducerer lokal immunitet og skaber forhold, der fremmer aktivering af papillomavirus.\nHPV-gentagelse forekommer overvejende hos mennesker med svækket immunsystem. Et fald i kroppens naturlige forsvar er den vigtigste disponerende faktor for udviklingen af human papillomavirusinfektion. Stærk immunitet forhindrer HPV i at aktivere sig og forårsage vævshyperplasi. For at øge kroppens forsvar mod vira og virkningen af negative eksterne og interne faktorer kan du bruge både færdige immunstimulerende lægemidler og naturlige metoder, herunder hærdning med vand. Et spa-ophold ved havet har en positiv effekt på lokal immunitet og immunsystemets generelle tilstand. En moderat mængde ultraviolet lys hjælper med at øge immuniteten og forbedre det generelle velbefindende.


Filmværkstedets historie • Filmværkstedet København\nDet var en sej lille plante, der blev sat i en bjælkehytte ved ASA-studierne i 1970. Den er ikke visnet, men har skiftet blade mange gange.\nFilmværkstedet fylder snart 50 år og giver stadig næring til nye filmspirer. Læs historien om Filmværkstedet med politisk med- og modvind, vilde eksperimenter, nye teknologier – og engagerede brugere. Læs om de store projekter og årsberetningerne.\nFilmværkstedet 1970-2010: et historisk overblik\nAf Prami Larsen\nMåske var Filmværkstedet slet ikke tænkt en lang historie, da det blev åbnet under navnet Workshoppen i en bjælkehytte på ASA Studierne – i mange år Det Danske Filmstudie, nu igen på private hænder – i september 1970. Der skulle nemlig gå 25 år, før nogle gjorde en indsats for at samle historien.\nI forbindelse med jubilæet i 1995 skrev daværende leder Dino Raymond Hansen en kronologisk oversigt over Filmværkstedets historie, interviewede en række tidligere ledere og væsentlige folk omkring workshoppen og indhentede referaterne fra de første møder på Danmarks Radio om workshoptanken. Derfor vil denne gennemgang basere sig på dette jubilæumsskrift.\nFørste møde om værkstedstanken finder sted så langt tilbage som i november 1963. Det andet møde i juni 1964 står mellem film-organisationerne Statens Filmcentral, Sammenslutningen af Danske Filminstruktører, Dansk Film Fotograf Forbund, Filmtonemester-foreningen, Sammenslutningen af Danske Kortfilmproducenter samt filminstruktør Børge Høst og Danmarks Radios Program-medarbejderforeningen, freelance Producerne og DR ledelsen.\nLawaetz oplyste ifølge referatet, at forskellige planer havde været drøftet om værkstedstanken. Dette var en meget stor opgave, og man var i arbejdsudvalget (Erik Balling, Mogens Skot-Hansen, Børge Høst, J. Fr. Lawaetz, Niels-Jørgen Kaiser, Michael M. Jacobsen) enige om, at det var vigtigt at komme i gang, ligesom man efter mange drøftelser var nået frem til tanken om at etablere 2 workshop-grupper bestående af 6 medlemmer hver… En sådan workshop-gruppe skulle ikke være bundet af noget som helst, men selv bestemme, hvad der skal laves, ligesom der ikke er nogen forpligtelse til, at det, der laves, skal bruges.\nI oktober 1964 sammensættes 2 workshop-grupper. Gruppe A består af Mogens Winkler, Frantz Ernst, Ulla Ryum, Henrik Heger, Bodil Andersen og Arne Puggård. Gruppe B består af Tue Ritzau, Kirsten Christensen, Leif E. Christensen, Bent Poulsen, Maj Soya og Ole Peetz-Schou. Det blev besluttet at arbejde med 16mm film og at i rimeligt omfang benytte arbejdskopi.\nVed Filmorganisationernes 3. møde i november 1965 med Danmarks Radio fortæller grupperne, at de havde været glade for arrangementet, og ikke mindst glade for sammensætningen med blanding af medarbejdere fra film og fra fjernsyn. Det stod klart, at den største vanskelighed for grupperne var opstået gennem kravet om, at arbejdet skulle foregå i fritiden… Herefter så man de 3 produktioner. Der var i forsamlingen almindelig glæde over, at det var lykkedes grupperne, på trods af de utilfredsstillende arbejdsvilkår, at producere så udmærkede ting.\nI februar 1969 foreslår Svend Aage Lorentz på Sammenslutningen af Danske Filminstruktørers vegne til generaldirektør Hans Sølvhøj, DR: …at Danmarks Radio og Filmfonden i fællesskab opretter en permanent Workshop, og vi fremsender hermed et forslag til retningslinjer for en sådan Workshop… Herudover har vi bestræbt os på at nå frem til den opbygning, som indebærer det mest udbyggede selvstyre uden at ansvarsforholdet overfor Danmarks Radio og Filmfonden forflygtiges. Forslaget var udarbejdet af Børge Høst og Mogens Winkler.\nI løbet af sommeren 1970 beslutter Filmfonden og DR i forening at oprette en Workshop med det formål at give kreative medarbejdere inden for film og TV mulighed for at producere film, som ikke kan gennemføres i den normale produktion – herunder gennemprøve utraditionelle udtryksformer og arbejdsmetoder. Filmfonden bevilgede 400.000 kr. til drift og materiel i finansåret 1970-71, mens DR ikke bidrog økonomisk. “Vi er i princippet positive overfor tanken”, siger generaldirektør Hans Sølvhøj, “lige nu er der bare ikke penge i kassen”.\nJeg blev ansat på Workshoppen af Uffe Stormgaard på Filmfonden ude på Christianshavn. Jeg sad helt alene i bjælkehytten ude på Studiet. Alle de mennesker, der færdedes på ASA kom ned forbi det lille hus. Jeg holdt op, fordi det var for kedeligt. Der var ikke ret meget gang i Workshoppen dengang.\nDet var ikke velset, at man arbejdede i filmbranchen, når man var ansat på Danmarks Radio. I realiteten blev Workshoppen saboteret af Danmarks Radio.\nLene Salomon, (i dag Lene Agger) er Heilpraktiker og naturmediciner. Daværende leder af Workshoppen 1970-71. Uddrag af samtale, 24. august 1995\nJeg startede måske april 1971 og var på Workshoppen til 1972. Jeg fik lov til at knytte ekstra hjælp til Workshoppen. Den ene var Peter Sakse som teknisk assistent. Den anden var Nina Crone. Til at begynde med var der meget stille. Det var som om den eksperimenterende virksomhed var rettet imod dem, der var professionelle i forvejen i Danmarks Radio eller inden for filmbranchen. Men meget hurtigt blev det noget med unge mennesker, der gerne ville lave film. De kom med masser af ansøgninger, og da de opdagede, at de kunne komme igennem med super-8 og 16mm projekter, blev der pludselig mange projekter. Der var flere hundrede projekter i løbet af nogle år. Det voksede os over hovedet.\nJENS FREDERIK KRAGHOLM – Leder af Workshoppen 1971-72\nMange af filmeksperimenterne udsprang fra Arkitektskolen, men der var også Jytte Rex og Kirsten Justesens TORNEROSE ER ET VAKKERT BARN, som jeg husker som en af de første film, der blev færdige.\nVi lukkede også Workshoppen i en periode og tog udstyret med til Thy-lejren, hvor noget af det indgik i Hjardemål-aktionen. Det var en tid hvor det at lave levende billeder eksploderede. Mange af de folk, der senere kom til at lave kortfilm, startede i de år. De kom direkte fra skolen, universitetet eller billedkunstskolerne for at lave film. Det var en meget stærk bevægelse. Jeg husker det som en meget turbulent tid. Solvognen og Christiania begyndte også at gøre sig gældende. Meget af det, der skete de næste 10 år, havde sin oprindelse i miljøerne omkring Workshoppen.\nVi startede også forevisninger af de færdige film i Filmhusets biograf på Christianshavn. Vi prøvede at gøre noget særligt ud af det, gøre det lidt festligt. Men miljøet blev mere og mere ideologisk, flere af grupperne så Workshoppen som et redskab for revolutionen.\nUddrag af samtale, 23. august 1995\nFRA LYNGBY TIL CITY\nI efteråret 1971 flytter Workshoppen til mere centralt beliggende lokaler i Brolæggerstræde 9. Forsøget med at skabe et miljø, hvor den professionelle film gik hånd i hånd med den eksperimenterende var ikke lykkedes. Derimod bliver samarbejdet med Filmskolen intensiveret.\nI december 1971 udsender Workshoppen sit 1. katalog med 20 titler. Siden starten i september 1970 er der igangsat 85 produktioner. Arbejdsudvalget skriver i Årsberetningen for 1971, at rettighedsproblemet nok har været det enkeltspørgsmål, som udvalget har brugt mest tid på. Det skyldes, at Workshoppens medlemmer arbejder gratis og ophavsretten tilhører Danmarks Radio og Filmfonden i forening.\nÉn gang om ugen holdt vi arbejdsudvalgsmøder, som startede kl. 5 og varede hele aftenen. Jeg havde haft lidt med ABCinema at gøre. Der var noget af det samme over Workshoppen. Det var også i nogen grad de samme mennesker. På en måde var det en videreførelse, men i lidt mere ordnede rammer. ABCinema var helt kaotisk og anarkistisk. De, der var aktive, traf også beslutningerne.\nJeg oplevede den politiske radikalisering af Workshoppen på den måde, at dem der kom fra Danmarks Radio, slet ikke havde lyst til at være med til sådan noget. Fra det øjeblik det begyndte at blive aktionspræget, lidt ABCinema-agtigt med de aktives tyranni, passede det ikke folk fra Danmarks Radio. Jeg syntes også, at det var ret morsomt. Uffe Stormgaard fra Filminstituttet syntes, at Workshoppen skulle have lov til at være de unge filmfolks legeplads. De skulle have lov til at prøve deres idéer af.\nNINA CRONE – Leder af Workshoppen 1972. Nina Crone er i dag filmproducent. Uddrag af samtale, 24. august 1995\nI oktober 1972 bliver Lars Leergaards Workshopfilm JOHN L. – NARKOMANEN DER DØDE beslaglagt af Filminstituttet og Danmarks Radio, som har ophavsretten, efter krav fra den afdødes tidligere kone, der har modsat sig, at den vises offentligt.\nWorkshoppen har i 1972 igangsat 150 kort- og spillefilm på super-8 og 16mm. Budgettet i finansåret 1972-73 er 500.000 kr. Antallet af ansøgninger er 3-doblet siden 1971. Filmfonden præmierer 5 Workshopproduktioner: blandt andre TORNEROSE ER ET VAKKERT BARN af Jytte Rex og Kirsten Justesen, KINESISK BORDTENNIS af Jørgen Leth og STÆREKASSEN af Christian Braad Thomsen og Dirk Brüel. Workshoppens største ønske for 1973 er, at der bliver skabt mulighed for at distribuere filmene. Samtidig beklager Svend Aage Lorentz, formand for lnstruktørsammenslutningen, over for Filminstituttets bestyrelse og Kortfilmrådet, at Workshopfilm bliver præmieret, og at de sælges til Danmarks Radio og Statens Filmcentral og dermed udgør en trussel mod de etablerede producenter.\nMed den stigende aktivitet viser det sig hurtigt, at der er for lidt plads i Brolæggerstræde, og Workshoppen flytter 1. februar 1973 til en erhvervslejlighed på 210 m2 i Gothersgade 21 København K. Det 2. katalog udsendes med 56 titler. Ledelsen består nu af Søren Hansen og Uffe Stormgaard (Filminstituttet) og Frits Raben og Kjeld Veirup (Danmarks Radio). Workshoppen får udstationeret en militærnægter.\n”Jeg syntes, jeg kom til et Værksted, som var meget i opbrud. Det var et lille Værksted, og det virkede meget stift at skulle vente på, at det næste møde blev holdt for at få beslutningerne godkendt. Den diskussion var der meget gang i, da jeg begyndte på Workshoppen. På Filminstituttet var de indstillet på at droppe ledelseselementet, så arbejdsudvalget kunne referere direkte til direktør Leif Feilberg og bestyrelsen. Filminstituttet har altid haft meget seriøse intentioner med Workshoppen. Min oplevelse af vores relationer til f.eks. Feilberg og Harder Rasmussen i Kulturministeriet var, at man forsøgte at skabe mulighed for, at vi selv kunne bestemme udviklingen.\nHvis man skal vælge at se på, hvad der blev produceret, så var det en anden type film. Det var i meget høj grad dokumentarfilm, fiktioner og novellefilm var meget få. Den dokumentariske genre blev dyrket meget og på meget forskellige måder. Workshoppen skal vurderes på, hvilke produktioner der kom ud af det. Den type film, der blev produceret, var karakteristiske for tiden. Men jeg har oplevet, at historieskrivningen har villet formulere det således, at det kunstneriske slet ikke havde nogen plads; underforstået, at det blev holdt ude. Det var ikke tilfældet. De projekter kom bare ikke. Det var meget unge mennesker, der søgte Workshoppen. Jeg var personligt meget optaget af demokratiseringen af adgangen til mediet. Jeg kom selv til Workshoppen fra den ABCinema-fløj, der fortsatte i HusFilm.”\nPREBEN NYGAARD – Leder af Workshoppen 1973-76 Uddrag af samtale, 27. august 1995\nDanmarks radio trækker sig ud\nI juli 1973 godkender Det Danske Filminstituts bestyrelse nye retningslinier for Workshoppen, der indebærer, at Arbejdsudvalget ikke kun sætter nye produktioner i gang og foretager indkøb af tekniske faciliteter, men også ansætter det tekniske og administrative personale. De nye retningslinier fastslår også, at ophavsretten til film produceret med støtte fra Workshoppen tilhører producenten / produktionsholdet. Workshoppens budget for finansåret 1973-74 er 600.000 kr.\nI løbet af januar 1974 meddeler Danmarks Radios driftsledelse Radiorådet, at der det sidste års tid har været en del uoverensstemmelser med Det Danske Filminstitut med hensyn til arbejdets ledelse og specielt med hensyn til de ophavsretslige spørgsmål i Workshoppen. Som konsekvens meddeler general-direktør Hans Sølvhøj Det Danske Filminstitut, at Danmarks Radio ikke ser sig i stand til at fortsætte deltagelsen i Workshop-samarbejdet efter udløbet af indeværende finansår (31. marts 1974). Ved afgørelsen har man fra Danmarks Radios side bl.a. lagt vægt på, at DR’s medarbejdere kun i meget beskedent omfang har deltaget i Workshoppen, hvorfor man mener at kunne anvende radiospredningsmidlerne mere hensigtsmæssigt ved planlægning af eksperimentalvirksomhed inden for DR’s interne undervisningsledelse.\nI december 1976 meddeler Filminstituttets nytiltrådte direktør, Finn Aabye, at bestyrelsen arbejder med planer om at genoprette Workshoppen som en mobil enhed og lægge den ud i en større by. Workshoppen giver anledning til debat i folketinget. Bevillingen blev af et flertal strøget ved vedtagelsen af finansloven i marts, men i sit forslag til revision af filmloven har Kulturminister Niels Matthiasen bevaret bestemmelserne om Filmværkstedet. Ordførerne for de borgerlige partier kræver Workshoppen nedlagt, hvortil kulturministeren siger, at Workshoppen har større betydning end mange tror. Den er et led i praktiseringen af den reelle frihed, her på filmkunstens område.\nDet Danske Filminstitut udarbejder nye retningslinjer for Workshoppen, som indebærer, at den daglige ledelse varetages af en produktionsleder, der ansættes af Filminstituttets bestyrelse, og ikke som hidtil af Workshoppens arbejdsudvalg. De nye retningslinjer rummer endvidere bestemmelser, der gør det muligt at støtte projekter af lokal karakter og oprette afdelinger af Workshoppen uden for København. Hans V. Bang udpeges som leder af værkstedet i Haderslev. Begge Workshopledere og de fleste avis-kommentarer understreger, at de opfatter genåbningen som udtryk for, at politikerne har indset, at en eller anden form for åben adgang til film- og Tv-medierne er en nødvendighed i et demokratisk samfund. Ole John understreger desuden vigtigheden af kvalitet og eksperimenter på et højere plan – en slags filmforskning.\nDa Workshoppen skulle genåbnes, tænkte jeg, at det lige var noget for mig. Jeg så det som et sted, hvor man kunne gøre, hvad man ville. Gennem mit arbejde i Düsseldorf havde jeg konstateret, at et værksted ikke kan klare sig alene ved hjælp af amatører. Der skal ske en kobling til professionelle og kunstnere. Ellers kommer der ikke film ud af det.\nJeg producerede film ved siden af sammen med Jørgen Leth. Vi havde lavet filmen med Peter Martins og tog til New York for at holde premiere. Balletten var derovre sammen med kulturminister Niels Matthiasen. Ministeren inviterede os alle ud bagefter. Under middagen holdt han en tale. Jeg tænkte, nu holder han en tale om filmen, men i stedet holdt han en tale for Workshoppen. Da forstod jeg, hvor vigtig den var for ham. Adgangen til medierne var for ham lige så vigtig som offentlige biblioteker.\nOLE JOHN – Leder af Workshoppen 1977-84. Ole John har i flere omgange været lærer på Den Danske Filmskole afbrudt af en periode som filmkonsulent for Dansk Novellefilm. Han er i dag pensioneret. Uddrag af samtale, 25. august 1995.\nI 1984 vendte jeg tilbage til Filmværkstedet for at overtage ansvaret efter Ole John. Sammen med Peter Witt lagde jeg en strategi, som vi har forsøgt at realisere i de godt 10 år, vi har arbejdet sammen: 1) Vi ville gennemføre et generationsskifte blandt Værkstedets brugere; 2) Redskabet til dette skulle være at gøre video ligeværdigt med film som materiale og udtryk; 3) Det ville kræve, at Værkstedet blev flyttet til større lokaler.\nVideoen tilførte i 80’erne Filmværkstedet ny dynamik og gjorde det muligt for en ny generation at udvikle sine egne billedmæssige udtryk. Samtidig begyndte de kunstneriske eksperimenter, som ikke havde haft så megen plads i slutningen af 70’erne, at vende tilbage.\nDINO RAYMOND HANSEN – leder 1984 – 1995 (Fra Forord til Filmværkstedets 25 år jubilæumskatalog.)\nAllerede i efteråret 1986 rejser Dino og Peter til London. Som en direkte følge deltager Filmværkstedet i det europæiske værkstedsprojekt THE STATE OF EUROPE i 1987. Projektet er bl.a. organiseret i samarbejde med Channel 4. 6 lande bidrager til pilotprojektet, der fortolker emnet; ‘Can Europe Survive the Wave of American Culture’. Projektet bremses af manglende interesse fra såvel Channel 4 som TV 2/Danmark. I juni afholdes seminar om Channel 4 og TV 2/Danmark på LO-skolen i Helsingør.\nPerioden fra 1984 til 1995 er karakteriseret ved en ekspanderende produktionsvolumen takket være videoformatet, og at værkstedet yder større støtte med de mange projektansatte medarbejdere. Samtidig bliver det muligt at finde finansiering fra eksterne fonde og støtteorganer. Men perioden er først og fremmest karakteriseret ved de mange store opsøgende projekter, som lægger en stor del af den udfarende kraft til Filmværkstedets leder. Dino lagde ud med Video Journalen og Holbæk Workshop 700 og fortsatte med VIDEOPROJEKT NEXT STOP SOVJET – 1989.\nDet havde altid været svært at få Kulturministeren til at komme. Men Jytte Hilden stod der i egen høje person. Dino var blevet Filmhusets første publikumschef. Han var afgående leder af et Filmværksted, som i den grad var en succes. Som havde modsvaret behovet for fornyelse, produktionsvolumen og spydspids for den filmkunstneriske udvikling op igennem 80’erne og ind i 90’erne. De professionelle – som altid har haft det svært med værkstedet – havde også fundet vej til dette frugtbare miljø. Og de opsøgende projekter havde skubbet til stivsind og bragt nye talenter, arbejdsformer og produktionserfaringer frem, samtidig med at den solide støtteform, den demokratisk valgte projektredaktion er eksponent for, levede og skabte fundamentet for nyskabelsen. Det var dette værksted, jeg skulle overtage. Det var dette værksted, jeg skulle flytte ind i Filmhuset – ind i en ny struktur, en ny lov, en fremtid under helt nye betingelser.\nLinjen fra Dinos tid bliver dog ikke ændret væsentligt i de første år. Bl.a. fordi en række større projekter var blevet linet op. Først det store Dogme 95 projekt KØBENHAVN CA. 1995, som løb fra oktober til december. I et sjældent samarbejde mellem Det Danske Film og Det Danske Videoværksted produceredes et 100 Års Filmmagasin i samarbejde med Kulturby 96 og Danmarks Radio TV-Åben.\n4 ugentlige udsendelser på ca. 45 min. med nyproduktion ifølge Dogme 95 udarbejdet af Lars von Trier og Thomas Vinterberg og værkstedsproduktioner i helhed eller uddrag i en TV-pakke produceret til formålet.\nFilmloven af marts 1997 bliver en væsentlig milepæl i værkstedernes historie. Måske som tegn på politikernes anerkendelse bliver de skrevet ind i loven modsat tidligere, hvor det formelt var op til Filminstituttets bestyrelse om den ville støtte drift af værkstederne eller ej. Men måske mere vigtigt ændres formålet med værkstederne fra at være supplerende støttesystemer til at skulle stå for at fremme talentudvikling. I løbet af efteråret 1997 og de første måneder af 1998 får Det Danske Filminstitut, som sammenlægningen af filminstitutionerne kommer til at hedde, en ny direktion på plads og en gennemgang af strukturer, budgetter, profiler, procedurer osv. går i gang under Henning Camres ledelse.\nI løbet af 1999 arbejdes der på et nyt sæt retningslinjer, der sørger for indpasning i den nye struktur og Filmværkstedets nye profil. Filmværkstedet får nyt formål: “at fremme professionelt eksperimenterende filmkunst og talentudvikling”. I et ønske om, at værkstedsstøttede film i lighed med DFI støttede kort- og dokumentarfilm skulle kunne indgå i distributionen, fik værkstedsproducenterne frataget de ikke-kommercielle rettigheder. Som delvis kompensation kan værkstederne for første gang dække visse kontante produktionsomkostninger. Mens kontantstøtten forblev og gjorde værkstedsstøtten meget mere værdifuld, fik værkstedsproducenterne de ikke-kommercielle rettigheder tilbage allerede året efter.\nRetningslinjerne formaliserer ligeledes de 3 støtteformer, Filmværkstedet i realiteten betjener sig af: Støtteform 1 er Projektredaktionsbevillingerne, støtteform 2 er de opsøgende projekter, og støtteform 3 dækker samarbejdsprojekter og andre uformelle bevillinger.\nSøsterværkstedet i Haderslev bliver til en selvejende institution med egen bestyrelse med udgangen af 2003. Leder igennem 26 år, Hans V. Bang, må finde nye udfordringer, da Haderslev kommune ønsker at spare den årlige støtte på 800.000 kroner. Driftsmidlerne finder dog vej tilbage igen bl.a. efter politisk pres, men Hans Bang bliver ikke genansat. Bestyrelsen, som består af Poul Nesgaard, Mona Jensen, Henrik Ruben Genz og Ole Aakjær, får som første opgave at udarbejde en ny profil for Videoværkstedet og at finde en leder, der kan løfte den opgave. I foråret 2004 ansættes Jane Ryborg (nu Jane Roneklint).\nVærkstedsområdet er som sådan under forandring især præget af de tanker om decentralisering af værkstedsstøtten, Thomas Stenderup præsenterede i 2000. Ud over “frigørelsen” af Videoværkstedet får ordningen Støtte til ekstern Værkstedsaktivitet – etableret i 2001 – større betydning for værksteder som Århus Filmværksted, Animationsværkstedet i Viborg og det nu lukkede kunstnerkollektiv Fast Video.\nMed Digitale Dage i 1998 indledte Filmværkstedet en satsning, der især havde et teknisk udgangspunkt. At det også gav store kunstneriske udviklingsmuligheder fra visuelle effekter til interaktive dramaturgier blev nogen gange glemt. Måske fordi noget så lidt kreativt som en computer var så central for udviklingen.\nI denne søgen efter det nye, det grænsebrydende blev de grundliggende fortællediscipliner ofte glemt. I folkeskolen og gymnasiet lærer man ikke at skrive levende billeder. Og det havde flere konsulenter beklaget. Ansøgningerne blev ofte “skæmmet” af dårlig fremstilling, manglende forståelse for, hvordan ansøgerne overhovedet beskriver en film – om det så er eksperimenterende eller helt ligefrem fiktion eller dokumentar.\nI foråret 2003 afholder vi den første af mange seminarer under den fælles overskrift: “en dag om at skrive levende billeder”. Der bliver også mulighed for at betale en konsulent, som kan hjælpe med manus eller klipning – “mentorstøtte”. Endelig kan ansøgerne indsende deres materiale op til deadline til lederen, som så rådgiver om udformning og muligheder for projektudvikling. I det hele taget bliver der sat kraftig ind på manuskriptet i et forsøg på at gøre manuskriptskrivning til en respekteret disciplin.\nUDFASNING AF 16MM\nFilmværkstedet hedder Filmværkstedet, fordi det støtter filmproduktion. Og siden dets start i september 1970 har det altid været det fornemme, det ædle og det respekterede 16mm format, der stod som den tekniske grundpille i bevillingssystemet. Men formatet er dyrt, ofte svært at administrere og begrænser den kunstneriske frihed, fordi hver rulle med 10 minutters optagelser udgør en nærmest besjælet enhed på projektet. Til gengæld har formatet uovertrufne kvaliteter lagt i de rette hænder og det rette projekt. Materialet er robust og langtidsholdbart, hvad mange af filmene desværre ikke er.\nSiden 1998 havde vi ventet på et overkommeligt, digitalt alternativ til 16mm. Det fik Filmværkstedet via en særlig bevilling. Den 3. september 2004 stod kassen der med det fornemme Sony HDCAM kamera, og en ny fase kunne begynde.\nBOOST THE DOX 2005\nI 2005 tog vores opsøgende projekt en ny drejning. Mange konsulenter havde klaget over at dokumentarfilmsansøgningerne handlede om instruktøren selv – eller foregik i udlandet. Danmark var i krig. Globaliseringen blev af mange danskere opfattet som en overvældende trussel. Der var ”bandekrige” i gaderne og kulturelle og religiøse spændinger. Med BOOST THE DOX søgte vi en ny generation af samfundsengagerede filmskabere. Vi satte en aldersgrænse på 30 år. Gav deltagerne et meget kvalificeret crash-kursus i dokumentarfilm. Og i foråret 2006 satte vi 5 projekter i gang. De 5 film havde premiere på den nye festival CPH:DOX i november 2006.\nDOX NETWISE 2006\nI samarbejde med kort- og dokumentarfilmkonsulenterne lancerede vi Dox Netwise projektet i efteråret 2006. Vi bad etablerede og unge dokumentarister om at udvikle de mest innovative måder at bruge internettet på i forbindelse med produktion og distribution af dokumentarfilm. Der blev delt 900.000 kr. ud til 5 projekter. Med Michael Noer og Julie Pedersens projekt ”Doxwise dagbog” kom dansk dokumentarfilm for første gang ud i større stil på web. Ungdomsserien havde premiere foråret 2008 på MySpace.tv.\nGennemsnitsalderen for ansøgere og brugere af Filmværkstedet lå konstant omkring 30 år. Det forekom lidt mærkeligt i betragtning af, at der var kommet mange muligheder for helt unge filmskabere; Station Next, dvoted (nu nedlagt Nordisk online talentsamarbejde) og mediefag i gymnasiet. I uddannelsessektoren som sådan blev unge ”stresset” til at komme hurtigere i uddannelse og blive færdig indenfor normeret tid. Dansk film savnede også gode ungdomsfilm til at tage konkurrencen op med amerikanske film. Og dansk film blev kritiseret for at være for forsigtig. Endelig havde New Danish Screen mulighed for at støtte de bedste af Filmværkstedets ansøgere.\nDerfor blev der sat gang i en ”foryngelseskur”. Strategien var at give Filmværkstedet et mere åbent og imødekommende image ved at lancere sig på nye digitale platforme, være mere i dialog med de unge brugere og gennem bevillinger til helt unge ansøgere at modbevise billedet af, at støtte fra Filmværkstedet var uopnåelig. Det sidste kostede, idet konsulenterne skulle have lov til både at tage chancer med de helt unge, og bevilge støtte til de klart bedste projekter i ansøgningsbunken. Det betød en forøgelse af bevillingsmængden til ca. 50 film om året.\nStrategien virkede langsomt men sikkert. I 2010 var gennemsnitsalderen faldet med 3 år.\nYDERLIGERE FOKUS PÅ TALENTUDVIKLING\nForyngelseskuren satte yderligere fokus på talentudvikling. Filmloven af 1997 havde strømlinet målet med værkstedets støtte. Væk var formuleringerne om den åbne adgang, demokratiseringen og støtten til projekter, som ikke havde fundet støtte i den almindelige produktion. Henning Camre så målet med Filmværkstedets støtte brancherettet, helst med en smut forbi filmskolen, hvis man havde vist talent.\nDe fleste ansøgere søgte stadig Filmværkstedet for at få filmstøtte. Men det var ikke formålet med Filmværkstedets støtte mere, med mindre man var professionelt eksperimenterende. Fokus var personen, der søgte støtte. Ikke filmen, som ansøgeren ville støtte. Men det endelige værk, filmen, er stadig det, talentet skal måles ved. Derfor kan film og talent ikke skilles ad. Blot er målet talentet, ikke filmen.\nNår man ændrer produktet skal man ændre hele organisationen og kommunikationen. At invitere yngre filmskabere til værkstedets støtte betyder også, at man får mere uerfarne brugere. De skal have støtte og vejledning til mange flere discipliner i filmprocessen. Siden 2003 havde vi arrangeret kurser og seminarer for det kreative hold: forfatter, instruktør og producer. Det var fortsat nødvendigt. Men det var også nødvendigt at engagere konsulenterne kraftigere i den drejning, Filmværkstedet havde foretaget. Det var heldigvis en rimelig enkel proces.\nFlere bevillinger til yngre brugere gav Filmværkstedet store tekniske problemer. Heldigvis er Storkøbenhavn rimeligt ekviperet med filmudstyr. Og heldigvis er filmselskaberne meget gavmilde med at låne udstyret ud til ”no-budget” produktioner. Men den tekniske udvikling kræver enorm viden om komplicerede og abstrakte tekniske processer. Og netop som man har indhøstet denne viden flytter den tekniske udvikling til ny platform eller til nye teknologier. Samtidig med, at vi skulle flytte og opdatere Filmværkstedets produktionslinjer i et konstant ræs og i et konstant krav fra støttemodtagerne, skulle vi flytte brugerne af udstyret med. Et kapløb som vi desværre alt for ofte tabte. Det gjorde det ikke enklere, at Poul Vestergaard valgte at forlade Filmværkstedet til fordel for en bedre lønnet stilling i marts 2008.\nOPSØGENDE CROSS MEDIA-PROJEKTER\nFilmværkstedet havde lagt rimeligt succesfuldt ud med Dox Netwise, der som opsøgende projekt var usædvanligt, fordi støtten gik til professionelle instruktører og direkte til selskaber. Næste forsøg med samme formål hed DOX CONNECTED. Det gik vi i luften med i 2007. Målet var at støtte film, som handlede om ”netværkssamfundet”, og hvor filmen selv indgik i det digitale netværk med hjemmesider, opbygning af community, eller hvad der nu blev lagt op til i valg af filmens emne. Vi ønskede at støtte 5 dokumentarfilm. Forløbet lignede stort set Boost the Dox’ med crash kursus i dokumentarfilm. Redaktionen bestod af Lotte Lindegaard og Max Kestner. I marts 2008 kunne vi sætte 5 film i gang, som havde vist kvaliteter ikke alene ved en papiransøgning men også med en 5 minutters dummy.\nNæste projekt i rækken hed CLIPS. I 2008 havde vi mulighed for at sætte 25 små CLIPS i gang. Redaktionen bestod af Dola Bonfils, Mikael Haslund-Christensen og Miriam Nørgaard. Politiken.tv hostede filmene og samarbejdet sikrede kraftig eksponering via Politiken.\nInteressen for transmedia eller cross media var mildest talt meget lille eller helt fraværende fra det talentfelt, der søgte støtte hos Filmværkstedet. I november 2008 fik vi ny produktionsleder, da Monica Hellström gik til branchen.\nPhilip Lipski fortæller potentielle ansøgere, hvad KAMIKAZE går ud på.\nDer skulle findes en måde at få gjort unge interesseret i cross media. Igennem ”foryngelseskuren” havde vi lært, at vi skulle bruge de sociale medier, særligt Facebook, i vores kommunikation med talentlaget. De følte sig ikke nødvendigvis kaldet på af Filminstituttets hjemmeside. I arbejdet med at bygge det opsøgende projekt op prøvede vi noget helt nyt. Vi hyrede konsulenterne Mikael Noer, Martin de Thura og Philip Lipski og engagerede dem i udformningen. Det var dem, der tog rundt i Danmark og fortalte om det, der efter meget besvær kom til at hedde KAMIKAZE. Det var ikke lederen, der smed tøjet eller kørte rundt på en knallert med en kæmpecheck på 50.000 på de præsentationsfilm, vi havde lagt på nettet.\nLanceringen og markedsføringen af det opsøgende projekt blev et ”værk” i sig selv. Både internettet og det personlige møde blev bragt i spil. Gamle og nye medier som folder, plakat, viral markedsføring og sjove møder blev brugt til at formidle det komplicerede budskab. Der kunne komme meget fokus på det enkelte talent på den måde.\nEt er at få øje på at tilbuddet er der. Noget andet er at kunne skrive en god ansøgning. Men med konsulenternes engagement kunne vi se den enkelte instruktørs kvaliteter meget grundigere an. Såvel projekt- som talentudvikling blev gjort i et meget tæt parløb. I stedet for at satse bredt satsede vi hårdt på 2 projekter – et fiktions- og et dokumentar – som begge blev præsenteret på DR Pirat.tv. En webisode og en ”dokisode” i jubilæumsåret for Filmværkstedet var helt nye formater. Vi vidste at talentlaget skulle den vej. Vi vidste også, at de skulle blive kunstneriske succes, som viste, at formatet kunne opfylde unge filmkunstneres utopiske drømme om narcissistisk tilfredsstillelse og berømmelse. For markedet for spillefilm og den store dokumentarfilm var ubarmhjerteligt hårdt. Flere og flere ville – færre ville opleve at komme igennem. De gamle kunstneriske dyder ville blive rystet, få tilført nye og nogle ville helt forsvinde. Biografoplevelsen krævede fornyelse og blev udfordret kraftigt af de nye og ofte gratis medier og underholdningsarrangementer.\nAlt i alt krævede talentudvikling, at vi på den ene side trak på den energi, som drømmen om at blive berømt filminstruktør giver de unge, på den anden side skulle vi forberede dem på en virkelighed, hvor nye medier, flere platforme blev en mere realistisk mulighed end biografpremieren – og vi skulle tidligt introducere kravet om, at et samfund har brug for historier, mennesket har brug for fortællinger, nye erkendelser, erfaringer formidlet på film, adgang til områder i menneskets store verden, kun få ellers har adgang til – og at man som filmkunstner måtte være et redskab – originalt og enestående – til at dække publikums behov, hvis man ville udtrykke sig i et markedsorienteret medie som film.\n2010-2015: SAMARBEJDE, SAMARBEJDE, SAMARBEJDE\n00’erne indvarslede store forandringer, og Filmværkstedet prøvede at halse efter. Den øgede satsning på nye fortælleformer som cross media, webserier og webdox gav os flere, nye opgaver. Støtte-palletten skulle udvides – både den tekniske og undervisningstilbuddene.\nDe politiske reformer, som fulgte i kølvandet på finanskrisen, betød, at unge havde mindre tid til at forfølge deres drømme. Ledighedsperioden blev forkortet. Uddannelsesinstitutionerne strammede gevaldigt op, krævede flere opgaver, større fremmøde og kortere studietid.\nDen globale medievirkelighed skruede op for en kravet til originalitet, kunstnerisk modenhed og erfaring. Internettet gav ikke alene mulighed for øget markedsføring og distribution. Det blev også en udviklingsplatform og en mulighed for kunstnerisk profilering udenfor landets grænser. Det krævede nye discipliner som crowd sourcing, publikumsudvikling, navigation på de sociale medier.\nFilmværkstedet var tydeligvis ikke gearet til alle de nye opgaver. Vi kæmpede med at få råd til at støtte bredere, opbygge en større kursus- og workshopaktivitet og give projekterne et bedre økonomisk fundament.\nLANGSOM OPLØSNING AF DET ”GAMLE” VÆRKSTED\nFilmværkstedets budget så ikke ud til at vokse. Faktisk mistede vi de løntilskudsansatte, som vi havde haft op mod 10 af siden starten i 1987. De fleste arbejdede på de støttede produktioner. Lønbudgettet stod bomstille på trods af, at de nye opgaver særligt handlede om at møde brugerne; undervise, vejlede og rådgive. De offentlige drifts- og lønbudgetter var under konstant beskydning.\nTilskudsbudgettet, altså de penge, vi kunne dele direkte ud til projekterne, var det lykkedes os at få op på et niveau, så vi både kunne støtte basale produktionsomkostninger til 40 projekter årligt, og Færdiggørelsesstøtte op til 100.000 til 3-4 værdigt trængende – og endda i nogle år også gennemføre opsøgende projekter. Men der var ikke midler til at frikøbe kerneteamet fra ”cafe-arbejde” til at udvikle deres koncepter og evt. et produktionsselskab. Det var ellers et ret stort ønske.\nFILMTALENT DANNES INSPIRERET AF ENGLAND\nSiden 2011 havde der stået ”opbygning af netværk af alternative filmuddannelser og talentprogrammer” på den årlige handlingsplan. Tabet af det nordiske talentsamarbejde ‘dvoted’ og behovet for faglig udveksling f.eks. gennem den årlige talentudviklerkonference skabte et ønske om samarbejde. Finanskrisen havde dog medført lukning eller amputering af mange mulige samarbejdspartnere. Og kræfter til samarbejde med udlandet havde kun de færreste.\nI foråret 2013 fik jeg øje på Creative England. Som erstatning for de regionale filmcentre opstod Creative England som en landsdækkende paraplyorganisation til udvikling af såvel det kunstneriske som det kommercielle filmtalent. Vel og mærke uafhængigt af regional tilknytning og uden store administrative centre.\nVærkstederne i Viborg, Aarhus, Odense og København, som alle var støttet af DFI, havde kun et minimalt samarbejde. Nogen vil måske sige, at de lå i indbyrdes konkurrence. Som isolerede, faglige miljøer uden udveksling var det i hvert fald uhensigtsmæssigt.\nDen 16. august etableredes Værkstedsforum ved møde mellem Morten Hartz Kaplers, Århus Filmværksted, Jane Roneklint, Odense Filmværksted, Morten Thorning, Tim Leborgne og Per Kristensen, Open Workshop, Viborg samt undertegnede. Målet med værkstedsforum var at skabe:\nen fælles politisk platform for at styrke den støttebaserede talentudvikling i Danmark\nadministrativ platform med fælles database, bookingsystem og filmteknisk udstyr\net forum for metodediskussioner indenfor talentudvikling\net organ, der kan arrangere konferencer og opsøgende projekter\nJeg havde præsenteret områdedirektør Claus Ladegaard for tanken om at samle værkstederne i en dansk pendant til Creative England. I efteråret 2013 nedsatte Claus Ladegaard en arbejdsgruppe bestående af Jakob Høgel, Kirsten Barslund, Anne Hoby, undertegnede og Claus Ladegaard selv. I et halvt år kiggede vi på talentudviklingsområdet fra forskellige vinkler.\nGruppen konkluderede, at der var et solidt fundament for en styrkelse af området. Kvaliteten af såvel talent som film er tårnhøj. Diversiteten såvel den demografiske som den kunstneriske halter. Landets 4 filmværksteder udgør sammen med foreningsuddannelserne og det netværk af rekrutteringsskoler, der er under værkstederne, en solid fødekæde til dansk film og tv. Men konkurrencen øges, globaliseringen trænger sig på, og forandringerne i filmbranchen skal mødes med nye tilbud.\nDet var naturligt at foreslå dannelsen af en landsdækkende organisation, Filmtalent, der baserede sig på de 4 filmværksteder. Det var oprindeligt også ønsket, at få foreningsuddannelserne Super16, Super8 og 18Frames med i konstruktionen. Men det mødte stærk modstand, og planen blev opgivet i løbet af 2015.\nAdvokat Line Barfod fik opgaven at udarbejde en rapport, der beskrev, hvilke modeller samarbejdet kunne organiseres efter. Valget blandt filmværkstedets ledere faldt på en model med mulighed for udvikling, hvor 4 selvstændige institutioner indgår et forpligtende samarbejde – i lighed med f.eks. Kommunernes Landsforening.\nSamtidig betyder beslutningen, at Filmværkstedet skal overgå til at være en fond frem for en afdeling af DFI. Ligesom det samtidig blev besluttet, at Filmværkstedet skal flytte ud af Filmhuset. Alt sammen for at få frihed til at skabe et anderledes filmmiljø med støtte fra Københavns kommune samt offentlige og private fonde.\nDen 6. november 2014 vedtager Folketinget filmaftalen for 2015-2018. Og for første gang i mange, mange år er værkstederne nævnt med et afsnit:\nDFI ønskede, at Filmværkstedet skulle udskilles som fond ved årsskiftet 2015/16. 44 år som afdeling skulle ændres i løbet af et år.\nDet var en del af målet med udskillelsen som fond og udflytningen fra Filmhuset, at Filmværkstedet skulle have kommunal medfinansiering i lighed med de tre andre film- og animationsværksteder. I foråret 2015 bliver Københavns Filmfestivaler og Filmværkstedet enige om at flytte sammen. Senere samme år kommer Copenhagen Film fund med. Og vi begynder at tilbyde projektet Screen Base Copenhagen til Københavns kommune som en oplagt mulighed for at udvikle den visuelle, kreative scene i hovedstaden.\nFilmværkstedet havde siden 2008 arrangeret 4 konferencer for talentprogrammer og filmuddannelser. Nu ville vi gerne se ud over landets grænser. Det blev til Northern Talent Summit 2014, som blev afholdt på Aarhus Filmværksted i dagene 28. og 29. november. Målet med konferencen var at skabe en samarbejdsorganisation for europæiske filmværksteder.\n”Topmødet” sluttede med underskrift af et dokument, hvor deltagerne aftalte at fortsætte arbejdet under arbejdstitlen Screen Talent Europe. Formålet med samarbejdet var at øge kvaliteten for talentudvikling i Europa, at skabe mere co-produktionsstøtte mellem de deltagende talentprogrammer og fortælle bredere om det arbejde, partnerne i netværket foretager sig. Screen Talent Europe gik i luften med deltagelse fra Irland, Norge, Sverige, Danmark, Tyskland og Færøerne – 10 partnere i alt.\nFÆLLES OPSØGENDE PROJEKTER\nI 2013 og 2014 gennemfører værkstederne to opsøgende projekter sammen: Din Webisode og Nordic Twilight. Projekterne havde forskelligt sigte: Din Webisode skulle kvalificere den serielle fortælleform på internettet. Nordic Twilight skulle fortælle kritikerne af filmstøtteordningerne, at vi skam gerne vil støtte genrefilm.\nSamtidig gav det værkstedernes ledere mulighed for at indlede en filmkunstnerisk dialog, orientere sig i forskellige tankegange, niveauer for talentlagets projektideer osv.\n2015 bliver en forandringens år. Teknisk leder gennem 8 år, Jakob Olsson, forlader Filmværkstedet i løbet af sommeren. Det samme gør Maria Schou Andersens efterfølger i produktionslederstolen; Rasmus Lyhne.\nDFI’s bestyrelse stifter Fonden Filmværkstedet / København i oktober måned med effekt den 1. januar 2016. Udskillelsen skal gå stærkt. Vedtægter, bankforbindelse, overtagelse af udstyr, støtteforpligtelse osv. som godt nok havde været forberedt nogle måneder, havde fået en klar tidsfrist.\nI november ansættes Anders W. Bonde som teknisk leder, og i løbet af august 2016 får vi det nye “kerneteam” på plads med Julie Alina Iwinski som producer/forretningsfører. Vores brugere skulle kun mærke forbedringer, da det jo var hele målet med udskilningen af Filmværkstedet og dannelsen af Filmtalent.\nFilmværkstedet skulle for første gang have sin egen bestyrelse. I løbet af efteråret 2015 og de første måneder af ’16 lykkedes det at samle en meget kompetent ledelse: Formand Anne Mette Rahbæk, Christina Rosendahl, Michael Fleischer, Stine Carsten Kendal – med Anders W. Bonde som medarbejderrepræsentant.\nDet var ikke alle, der delte optimismen om forandringernes muligheder. Med Rikke Tambo og Marie Møller Kjeldgaard i spidsen, samledes en gruppe bekymrede brugere. De var først og fremmest bekymrede for, at Filmværkstedet ikke ville kunne øge den kontante støtte, som de vurderede nødvendig i den nuværende konkurrencesituation for unge filmtalenter. Der skulle flere penge til projekterne. Filmværkstedet skulle være et stærkere fagligt miljø. Og en udskilning fra DFI vurderede gruppen til at være et tab for værdien af Filmværkstedets støtte.\nI efteråret 2015 afholdt Claus Ladegaard og undertegnede en række møder med gruppen i erkendelse af, at processen ikke havde involveret brugerne, og ikke havde været tilstrækkelig åben.\nDer blev nedsat to arbejdsgrupper, som skulle komme med forslag til, hvordan talentudviklingsstøtten kunne styrkes på to områder: støtten og andre aktiviteter som workshops, distribution, miljø osv.\nGruppens arbejde indgik i bestyrelsens visions og strategiproces. I løbet af efteråret 2015 besluttede bestyrelsen at give Brugergruppen et kommissorium og retningslinjer for sammensætning, således at Filmværkstedets drift kan udvikles i samarbejde og dialog med brugerne.\nAmbitionen var tårnhøj og forhåbningerne store, da Filmtalent sammen med værkstederne afleverede deres oplæg til Medieforhandlingerne og senere Filmforhandlinger.\nDet blev snart klart, at Medieforhandlingerne ikke ville blive “business as usual”. De store spørgsmål bl.a. om, hvilke områder Medieforliget overhovedet skulle dække, førte faktisk til, at støtte til talentudvikling som Station Next havde nydt godt af, helt røg ud.\nVi mente, at vi stod med en bedre sag i filmforligsforhandlingerne. Med Filmtalent havde vi opnået, at sætte spot på talentudvikling i hele landet. Nu skulle vi blot have flere midler, så der kom mere balance, og så vi kunne styrke nogle af de områder, den globale medievirkelighed udfordrede værkstederne på.\nDet blev en meget lille sejr i form af politisk anerkendelse af området og 200.000 mere på budgettet. Til gengæld blev der også stillet en krav, der kunne lukke Filmværkstedet / København.\nFilmaftalen opstillede det krav, at det enkelte værksted skulle have mindst 1.2 mio. kroner kommunal medfinansiering for at kunne søge den statslige støtte, som Filmtalent deler ud af.\nSelvom vi havde haft et fantastisk samarbejde med Københavns kommune siden 2016, primært i arbejdet med at få etableret Screen Base Copenhagen, så var det ikke lykkedes at få en driftsstøtte.\nDet skulle vi opnå ved budgetforhandlingerne i efteråret 2019. Det krævede et intensivt mødeforløb med medlemmer af Kultur- og Fritidsudvalget, politisk pres på overborgmester Frank Jensen, og med Brugergruppens hjælp blev der stablet kampagner og indlæg på benene, som fik sat Filmværkstedet på landkortet.\nVi holdt vejret et sted mellem at miste et værdifuldt tilbud for unge i hovedstaden – og vores arbejdsplads – og så at få at vide igen og igen, hvor værdifuldt vores arbejde var. Den sidste dag i september måned, dagen før vi i princippet skulle opsige flere medarbejdere og vores lejemål i Filmhuset, fik vi det dejlige svar telefonisk, at Københavns Kommune i de næste fire år vil skrive driftsaftale på 1.2 mio.\nI international sammenhæng er Filmværkstedet en helt særlig dansk og meget unik konstruktion. Særligt at det frem til 2001 var en demokratisk valgt redaktion, der udvalgte de film, der skulle støttes. Og at støtten ikke gives i form af kontanter til løn osv. men i form af udstyr, råfilm, videobånd og vejledning. Igennem årene har vægten været lagt på de forskellige “ben”, værkstedet står på. Men i al væsentlighed har det vist sig at være en konstruktion, der både har været brug for, og som har kunnet rumme fornyelse og dynamik.\nSe filmen “Det Handler om Adgang” (1988) af Susanna Neimann og Prami Larsen og mange andre historiske klip på Filmværkstedets Vimeo-side: https://vimeo.com/user63945275


BK Klitten var igen ved fuld styrke - slog Skjern GF 2 sikkert | dbrs.dk\nBK Klittens Marcus Houborg scorede to gange mod Skjern GF 2. Arkivfoto: Mads Dalegaard\n22 aug. 2019 kl. 00:44\nFodbold: BK Klitten havde stort set alle spillere med igen efter den trælse weekend med mange afbud, og det betød, Klitten kunne hente en sikker hjemmesejr på 4-1 i onsdagens kamp mod Skjern GF 2 i serie 3 pulje 32.\n- På mange måder var det i perioder en ret lige kamp. Vi scorede bare på nogle gode tidspunkter, og så var vi rimeligt skarpe, når vi fik chancerne, fortalte Klittens træner Carsten Olesen.\nAllerede i det andet minut scorede Lars Hansen på en ripost, efter Mathias Hansen havde fået et forsøg reddet efter hjørnespark. Lige før pausen øgede Marcus Houborg, da han brød igennem efter oplæg fra Jeppe Bækbo.\n11 minutter efter pausen reducerede Christoffer Fris, da han erobrede bolden og scorede.\n- Vi havde momentum i starten af anden halvleg, efter vi slet ikke kunne komme i gang i første halvleg. Jeg følte, Klitten var ved at køre trætte. Men da de så scorede til 3-1, var kampen lukket. Jeg håber, det her var lærepenge, som vi kan bruge senere hen, sagde Skjerns træner Jan Thomsen.\nEfter 72 minutter blev det lidt heldigt 3-1 ved Mathias Hansen på en stikning fra Marcus Houborg. Kort før tid slog Marcus Houborg sejren fast med målet til 4-1 på en bold i dybden fra Jeppe Bækbo.\nFodbold: Det var en ret kedelig forestilling, da Ølstrup G&U 2 spillede 0-0 hjemme mod Rindum SU i serie 4 pulje 60.\n- Kun få chancer. Dårligt spil af os i specielt første halvleg. Det blev væsentligt bedre efter pausen, men det var kedeligt og generelt ikke ret kønt, fortalte Ølstrups træner Jonas Kjeldgaard.\nI Rindums lejr var man enige om den udlægning.\n- Ja det var kedeligt. Jeg føler, vi havde overtaget før pausen. Det overtag mistede vi efter pausen, og uafgjort var ok, sagde Claus Højhus.\nFodbold: Ringkøbing IF fik en skidt sæsonstart i kvindeserien med nederlag på 2-0 i Skive. Målene scoret efter 29 og 34 minutters spil.\n- En træls start. Vi var uden tænding i det meste af første halvleg. Og jeg ved godt, det lyder som en dårlig undskyldning, men vi spillede altså første halvleg med en lav sol lige i smasken. Vi kunne ikke se meget, og det kostede faktisk et mål. Til anden halvleg var solen sunket ned bag nogle træer, så den fik vi ikke meget hjælp af, fortalte RIFs træner Claus Scotwin.\nHan så meget bedre spil efter pausen.\n- Det var positivt, at spillerne kæmpede sig tilbage i kampen med meget mere tænding. Vi havde dog kun sporadiske chancer, så vi var ikke tæt på point, sagde Claus Scotwin.\nParasitter i maven har sat Tom Dumoulin tilbage\nMette med jernviljen sætter rekorder på stribe: Som talent trænede hun med et brækket kraveben\nFra Esbjerg til Barcelona: Braithwaite står ifølge medie nær et vildt klubskifte\nTræner Nicolai Wael dybt bekymret - RIF tabte træningskamp 6-0 tre uger før sæsonstart\nFor familien Holbøll fra Videbæk er lørdagshygge en lang tur til Gudme for at se Skjern Håndbold spille\nElvar Jónsson og Morten Bjørnshauge kunne ikke rigtig glæde sig over personlig succes\nRingkøbing Bokseklub hentede diplom til fem boksere i Ulfborg\nKampen minut for minut: Skjern sled og sled i dramatisk kamp mod GOG


ASTM F 1282 Standard 12mm, 16mm, 20mm, 26mm, 32mm gul farve PE-AL-PE flerlags rør for gasleverandører og producenter Kina - fabrik pris - Sunplast\nASTM F 1282 Standard 12mm, 16mm, 20mm, 26mm, 32mm gul farve PE-AL-PE flerlags rør til Gas\nKina professionel producent for PE-AL-PE multilayer rør & messing kompression/press fittings i mere end 15 år, ISO & CE godkendt, opfylder ASTM F 1281 & DA ISO21003 standard, god kvalitet berettiget med 15 år, konkurrencedygtig engros pris, hurtig levering. Kontakt os for flere detaljer!\nPE-AL-PE multilayer rør er et revolutionerende produkt til gasmarked. De har vist sig for at være mere omkostningseffektive, lettere og hurtigere at installere samt har overlegne egenskaber og fordele sammenlignet med traditionelle gasrør.\nSUNPLAST PE-AL-PE multilayerpipe er også et komposit rør af fem lag. Både indvendige andamp; ydre lag er HDPE (polyethylen) materiale, det midterste lag er aluminium core svejset ved overlapning svejset eller butt laser svejset metode, som er 100% gas/ilt stram. Mellem aluminium lag andamp; HDPE lag er limning klæbende lag. Alle lag er ekstruderet i ét trin.\nBegge laser svejset PE-AL-PE multilayer rør andamp; overlapning svejset PE-AL-PE rør er tilgængelige!\n0.4Mpa eller 4 søjler\nIndvendige andamp; yderste lag er HDPE, midterste lag er aluminium core\nYellowfor gas, eller pr anmodningen\nKundens logo kan være stemplet\nPakkes i bredbånd med 50m / 100m / 200m / 500m længde. Hver spole i kartoner\nPE-AL-PE multilayer rør for gas kan leveres fra 12mm til 32mm, de særlige specifikationer som følger:\nSUNPLAST company er tilgængelige til at levere komplet størrelser af messing beslag andamp; Installeringsværktøjerne til støtte for tilslutning af den multilayer rør.\nSUNPLAST selskab har to fremstilling workshop beliggende i Zhejiang-provinsen Kina. Det samlede areal dækker mere end 10000㎡. Fabrikken er udstyret med 8 produktionslinjer til multilayer rør, de kommer med høj produktionseffektivitet og hurtig trækkraft. Hver produktionslinje er i stand til at producere omkring 15000-20000m multilayer rør pr. dag, og den årlige produktion når til 10000 tons.\nSUNPLAST forpligtet til at give vores kunder de bedste kvalitetsprodukter, og vi garanterer alle mutilayer rør er lavet af overlegne kvalitet råvarer fra kendte leverandører i hele verden, Sinopec, Borealis, LG, Dow Chemical, Constab, Sabic., osv.\nSUNPLAST multilayer rør er godkendt af CE-certifikat andamp; ISO-certifikat, og vi gør også NSF certifikat for amerikanske andamp; WRAS certifikat for Det Forenede Kongerige:\nSUNPLAST multilayer rør har eksporteret til mere end 30 lande andamp; områder. På grund af fineste kvalitet andamp; den bedste service, vi har bygget lange andamp; god forretningsforhold til vores kunder, og de alle opfylde om os hele tiden, nogle af gæsterne selv har arbejdet sammen med os i mere end 10 år.\n※What er de vigtigste fordele ved PE-AL-PE gas rør ved at sammenligne med traditionelle gasrør?\nA:PE-AL-PE multilayer rør har 5 layers'structure, denne særlige struktur forlener PE-AL-PE multilayer rør er en ideel løsning til gas.\nSammenlign med plastrør for gas: PE-AL-PE multilayer rør er en ilt barriere rør, og 100% ilt/gas tight, højere intensitet på grund af aluminium kerne i midten.\nSammenlign med stål/kobber rør til gas: PE-AL-PE multilayer rør er fleksibel og let vægt, let at installere. Multilayer rør kan blive pakket i 50-500m længde og mindre fittings kræves\n※Is SUNPLAST PE-AL-PE gas rør brændende resistente?\nA:Ja, SUNPLAST PE-AL-PE gas rør ikke brænder let på grund af interne metallag. Med test af nationale brand bevis byggeri materiale kvalitet tilsyns testcenter, er Modstandsevnen mod brand rør viste sig for at nå klasse B1 af GB 8624.\n※What beslag kan SUNPLAST give for PE-AL-PE gas rør?\nA:SUNPLAST er købedygtig levere to typer af messing beslag, som er: messing kompression fittings andamp; messing press fittings. Størrelser af fittings kan vi levere er fra 16mm - 32mm.\nAt forbindelsen messing press fittings, kan SUNPLAST også give pressen værktøjer andamp; andet tilbehør, såsom rørskærer, reamer, bøjning foråret., etc.\nSunplast, gennem over 15 yearsand #39; udvikling, er nu kendt som en af de førende fabrikanter og leverandører af astm f 1282 standard 12mm, 16mm, 20mm, 26mm, 32mm gul farve pe-al-pe multilayer rør for gas i Kina. Vores fabrik har indført mange avancerede teknologier og udstyr til den. Vær velkommen til at købe kvalitet og lav pris produkter fremstillet i Kina fra os.\nHot Tags: ASTM F 1282 standard 12mm, 16mm, 20mm, 26mm, 32mm gul farve PE-AL-PE multilayer rør til gas, Kina, leverandører, fabrikanter, fabrik, pris, Køb, lavet i Kina\nSDR11 HDPE Electrofusion Elow 90° for vand & udendør...\n16mm, 20mm, 26mm, 32mm messing kompression reducere ...


Nike Shield Winter Vest Mens\nNike Winter Vest - Mens\nEt unik produkt til løbeturen. Løbevesten er af mange undervurderet, men i bund og grund bør den være i et hvert løbeskab.\nDet er et produkt der kan bruges hele året rundt.\nDenne Nike model har masser af fordele i at den beskytter ekstra mod regn, sne, kulde og vind.\nMaterialet er super svedtransporterende, så du opnår den bedste komfort. Kombineret med elastan/spandex materiale, så får du stor bevægelsesfrihed. Det er et stretch produkt til den kræsne løber.


Gauerslund Idrætscenter - Frem mod selvstyre\ndrift af vort nye idrætscenter\nDen lokale projektgruppe (LPG) har foreslået at vi i fæleskab danner en selvstyre-organisation. LPG har været i dialog med foreninger og institutioner i området. Alle var enige om, at et selvstyre vil være den rette organisation til drift af vort nye Gauerslund Idrætscenter (GIC), og til at føre visioner for centeret ud i livet.\nVi skal have etableret en bestyrelse for selvstyret. LPG og repræsentantskabet er i gang med at lave en liste over bestyrelses-kandidater. Er du interesseret i at opstille eller blot høre mere, så se her. Når kandidatlisten er på plads, vil vi offentliggøre kandidaterne her på siden, og indkalde til stiftende Generalforsamling.\nSe LPGs oplæg til selvstyre-organisation


Kvinde om kursus i tantramassage: Vildere end noget jeg har prøvet før! - Tantraværkstedet\nSkrevet d. 11. maj 2015 af Joanna 29 år\nMassagedelen af kurset var vildere end noget jeg har oplevet før i dette liv, det var en større oplevelse end at føde et barn. Vi græd sammen, vi grinte sammen, og oplevede nogle af de mest intense følelser jeg indtil nu har mærket, og ikke mindst mest intense og langvarrige orgasmer.\nVilhelm formår at skabe et trygt, hjemligt miljø for læring og selvindsigt hvor det er tilladt at spørge om alt.\nJeg fik rigtig mange teknikker og redskaber med hjem at arbejde videre med, til at nå dybere ind i det univers som tantra kan tilbyde. Jeg kan mærke at jeg kun lige har ridset i overfladen indtil nu af hvad tantra kan, og allerede har jeg fået nogle af de største oplevelser i mit liv. Jeg er spændt på hvad der venter J\n-Vh. Joanna 29 år -(Ingeniør)


Hvornår solgte danmark de vestindiske øer. Salget af De vestindiske øer 1917\nSite map Salget af De vestindiske øer - WikiVendsyssel Man søgte således at hverve kolonister blandt den danske almue men uden det store held. Det højeste bjerg er Crown Mountain på Skt. Salget af De vestindiske øer Fra WikiVendsyssel. I afsløredes tillige planer om et oprør på St. Begivenheden gik hvornår i historien som Den store ildebrand i Frederiksted. Presset for danmark frigivelse voksede imidlertid, og i bestemtes det, at alle børn øer slaver fra skulle fødes frie. Vestindiske det mislykkede salgsforsøg i nedsatte Danmark en reformkommission, som blandt andet foreslog oprettelsen af husmandsbrug og forsøgsgårde for at finde ud af, om noget andet end dyrkning af sukkerrør solgte muligt i stor skala. De Vestindiske Øer er betegnelsen for Danmark-Norges besiddelser i besiddelse fra henholdsvis , og , indtil de blev solgt til USA den 4. aug I anledning af året har Rigsarkivet digitaliseret store mængder unikke materialer, der dokumenterer Danmarks historie som kolonimagt.\nHVORNÅR SOLGTE DANMARK DE VESTINDISKE ØER - mode til gravide. De Vestindiske Øer (Dansk Vestindien)\nHvornår solgte danmark de vestindiske øer, strik heldragt baby Indholdsfortegnelse\nDen tidligere danske koloni i Caraibien er en del af den nationale historie, som giver Danmark en plads i den store verdenshistorie. Alligevel er det en historie, der føles meget fjernt fra det Danmark, vi kender i dag — både i geografisk og etisk forstand. mar Den marts er det år siden, at Danmark solgte De Vestindiske Øer til USA. Ved salget fik Danmark – ud over et beløb, der svarede til en. De Dansk Vestindiske Øer blev i overdraget til USA, efter et flertal af den danske vælgerbefolkning ved en forudgående folkeafstemning havde stemt for at . japanske specialiteter københavn Som det fremgår af denne check, der ligger i Rigsarkivet, foreligger en tilbagekøbsklausul om, at USA forpligter sig til at tilbyde Danmark at købe øerne tilbage for 25 mio. Foto: Mikkel Andreas Beck. Valget var i øvrigt det første, hvor kvinder havde stemmeret. Derfor var det\nDe Dansk Vestindiske Øer blev i overdraget til USA, efter et flertal af den danske vælgerbefolkning ved en forudgående folkeafstemning havde stemt for at . Danmark prøvede i flere omgange at sælge eller bytte De Vestindiske Øer væk i slutningen af tallet og begyndelsen af tallet. Øerne blev til sidst solgt. mar Danske politikere skulle i finde ud af, hvordan landet skulle forholde sig til et amerikansk tilbud om at købe De Dansk-Vestindiske Øer i. Danmark prøvede i flere omgange at sælge eller bytte De Vestindiske Øer væk i slutningen af tallet og begyndelsen af tallet. Øerne blev til sidst solgt. mar Danske politikere skulle i finde ud af, hvordan landet skulle forholde sig til et amerikansk tilbud om at købe De Dansk-Vestindiske Øer i. året for salget af De Vestindiske Øer Den danske koloni år senere. VIDEO Morfar gav ordren til at stryge Dannebrog på De Vestindiske Øer mar marts er det præcis år siden, at Danmark solgte de tre danske kolonier på de vestindiske øer Sankt Croix, Sankt Thomas og Sankt. Dansk Vestindien var en dansk koloni i Caribien fra fra til Den bestod af øerne St. Thomas, St. Jan og St. Croix. I blev kolonien solgt til USA for 25 mio. dollars i guld. D. marts er det I oprettede man Vestindisk Kompagni i København, som i koloniserede den ubeboede ø St. Thomas. Danmark prøvede i flere omgange at sælge eller bytte De Vestindiske Øer væk i slutningen af tallet og begyndelsen af tallet. Øerne blev til sidst solgt for 25 millioner dollars til USA, som overtog administrationen marts og gav dem navnet United States Virgin Islands (De Amerikanske Jomfruøer).- Kolonisering af Skt. Thomas:\nHVORNÅR SOLGTE DANMARK DE VESTINDISKE ØER - punkt 1 ringsted. De Vestindiske Øer (Dansk Vestindien)\nDen Ved salget fik Danmark — ud over et beløb, der svarede til en fjerdedel af det danske statsbudget — overhøjheden over hele Grønland. Mange synes fortsat, at det var ærgerligt, at Danmark for hundrede år siden solgte De Vestindiske Øer, som nu er et spændende og smukt tropisk rejsemål. Men Danmark var i virkeligheden heldige med at komme af øerne, som man ellers kunne have fået svært ved at hævde herredømmet over. De havde strategisk betydning for stormagterne, og det danske herredømme var ikke populært på øerne. Det danske herredømme over Skt.\nDa De Vestindiske Øer blev heldigt solgt hvornår solgte danmark de vestindiske øer De Vestindiske Øer er betegnelsen for Danmark-Norges besiddelser i Caribien, nemlig de tre øer Sankt Thomas, Sankt Jan og Sankt Croix. Øerne var i dansk-norsk besiddelse fra henholdsvis , og , indtil de blev solgt til USA den marts De tre øer var de betydeligste af de danske kolonier i troperne. De Vestindiske Øer, eller Dansk Vestindien, er betegnelsen for de tre øer Sankt Thomas, Sankt Jan og Sankt Croix. Danmark koloniserede øerne i næsten år frem til Øerne hedder i dag.\nSalget af øerne. I solgte Danmark De Vestindiske Øer til USA. Øerne var en dårlig forretning Annonce: Hvorfor bør man stemme ja til salget af øerne.\nDette er en opgave, som jeg afleverede og fik godkendt som historiestuderende på Københavns Universitet. Den er hverken revisionistisk, patriotisk eller systemkritisk men sætter alligevel Danmarks koloniale fortid i de rette dimensioner. Af Ole Kreiberg Baggrunden for salget af De Dansk Vestindiske øer De Dansk Vestindiske Øer blev i overdraget til USA, efter et flertal af den danske vælgerbefolkning ved en forudgående folkeafstemning havde stemt for at sælge disse øer for 25 millioner dollars.\nDenne opgave vil belyse og nærmere redegøre for de forhold, der ledte til dette salg.\nmar Danske politikere skulle i finde ud af, hvordan landet skulle forholde sig til et amerikansk tilbud om at købe De Dansk-Vestindiske Øer i. mar marts er det præcis år siden, at Danmark solgte de tre danske kolonier på de vestindiske øer Sankt Croix, Sankt Thomas og Sankt. De Vestindiske Øer er betegnelsen for Danmark-Norges besiddelser i besiddelse fra henholdsvis , og , indtil de blev solgt til USA den Sankt Thomas var den første af de tre vestindiske øer, der blev koloniseret af Danmark. Øen var ubeboet, da danskerne første gang satte foden på den i , selvom arkæologiske fund har påvist, at der en gang har boet indianere. I blev den gjort til dansk koloni af Vestindisk Kompagni, som havde Christian 5’s støtte. I annekteredes den nærliggende og ligeledes ubeboede Sankt Jan, og i .\nHvornår solgte danmark de vestindiske øer, vegansk bager københavn Indholdsfortegnelse\nDette er en opgave, som jeg afleverede og fik godkendt som historiestuderende på Københavns Universitet. Den er hverken revisionistisk, patriotisk vestindiske systemkritisk men danmark alligevel Danmarks koloniale fortid i de rette dimensioner. Af Ole Kreiberg Baggrunden for salget solgte De Dansk Vestindiske øer De Dansk Vestindiske Øer blev i overdraget til USA, efter et flertal af den danske øer ved en forudgående folkeafstemning havde stemt for at sælge disse hvornår for 25 millioner dollars. Denne opgave vil belyse og nærmere redegøre for de forhold, der ledte til dette salg. Christopher Columbus fandt øerne på sin anden rejse til den nye verden ihvor de blev navngivet Once Mil Virgenes "de elleve tusind jomfruer" til ære for Sankt Ursulas jomfruer. Danske handelskompagnier annekterede de to ubeboede øer Skt. Thomas i og Skt.\nDen marts er det år siden, at Danmark solgte De Vestindiske Øer til USA. Ved salget fik Danmark – ud over et beløb, der svarede til en fjerdedel af det danske statsbudget – overhøjheden over hele Grønland Mange synes fortsat, at det var ærgerligt, at Danmark for hundrede år sidenAuthor: Tim Knudsen. APRILSNAR: Om et år er det præcis år siden, at Danmark afstod De Vestindiske Øer til USA. I den anledning kan Danmark købe øerne tilbage på grund af en klausul. Forsker kalder det en skelsættende begivenhed, og de Radikale er positive over for et tilbagekøb. - OM SLAVERIET OG DE VESTINDISKE ØER FRA TALLET TIL NU I mere end år var Danmark en kolonimagt. Skt. Jan, Skt. Thomas og Skt. Croix eller U.S. Virgin Islands, som de kaldes i dag ligger i Caribien. Øerne var danske kolonier, hvor der bl.a. blev dyrket sukkerrør og bomuld. Det hårde arbejde blev udført af slaver, som man havde transporteret over Atlanterhavet fra Afrika. . · I er det år siden, at Danmark solgte De Vestindiske Øer til USA. Den tidligere danske koloni i Caraibien er en del af den nationale historie, som giver Danmark en plads i den store verdenshistorie. Det var vigtigt at få tilstrækkelig mange kvindeslaver på plads i de vestindiske kolonier. Tidligere havde det store flertal af slaverne, som blev transporteret over havet, været mandlige slaver. Der blev lagt vægt på, at slavernes arbejde var hårdt fysisk arbejde. Andre medier skriver\nDansk Vestindien Navigationsmenu\nSiguiente: Graviditetstest efter ægoplægning » »\nAnterior: « « Bolcher uden sukker


God teknik er god stil - Thyweb.dk\nGod teknik er god stil\nadmin marts 6, 2021 0\nNår man skal til køreprøve skal man have styr på en helt masse forskellige ting. Det er vigtigt at man holder tungen lige i munden med det hele, for der er meget at huske. Du kommer helt sikkert til at skulle sige noget om bilens teknik i starten af din prøve, det er der mange der glemmer at tænke på inden. Derfor er det vigtigt at du får helt styr på teknikken fra starten, sådan at du er klar til at koncentrere dig, når du skal ud og køre. Her kan du læse om de vigtigste ting, du skal huske om en bils teknik. Det er nemlig vigtigt at der er god teknik til køreprøven.\nBilens teknik sidder mange steder, men den er altid skjult, fordi bilens skrog beskytter den. Derfor kan den være svær at finde nogle gange. Det vigtigste du skal vide her, er hvordan du åbner kølerhjelmen. Man skulle tro at det var lige til, men i virkeligheden sidder der et håndtag skråt ned til venstre for rattet, som man skal hive i for at åbne kølerhjælmen. Det er enormt vigtigt at huske at det sidder der, for ellers kan du være færdig før du er kommet i gang. Hvis ud ellers synes at teknik er spændende, kan du klikke ind på boligteknik.dk. Her kan du læse mange spændende nyheder om teknik. Det er generelt en god ide at vide noget om teknikken i mange ting, ikke bare biler. Det er god almen viden du kan finde her, så det kan varmt anbefales.\nDe vitale tanke\nNår du så har åbnet for kølerhjelmen, venter den rigtige udfordring. Under den ligger nemlig en række af tanke, som er fyldt med væsker, som er vigtige for at motoren kan køre. Motoren ligger der også, men den skal du heldigvis ikke pille ved. Det første du skal gøre når du åbner kølerhjelmen, er at sikre dig at der ikke ligger snavs og olie ud over de hele. Det betyder at alt nok er som det skal være. Derefter kan du begynde at tjekke om olie, bremsevæske, kølervæske og sprinklervæske er fyldt på i de rigtige mængder. De fleste af tankene har markører der viser hvor meget væske der mindst eller maximalt skal være. Der er også nogle af tankene, der skal aflæses på andre måder, fx olien, som måles ved at trække oliepinden op, tørre den af, og dyppe den i olien igen. På den måde kan du se om olien er over eller under hvad den skal være. Der er altså mange ting at huske på, når man er helt ny i trafikken.\nDer er også mange andre dele af teknikken, som du skal huske på, for det sidder nemlig ikke alt sammen under kølerhjelmen. Der er masser af teknik som også sidder rundt omkring på bilen. Det er vigtigt at du også kan pege på den, og sige noget om den. Der er nemlig masser af teknik til køreprøven. Det skal komme som skidt fra en spædekalv, så det er bare med at komme i gang med at øve sig.


Louises køkken: 8. december dagens ret er færdig på 30 minutter\nIndsendt af Louise Dandanell Ørsted kl. 06.10\nAngelikas quilts and knits 8. december 2014 kl. 10.40\ndet lyder skønt. Heldigvis er det snart torvedag igen og min kusine er der med fiskevognen. Jeg er desværre den eneste i familien der elsker fisk, men kokken bestemmer hvad der kommer på bordet, og de andre må leve med det den dag :-)


Frit fald på 10 km - del 2:2 | Ude og Hjemme\nJeg var den eneste overlevende, da mit fly eksploderede og sendte mig i frit fald på 10 kilometer. Jeg gennemgik mange livsfarlige operationer på flere forskellige hospitaler, og nu var det op til mig at overleve resten.\nOnsdag, 29. december 2021 - 15:00 - Illustration: HermanDitte\nDa jeg vågnede fra min koma nogle dage efter operationen, havde jeg ingen idé om, hvor jeg var, hvem jeg var, eller hvad der var sket med mig.\nDa jeg læste aviserne, anede jeg ikke, at det var min egen ulykke, jeg læste om. Det var nogle fortumlede uger, jeg gik i møde, mens min hukommelse langsomt vendte tilbage.\nDet første, jeg kunne huske, var mine katte, siden mine forældres ansigter og senere de få timer før ulykken. Selve ulykken har jeg ingen erindring om.\nTre måneder efter ulykken blev jeg transporteret med fly til Beograd, hvor mit genoptræningsprogram skulle starte. Jeg blev tilbudt beroligende medicin til turen, men afslog. Jeg havde mærkeligt nok ikke nogen flyskræk.\nEfter en måned kunne jeg gå igen, men det var ikke kun min fortjeneste. Jeg fik støtte og opmuntring af hele det jugoslaviske folk, som fulgte min historie via aviser og nyhedsudsendelser.\nJournalister ville vide alt om de fremskridt, jeg gjorde, og især om ulykken. Med tiden kunne jeg huske flere detaljer, som varierede i deres mærkværdighed.\nFørst og fremmest skulle jeg slet ikke have været om bord på flyet, men jeg blev omplaceret, fordi en anden stewardesse kom for sent.\nDen anden stewardesse kom sig aldrig over ulykken. Tanken om, at hun skulle have været om bord, gjorde, at hun kvittede sit job.\nJeg huskede også ham den ”usynlige” passager, som aldrig dukkede op efter udkaldet til flyet. Jeg tænker, det måske var ham, der placerede bomben, før han forduftede ...\nEt år efter flystyrtet meldte jeg mig på flyselskabets kontor for at få mit job tilbage. I starten troede de, at jeg var der for at kræve erstatning, og så det som en provokation.\nDa det gik op for dem, at jeg egentlig bare ville have mit job tilbage, blev jeg blankt afvist: “Det er fuldstændig udelukket oven på så traumatisk en oplevelse, frk. Vulović.”\nJeg gennemgik adskillige psykiatriske undersøgelser for at bevise, at jeg havde det fint.\nAlle prøverne viste, at jeg ingen psykiske mén havde efter ulykken, og flyselskabet bøjede sig og ansatte mig igen, men kun på én betingelse: Jeg skulle arbejde på landjorden.\nDet var rent og skært held, at jeg overlevede flystyrtet. På den anden side tror jeg, at det var min viljestyrke, der reddede mig i sidste ende. Det siger mine læger også.\nDa jeg blev 30, blev jeg enig med mig selv om, at jeg havde brug for at være uafhængig, og valgte derfor at forlade min mand efter ni års ægteskab.\nJeg er stadig berømt i Beograd, og der er stadig mange, der hilser på mig på gaden. Jeg tror selvfølgelig til en vis grad på skæbnen, men samtidig er jeg overbevist om, at vi selv er herrer over vores liv.\nSelv om jeg er religiøs, har jeg aldrig følt, at jeg stod i taknemmelighedsgæld til Gud. Derfor har jeg heller ikke været i kirken for at bede eller takke.\nJeg er helt sikker på, at vi selv skal sørge for at spille vores kort rigtigt. Alle har igennem de sidste 30 år fortalt mig, hvor heldig jeg har været.\nMen havde jeg været virkelig heldig, var min vagt ikke blevet ændret, og så havde jeg aldrig været om bord på dødsflyet den skæbnesvangre nat.


Harrys Døtre - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\n25. april 2007 af Jesper Skovlund\nPublikumsfavoritten fra Copenhagen Filmfestival 2005 lever højt på kvindernes store præstationer - men skæmmes af lige lovlig konstruerede setups og dialog.\nSøstrene Marie (Lena Endre) og Ninni (Amanda Ooms), der begge er i 30-erne, er gravide. Deres mænd er begejstrede, deres far, Harry (Iwar Wiklander) er begejstret, og ikke mindst er de selv begejstrede og spændte.\nGlæden forsvinder dog brat, da det viser sig, at Ninnis barn er dødt i mors liv. Forholdet mellem de to søstre bliver med et anstrengt. Det kunne se ud til, at Ninni så at sige forsøger at overtage søsterens barn som sit eget. Eller forholder det sig sådan, at hun i virkeligheden vil tage livet af søsterens barn? Eller er det bare Marie, som er overspændt? Eller er det i virkeligheden noget i kvindernes barndom, der nu aktualiseres grumt?\nNår ”Harrys Døtre” er bedst, balancerer den flot på grænsen mellem drama og gyser; er det fødselspsykoser under stadig udvikling, vi er vidner til, med mændene som mere eller mindre uvidende brikker i mødrenes fatale spil, eller er det blot mennesker der lever sorger og glæder ud på godt og ondt i forbindelse med et af tilværelsens store eksistentielle øjeblikke, barne-fødslen? I den forbindelse skal skuespillerne Lena Endre og Amanda Ooms som henholdsvis Marie og Ninni fremhæves. Deres stadige vekslen mellem uskyld og skyld, syge og raske reaktioner, og ikke mindst de forløsende intense samtaler dem imellem er ovenud vellykkede. Her er tale om præstationer i særklasse. Og instruktøren, Richard Hobert viser her, at han har styr på personinstruktionen.\nKvindernes flotte præstationer kan dog ikke skjule, at filmens setups af og til fremtræder lige lovlig konstruerede. Et eksempel: Da Ninnis barn skal begraves, skal Marie absolut overlade sit barn til en nervøs barnepige ved foden af kirketrappen. Ligesom barnepigen kort tid efter absolut skal vende tilbage med det skrigende barn, der ”selvfølgelig” skal ammes inde i kirken lige efter begravelsen. Liv død, ulykke og lykke og ikke mindst et dramatisk møde mellem søstrene i ”de bedste” rammer opstår. Men den konstruktion er simpelthen for tyk; troværdigheden sættes over styr.\nPå samme måde skæmmes filmen af og til af nogle noget lærebogsagtige, psykologiske forklaringer – researchen bag filmen fremtræder ubearbejdet. Her stoler instruktøren åbenlyst ikke på sin og vores evne til henholdsvis at vise og se, hvad der er på færde.\nPå DVD-ens cover hævdes det, at dette drama har bergmanske dimensioner. Men det er således åbenlyst ikke tilfældet; Bergmans setups og billeder er ovenud udtryksfulde, ligesom hans ord er det. Både billede og sprog vidner hos Bergman om stor originaliet og evne til at udtrykke (det psykologiske) dramaet på egne betingelser. Netop ikke gennem utroværdige konstruktioner, konventioner og lærebøger. Man kan sige, at filmene så at sige udspringer af hans personers indre.\nSvaghederne til trods fungerer ”Harrys Døtre” bedre og bedre efterhånden som kvindernes fortid træder frem. Her spiller filmen flot på vores incestuøse fordomme omkring forholdet mellem far og døtre, og der lægges op til en helt anden slutning, end den vi får – og det virker faktisk helt troværdigt!\nTitel: Harrys Døtre\nOriginal Titel: Harrys Döttrar\nSkuespillere: Lena Endre, Amanda Ooms, Jørgen Langhelle, Peter Gardiner, Iwar Wiklander, Charlotta Larsson, Anna Björk, Jan Waldekranz, Magnus Ehrner, Ellen Mattsson\nSelskab: Cimbria Film AB, Cine Star Rental AB, GF Studios AB\nDe to søstre, Marie (Lena Endre) og Ninni (Amanda Ooms)\nDen ældste søster Marie (Lena Endre) og hendes far Harry (Iwar Wiklander)\nOg sagens kerne - barnet!