Luksuriøst genbrug - Granitop\nProjektet begynder med planlægningen\nAllerførst betaler det sig at tænke igennem, hvad det er for et møbel, som skal gøres i orden, og hvordan slutresultatet kunne være. Det betaler sig at ikke straks kassere et gammelt møbel, måske kan det fornys. Eller måske kan der blæses nyt liv i én eller anden genstand med sentimental værdi, for eksempel fra bedsteforældrenes tid. Hvis man imidlertid ikke selv har noget særligt ved hånden, kan man passende se sig omkring i socialmediernes møbelsalgsgrupper, på markeder eller i antikvitetsbutikker, hvor man ofte kan finde meget særprægede sager, som med beskeden indsats kan gøres til virkelige blikfang.\nVi har allerede talt meget om, hvordan køkkenmøblementet kan gives et nyt indtryk ved udskiftning af bordpladen med sten, og på samme vis kan enhvert andet møbel fornys.\nVed selv at designe møblet mindsker du det økologiske fodspor og skaber enestående møbler\nRenovering af træmøbler er det allerletteste – træ er et meget taknemmeligt materiale, som nemt kan repareres. Man bruger blot træspartel til at reparere skrammer og hak, sliber efter, udskifter dele efter behov og maler rammen over med frisk maling. Dækker man så yderligere det lille skab eller bord med en stenplade, kan man være sikker på, at resultatet bliver enestående og smukt! En bordramme af metal kan kræve lidt mere arbejde; men når den gamle maling og rust er fjernet med trådbørste og sandpapir, kan man af den malede ramme og en ny stenplade få et meget smukt havebord!\nEn ordentlig bordplade gør møblet holdbart\nSkuffer, sider og kanter på møbler lider meget mindre overlast end bordpladen. Således kan det ske, at resten af en kommodes eller et skabs konstruktion er ganske i orden, mens det øverste lag er slidt eller plettet. Når det nu alligevel skal skiftes ud, hvorfor så ikke dække af med en stenplade, som er mere holdbar end træ eller laminat. Særlig væsentlig er holdbarhed og vandfasthed ved køkken- og badeværelsesmøbler, hvor man bør vælge en sådan bordplade, som ikke tager skade ved brugen.\nVed bordplader af træ er der ingen bekymring for, at fugt, høj temperatur, et tabt glas eller naturligt slid skulle gøre skade. På samme vis kan bordplader af sten anvendes på alle andre møbler, kun fantasien sætter grænser herfor – natborde, kommoder, fjernsyns- og sofaborde, blomsterhylder med videre. Bordplader af sten kan skæres til et hvilket som helst mål og passende specielt netop til dig. Sætter du dig i forbindelse med Granitops specialister, kan du være sikker på, at din vision om en smuk designgenstand bliver virkeliggjort!\nEn ensartet gennemgående linie i hele indretningen\nVed selv at renovere møblerne og anvende samme materiale til bordplader i alle værelserne kan man også i hjemmet skabe et ensartet designsprog, en gennemgående linie i rummene, som binder hele hjemmets indretning til en helhed.\nFor eksempel passer en af de mest populære sten, den italienske lyse Bianco Carrara C-marmor, fortræffeligt til ethvert rum. Anvendelsen af marmor i hjemmet bringer luksus og elegance til rummene og fremtræder præsentabel såvel på natborde i soveværelset som i form af køkkenbord. For slet ikke at tale om badeværelset, hvor hvid marmor passer særlig godt og giver vaskeomgivelserne den allerede fra antikken kendte glans.\nMøbler med natursten er unikke\nBruger man natursten, kan man være sikker på, at hvert enkelt møbel bliver fuldstændigt enestående, og at ingen anden har noget helt magen til. I naturstenen finder man jo så at sige de i naturen opståede mønstre trykt, de understreger boligindretterens særpræg og gode smag. Ligesom ethvert hjem er forskelligt, er også enhver stens farvetone, de af naturen formede linier og mønster helt deres egne.\nØnsker man derimod et køkkenbord med en helt bestemt tegning, kan man bruge kompositsten, som efterligner natursten. Til kunststenens fordel taler også den forholdsvis gunstige pris samtidig med, at man kan vælge en kunststen med en meget naturlig fremtræden.\nDesigner man selv møblementet og dekorerer det med sten, kan man være sikker på, at indretningen af hjemmet er som et unikum fra en haute couture-modeskabers hånd. Fylder man sit hjem med selvskabte møbler, som fortæller éns egen historie, kan det overhovedet ikke sammenlignes med noget masseprodukt fra en møbelfabrik, der kan købes i en butik.\nKast et blik på de tilbudte materialer!


Lydbøger - Publish University\nPlanlæg din udgivelse\nHvorfor lave en lydbog?\nSkal jeg selv indtale min lydbog?\nHvordan laver man en lydbog?\nSalg og streaming af lydbøger går kun en vej, og det er opad. At lytte til en lydbog mens man køre bil, sidder i toget eller ordner ting i huset er en rigtig god måde at udnytte sin tid på. Det kan være svært i en travl hverdag med arbejde, børn og støvsugning at finde tid til at læse og der kan lydbøger i hvert fald gøre støvsugning lidt mere underholdende.\nMed en lydbog kan man nå alle. En lydbog egner sig rigtig godt til den digitale tidsalder vi befinder os i, og især med streaming giver en lydbog rigtig god mening.\nHvis du selv indtaler din bog, kan du sætte et anderledes personligt præg på den, og bringe dine læsere længere ind i dit univers. Der er ingen, der kender din bog som du gør, og dette kan ofte høres på lydbogen.\nMen at indtale en lydbog er ikke så let som man skulle tro. Det kræver tid, indsigt, mod og frem for alt en god stemme. Hvis ikke lydbogen har energi og indlevelse, bliver den kedelig at lytte til. Det kan derfor være en god ide at hyre en professionel til opgaven, hvis du ikke selv har mod på det. Kig eventuelt her og se, hvad Saxo Publish kan hjælp med.\nDu kan finde en hel artikel om det mere tekniske i at lave en lydbog her, og har du yderligere spørgsmål kan du altid kontakte Saxo Publish for hjælp.\nKopibeskyttelse og Publish\nTilmeld dig Saxo Publish' nyhedsbrev og bliv orienteret om nyheder og tilbud. Du kan altid afmelde dig nyhedsbrevet. Vi behandler dine person- og præferenceoplysninger for at kunne sende dig nyhedsbrevet.


Vaccine tages af programmet: Se din vaccinationstid her | stiften.dk\nVaccine tages af programmet: Se din vaccinationstid her\nDet Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) har vurderet, at det er sandsynligt, at Covid-19 vaccinen fra Johnson & Johnson kan være årsag til sjældne, men alvorlige tilfælde af blodpropper (VITT). Derfor har Sundhedsstyrelsen besluttet at fortsætte det nationale vaccinationsprogram uden brug af vaccinen. Foto: Henning Bagger/Ritzau Scanpix\nBeslutningen om at tage vaccinen fra Johnson & Johnson ud af det nationale vaccinationsprogram får størst konsekvenser de 25-39-årige, som kan risikere at skulle vente yderligere fire uger på at blive vaccineret.\nAARHUS: Sundhedsstyrelsen besluttet at fortsætte det nationale vaccinationsprogram uden at bruge COVID-19 vaccinen fra Johnson & Johnson, da den kan være årsag til sjældne, men alvorlige tilfælde af blodpropper.\nBeslutningen får størst konsekvenser for særligt de to sidste målgrupper i vaccinationsplanen, som er de 25-39-årige, skriver Sundhedsministeriet i en pressemeddelelse.\nDe kan forvente en forsinkelse på op til fire uger. For de resterende målgrupper vil det betyde cirka én uges forsinkelse, da der er mange, andre vacciner på vej\nSådan ser den opdaterede vaccinationskalender ud. Grafik: Sundhedsstyrelsen\n- Det vil naturligvis få konsekvenser for dem, som nu får deres vaccination udskudt. De vil for eksempel skulle vente længere på det coronapas, som mange længes efter at få. Men det er en gruppe af yngre borgere, som har en lav risiko for at blive alvorlig syg med Covid-19. Alder er den væsentligste risikofaktor for et alvorligt sygdomsforløb med Covid-19, siger Helene Probst, vicedirektør i Sundhedsstyrelsen.\nSøndagens coronatal: Der er styr på smitten i Aarhus\nFAKTA: Yderligere 6000 er blevet færdigvaccineret mod corona


sikre afstand til elektriske baseboardvarmere - tip til opvarmning og afkøling - September 2020\nSikker afstand til elektriske baseboardvarmere\nHvor du placerer en elektrisk baseboardvarmer er vigtig for varmeapparatets effektivitet og for sikkerhed. Der er ingen universelle regler for elektrisk kode om, hvor man skal installere baseboardvarmere, så den bedste kilde til at følge er varmeproducentens installationsinstruktioner. Forskellige varmeapparater og modeller kan have forskellige afstandskrav; for eksempel kører nogle varmeapparater varmere end andre og kan have brug for ekstra frihøjde. Derfor er det vigtigt at følge instruktionerne for din varmelegeme model.\nNår det er sagt, er der nogle generelle retningslinjer for placering af standardelektriske baseboardvarmere samt nogle grundlæggende sikkerhedsforholdsregler.\nPlads mellem en baseboardvarmer og gulvet\nMange baseboardvarmere kan installeres direkte på gulvet uden at hindre luftstrøm gennem bunden af varmeren. Varmeaggregater har typisk en beskyttelse, der forhindrer, at luftindtagningsområdet berører gulvet. Dette design giver dig mulighed for at installere varmeapparatet, så det erstatter en del af baseboardpladen. I dette tilfælde kører du dit baseboard op til siderne af varmeapparatet.\nDen almindelige undtagelse fra denne retningslinje er tykke tæpper: Hvis tæppebunken er høj nok til, at den muligvis dækker luftåbningen, skal varmeren installeres over tæppet.\nVarmeproducenter specificerer typisk ikke en maksimal installationshøjde, men de fleste standardvarmere giver den bedste ydelse, når de er placeret tæt på gulvet. Dette skyldes, at varm luft stiger, og kold luft falder. Baseboardvarmere varmer luften over dem, ikke under.\nUanset hvilken højde du installerer en varmelegeme, skal du følge producentens krav til godkendelse. De fleste baseboardvarmere har brug for mindst 12 tommer mellem varmeenheden og alt brændbart materiale, såsom gardiner eller møbler.\nPlads foran Baseboardvarmere\nBaseboardvarmere har typisk brug for mindst 12 tommer plads foran varmeren. Du kan placere en sofa eller stol foran en varmelegeme, men den skal være mindst en mund væk. At placere møbler nærmere end det skaber en potentiel brandfare, og det kan reducere varmeapparatets ydeevne kraftigt ved at begrænse luftstrømmen til og fra varmeapparatet. Bemærk, at dette minimum gælder for standardelektriske baseboardvarmere. Varmeapparater med fans har brug for meget mere frihed - typisk 3 meter eller mere.\nNår du installerer en baseboardvarmer i nærheden af en dør, skal du sørge for, at varmelegemet ikke kan blokeres af døren, når den er helt åben. En dør, der kommer inden for 12 tommer foran en varmeapparat, er en brandfare, ligesom møbler, der er for tæt på en varmelegeme.\nBaseboard varmeapparat Sideløsning\nGardiner, møbler og andre brændbare materialer skal være mindst 6 inches væk fra hver side af en baseboardvarmer. Som bemærket er de fleste baseboardvarmere designet således, at deres ender kan berøre baseboardvægtrimmen, men dette gælder kun for enderne af varmeapparatet. Alt, der er anbragt på siden af varmeren, eller derover og til siden, skal være mindst 6 inches væk.\nBaseboardvarmere og stikkontakter\nInstallation af baseboardvarmere under stikkontakter (stik) er et almindeligt diskussions- og forvirringspunkt. Elektriske koder forbyder typisk ikke montering af varmeapparater under stikkontakter, men de fleste varmeproducenter anbefaler imod det. Bekymringen er, at en ledning, der er tilsluttet stikkontakten, sandsynligvis vil drapere ned på varmeren. Dette kan potentielt smelte ledningens plastisolering og skabe en alvorlig stød og brandfare.\nDen sikreste metode er at undgå montering af varmeovne under stikkontakter. Det er okay, at varmeapparater er ved siden af forretninger. Den nationale elektriske kode (NEC) kræver en stikkontakt hver 12 fod langs væggene; Hvis der kræves et stikkontakt, hvor du gerne vil installere en varmeapparat, kan du muligvis bruge en varmeapparat med et integreret stikkontakt for at imødekomme NEC-stikkontakten.


DBU Jylland har på baggrund af den aktuelle COVID19-situation opdateret de særlige vejledninger vedr. udsættelse af turneringskampe i efteråret 2021.\nOpdateringen – som er vedtaget i DBU Jyllands bestyrelse og træder i kraft pr. 1. september – betyder følgende:\nBØRN- OG UNGDOM:\nI børne- og ungdomskampe kan et hold/en klub - såfremt en eller flere spillere på holdet er smittet med corona, eller der er konkret mistanke herom grundet symptomer – altid kræve en kamp udsat uden nogen form for dokumentation og uden nogen konsekvenser i form af gebyrer eller lignende. Dette gælder også, hvis tre eller flere spillere er sendt i isolation som nære kontakter til en smittet, hvis det betyder, at det ikke er muligt at stille hold til en 11-mandskamp. Såfremt det kun er en eller to spillere, der er sendt i selvisolation, fordi de er nære kontakter til en smittet, kan en 11-mandskamp ikke kræves udsat.\nHvad angår seniorkampe, er forholdene fra og med den 1. september normaliseret, hvilet betyder, at det – som udgangspunkt - ikke længere er muligt at kræve en kamp udsat som følge af COVID19. Dette hænger bl.a. sammen med Sundhedsstyrelsens revidering af retningslinjerne for, hvornår man som nær kontakt skal gå i selvisolation. Som reglerne er nu, skal man som færdigvaccineret ikke gå i isolation, selvom man er nær kontakt. Man skal blot sørge for at blive testet, jf. DBU’s opdaterede protokol side 7 og 8. Endvidere er omkring 70 procent af den danske befolkning færdigvaccineret.\nDBU Jyllands generelle opfordring er at få afviklet kampene, hvis det på nogen måde er muligt inden for retningslinjerne, ligesom der er fuld tiltro til, at klubberne forvalter retningslinjerne og muligheden for kampudsættelse med fair play-ånden in mente.\nMed henblik på at få en udsat kamp afviklet på et senere tidspunkt har DBU Jylland besluttet at forlænge ordningen med at klubber uden ansøgning kan afvikle to kampe på samme spilledag. F.eks. en kamp fredag, og en kamp søndag (fredag, lørdag og søndag opfattes jf. turneringsreglementet som samme spilledag).\nVejledningen kan blive tilpasset løbende afhængig af corona-udviklingen.\nHvis man har spørgsmål eller har brug for vejledning, er man naturligvis altid velkommen til at kontakte DBU Jyllands personale.


Balvenie Single Barrel Peat Week 14 years - Water of life\nForside » Whisky » Skotsk Whisky » Balvenie Peat Week 14 years 2003\nThe Balvenie Single Barrel Peat Week - Ugen med røg\nDette er helt igennem et fantastisk projekt fra Balvenie. Ideen bag er at rekreere en røget Balvenie whisky. Balvenie har tidligere haft en røget whisky, men de blev lagt på hylden tilbage i 1950'erne.\nI 2002 startede Balvenie at lukke ned for den normale whiskyproduktion for i én uge at lave røget whisky.\nPeat Week er derfor et stykke historie om den uge, hvor Balvenie distilleriet lukkede ned i én uge for at genskabe en røget whisky. Balvenies Peat Week ser dagens lys!\nPeat Week er 14 år gammel og har en lidt højere alkoholprocent, end normalt, på 48,3% og den er ikke filtreret.\nDenne aftapning henvender sig til alle der interesserer sig for whisky, til dem som søger nye smagsoplevelser og ikke mindst dem, som ikke afviser lidt røg i deres whisky.\nBedømmelse for Balvenie Peat Week 14 years 2003


Morgenmusik i Brønshøj – Book musik til brylluppet her\nLeder du efter morgenmusik i Brønshøj? Så er du kommet til det rette sted. Vi har samlet adskillige morgenmusikere ét sted, så du hurtigt kan danne dig et overblik over mulighederne.\nVi hjælper dig med at finde den helt rette morgenmusiker i Region Hovedstaden som kan komme til 2700 Brønshøj. Vi har en række gode morgenmusikere i Københavns Kommune, så det burde ikke være noget problem.\nMange internet outlets frembyder i dag mange forskellige leveringsmuligheder. En der er meget almindelig er nu om dage at få leveret til et udleveringssted, fordi du så nemt kan hente dine nye produkter lige præcis når det passer ind i din kalender. Den er jo ultra ukompliceret, samt ofte endda den mest betalelige fragtform.\nDu burde lige så vel overveje at vælge at få sendt til din bolig eller til når du er på job. Løsningen viser sig i mange tilfælde en tak mere bekostelig, men derudover temmelig problemfri. Den mest letkøbte løsning til levering af Morgenmusik i Brønshøj vil dog altid være at hente ordren selv, som dog forudsætter at du fysisk befinder dig tæt på Morgenmusik i Brønshøj e-shoppens lager.\nFragtperioden kan være særligt vigtig ifald du har behov for varerne om kort tid, så herved er det ganske centralt at vi checker den forventede leveringsdato på det vedkommende produkt.\nAdskillige Morgenmusik i Brønshøj forretninger på nettet udlover muligheden for dag-til-dag levering på en række varer, som dog er regnet ud fra at der bestilles forud for et besluttet tidspunkt, så de har en chance for at nå at få Morgenmusik i Brønshøj afsendt før de lageransatte tager hjem.\nVisse e-butikker garanterer fragt uden omkostninger, men i mange tilfælde kun når der købes for et fastslået beløb. Desuden må man gribe den prisbilligste leveringsløsning, der typisk – uden hensyn til om man opholder sig ved Taastrup, Lillerød eller Sorø – vil blive at få fragtmanden til at køre produkterne til en pakkeshop.\nDet er efterhånden rigtig ligetil for almindelige mennesker at finde de bedste priser på Morgenmusik i Brønshøj i blandt diverse netshops, og så har utallige webbutikker fundet det uundgåeligt at mindske udsalgspriserne på en række af deres produkter – til piger og drenge, samt også til voksne – betydeligt, og endda nogle gange sikre portofri levering.\nDerfor kan det til hver en tid være indbringende at besigtige et par internet webshops efter Morgenmusik i Brønshøj tilbud forinden du gennemfører dit køb, sådan at man er skudsikker på at indhente den bedste pris.\nDu skal lige meget hvad huske på, at såfremt en e-handler annoncerer Morgenmusik i Brønshøj til salg for en salgspris der anses for uhørt favorabel, så kan det tit være et karakteristika der viser en fup internet butik. Betalinger med kort er i hvert fald indbefattet af en lovbestemmelse, som værner os overfor uægte online webshops.\nVi går generelt ind for køb med betalingskort eller MobilePay. Alternativt kan du anvende et afdragstilbud som fx ViaBill, når du gerne vil afdrage beløbet over et længere tidsrum.\nInden folk shopper Morgenmusik i Brønshøj i en webbutik kan de helt sikkert gøre sig bekendt med indholdet af butikkens betingelser, dog er det tit ikke særlig morsomt.\nEt alternativ kunne være at se nærmere på hvorvidt online forretningen er e-mærke tilsluttet, hvilket ofte er et fingerpeg om at online forretningen adlyder dansk lovgivning, tillige med at e-butikken fra tid til anden revurderes af specialister som behersker de gældende regulativer. Dette er desuden en god mulighed for assistance, hvis du skulle få udfordringer i processen med din ordre.\nForuden dette kan det være til hjælp at kunden er vaks omkring de mest vedkommende vedtægter der spiller ind i forbindelse med handlen, f.eks. hvilken returneringsret på Morgenmusik i Brønshøj forretningen lover. På grund af dette er det desuden relevant, at man når som helst beholder ens kvittering på e-mail, således man altid vil kunne bevise bestillingen, uafhængig om man er på shopping til en kvinde eller mand.\nTrustpilot leverer sådan set udmærkede chancer for at se nøjere på mange tidligere køberes oplevelser og på grund af dette slår vi et slag for, at du gennemsøger e-firmaets Morgenmusik i Brønshøj ratings inden du shopper.\nFacebook yder tilsvarende de facto fortræffelige muligheder for at få et kig ind i online forretningens troværdighed. Her er der en del internet foretagender hvor man kan ytre en anmeldelse af ordreforløbet, som også må drages fordel af til at få et indblik i kundernes tilfredshed.\nDenne hjemmeside er reklamefinansieret. Vi har tætte samarbejder med en masse online varehuse derved at vi præsenterer deres tilbud, og tager provision såfremt en af vores besøgende realiserer en ordre.\nInformationer angående Morgenmusik i Brønshøj og internet shops understøttes rutinemæssigt, men vi kan ikke give garantier imod justeringer der kan være realiseret efter at vi senest opdaterede de anvendte oplysninger.


Mike Radoor er medstifter til en håndfuld virksomheder såsom miinto.dk, playbookapp.io, ocast.com, schoolparrot.se og nu på banen med hans helt nye drøm: toobusytobefit.com. Et projekt der indenfor de første 6 mdr. omsætter for millionbeløb og har en glødende hed instagram, hvor han ses sammen med danske kendisser til en træning og et godt råd.\nSiden 20 års alderen har Mike stiftet virksomheder på rad og række - lavet 3 af 5 exits og er godt på vej mod hans 4. i en alder af 33 år. Hans erfaringer er internationale, og alle hans virksomheder har rørt internationelle markeder.\nMike er en energibombe med styr på eksekveringen af start-ups.


Hvad du særligt skal være opmærksom på som testvejleder, inden du går i gang med at teste med Ordblindetesten - PDF Free Download\nDownload "Hvad du særligt skal være opmærksom på som testvejleder, inden du går i gang med at teste med Ordblindetesten"\n1 Hvad du særligt skal være opmærksom på som testvejleder, inden du går i gang med at teste med Ordblindetesten Læs hele testvejledningen før du går i gang med at teste. Husk at få underskrevet en bemyndigelseserklæring før du tester eller henter en testrapport. Det er institutionen og testvejlederes ansvar, at data behandles fortroligt. Testvejlederen skal have viden om læsning og læsevanskeligheder. Dvs. at testvejlederen skal være læsevejleder eller have tilsvarende kompetencer. Test kun elever og studerende, hvor der er mistanke om ordblindhed. Brug ikke testen som en klassescreening, det egner den sig ikke til. Det anbefales, at testen foregår individuelt, men testen kan afvikles i små grupper af max. 5 elever/studerende fra 7. klasse. Testvejlederen skal udfylde spørgeskemaet sammen med deltagere fra klasse. Testvejlederen skal følge testen på testvejledermodulet, mens testen afvikles. Testvejlederen må gentage instruktioner, men må ikke give det rigtige svar under selve testningen. Testen må kun godkendes, hvis testningen er forløbet som beskrevet i denne vejledning. Testen kan afgøre, om en elev eller studerende er ordblind. Hvis eleven eller den studerende har læsevanskeligheder af andre årsager, er det andre testmaterialer, der kan vise dette. 1\n2 Vejledning til Ordblindetesten Center for Læseforskning, Københavns Universitet, og Skoleforskningsprogrammet, IUP, Aarhus Universitet Socialstyrelsen og Undervisningsministeriet Indhold 1. Meningen med Ordblindetesten Testens indhold Afvikling af testen... 6 Forberedelser til afvikling af testen... 6 Testsituationen... 7 Hjælp undervejs... 8 Muligheder i testvejledermodulet under testningen... 9 Efter testningen Testvejledermodulet Vejviser Testvejlederens adgang til testvejledermodulet Testdeltagerens adgang til Ordblindetesten Funktionerne i testvejledermodulet Klasseoversigt Oversigt over elever i en klasse Elevsiden Bemyndigelseserklæring Resultat og testrapport Usikker fonologisk kodning Deltest-resultater Spørgeskemaet i en helhedsvurdering Supplerende test og iagttagelser Når deltagerens resultat er i ordblindeområdet Resultater i ikke ordblind-området Resultater i området: usikker fonologisk kodning Hvordan bør der følges op på Ordblindetesten? Kontaktoplysninger Referencer Bilag\n3 1. Meningen med Ordblindetesten Ordblindetesten er en test af ordblindhed. Nogle børn har meget svært ved at lære at læse. Helt fra begyndelsen af skolegangen har de problemer med at lære at genkende skrevne ord, fordi de har svært ved at forbinde bogstaver og bogstavfølger med deres almindelige lyde. Denne grundlæggende vanskelighed med at lære at udnytte skriftens fundamentale lydprincip giver en usikker læsning især af nye ord; og den giver langvarige problemer med at stave. Vanskelighederne på dette grundlæggende niveau kaldes ordblindhed (dysleksi) (Lyon m.fl., 2003; Elbro, 2012). De fører ofte til vanskeligheder med både tekstforståelse og med skriftlig fremstilling, og de kan i meget høj grad præge den enkeltes selvopfattelse. Det er vigtigt at opdage ordblindhed, for der kan gøres noget ved det. Ordblindhed kan gøre børns skolegang til et mareridt lige fra starten. For børn kommer i skole for at lære at læse og regne. Og hvis det ikke lykkes for dem, så tror de hurtigt, at der er noget helt galt med dem. De tror, at de er dumme og umulige, og de bliver meget kede af læsning og også ofte af skolen. Ordblindhed kan blive et omfattende handicap ikke bare i de fleste skolefag, men også i uddannelse og job senere. Derfor er det vigtigt, at vanskelighederne opdages i tide, dels for at mindske de negative konsekvenser af vanskelighederne; dels for at sætte ind med målrettet og særligt tilrettelagt undervisning, der kan støtte og fremme elevens læse- og staveudvikling. Med viden om ordblindhed er betegnelsen ordblind ikke en stopklods, men kan derimod være begyndelsen til en vej ud af vanskelighederne. Ordblindetesten er tværgående. Det vil sige, at den kan bruges både på langs og på tværs af skoleog uddannelsessystemet fra 3. klasse og helt op i lange, videregående uddannelser. Testen er således både til elever og studerende. Det er udelukkende af hensyn til denne vejlednings læsbarhed, at der nogle steder blot tales om elever. Meningen med testen er, at den enkelte elev eller studerende ikke behøver at blive testet, hver gang han eller hun flytter sig i uddannelsessystemet. Hvis Ordblindetesten fx er taget i grundskolen, så er det ikke nødvendigt at tage den igen ved indgangen til en ungdomsuddannelse. Ordblindetesten er således ikke beregnet til at blive taget med jævne mellemrum, fx før og efter en periode med intensiv læseundervisning. Der findes andre redskaber til at vurdere undervisningseffekter med (se bl.a. afsnittet Supplerende test og iagttagelser ). Men en elev, der ikke viste klare tegn på ordblindhed i fx 3. klasse, kan godt vise sig at have ordblindevanskeligheder nogle år senere. Ordblindetesten er et redskab til støtte for afdækningen af eventuel ordblindhed. Hvem skal testes med Ordblindetesten? Ordblindetesten er ikke en klassescreening. Ordblindetesten er lavet som et redskab i udredningen af læsevanskeligheder blandt elever og studerende. Der skal være mistanke om læsevanskeligheder, inden man tager testen. Mistanken kan fx komme af, at eleven har klaret sig dårligt i den nationale læsetest i afkodning i 2. klasse. Eller mistanken kan næres af vedvarende stavevanskeligheder eller en beskeden fremgang i læsning i grundskolen eller fx af langsom læsning og problemer med skriftlig fremstilling senere. Ordblindhed i familien og en evt. forsinket sproglig udvikling er forhold, som kan styrke en evt. mistanke. Der er ikke skarpe grænser for ordblindhed. Skellet mellem ordblind og ikke-ordblind er ikke kategorisk. Det er med ordblindhed ligesom med næsten alle andre menneskelige forhold, at der er en glidende overgang. Det gælder fx også for forkølelse, fattigdom og forelskelse. Der er grænsetilfælde, 3\n4 hvor man kan være i tvivl om, hvorvidt man virkelig er forelsket. Det ændrer ikke ved, at man kan være entydigt smækforelsket, og at ordet forelsket giver god mening. Ligesådan ændrer den glidende overgang mellem ordblind og ikke-ordblind heller ikke ved, at ordblindhed kan være et alvorligt problem for de berørte. Ordblindetesten er en hjælp til fagfolk. Ordblindetesten er ikke en selvtest. Ligesom der skal et trænet øje til at se på røntgenbilleder, skal der fagfolk med indsigt i læsevanskeligheder til at gennemføre og se på resultaterne af Ordblindetesten. Ganske vist har Ordblindetesten indbyggede grænseværdier for ordblindhed den lyser så at sige gult eller rødt ved påfaldende resultater. Men der er mindst fire momenter i brugen af testen, som kræver personale (testvejledere) med uddannelse i læsevanskeligheder: 1) testvejlederen skal have erfaring med læsetestning for at kunne vurdere, om testningen forløb, så resultaterne kan regnes for pålidelige, 2) testvejlederen skal kunne sammenholde testresultatet med andre relevante oplysninger om og fra eleven eller den studerende for at kunne bedømme resultatets gyldighed, 3) testvejlederen skal kunne støtte eleven og dennes lærere i at tilrettelægge undervisning og andre tiltag, der kan fremme elevens læsefærdigheder og mindske de handicappende konsekvenser af ordblindheden, 4) testvejlederen skal kende til andre læsevanskeligheder end ordblindhed, sådan at elever med vanskeligheder, der ikke er ordblindhed, også bliver taget alvorligt. Der er mange andre former for læsevanskeligheder. Ordblindhed er bare én form for læsevanskeligheder, og Ordblindetesten har ikke til formål at støtte undersøgelsen af andre slags læsevanskeligheder. Elever kan have vanskeligheder med tekstforståelse, fordi deres sprogforståelse ikke er god. Det kan skyldes et begrænset ordkendskab (fx hvis modersmålet ikke er dansk), begrænset baggrundsviden, vanskeligheder med tankeslutninger (inferenser) under læsning, begrænset opmærksomhed på egen forståelse m.v. Vanskeligheder på disse områder kan være lige så læsehandicappende som ordblindhed. Men der må andre undersøgelser og iagttagelser til for at vurdere dem. Sådanne andre undersøgelser skal testvejlederen i det mindste kunne henvise elever med læsevanskeligheder til, hvis han eller hun ikke selv skal forestå dem. 2. Testens indhold Ordblindetesten er en digital test, som består af et kort spørgeskema om læsevanskeligheder og tre deltest. Testen indeholder instruktioner, der afspilles automatisk. Testdeltageren ledes gennem spørgeskemaet og gennem selve testopgaverne og får undervejs at vide, hvad han eller hun skal gøre. Spørgsmål og svarmuligheder i spørgeskemaet kan blive læst højt, hvis man ønsker det. Testvejlederen administrerer testen i et testvejledermodul, hvor testvejlederen bl.a. kan give elever adgang til at tage testen, se resultater og printe testrapporter. Funktionerne i testvejledermodulet er beskrevet i afsnittet Testvejledermodulet senere i vejledningen. Testen og testvejledermodulet findes på nedenstående link. Testdeltagere får adgang til testen ved at logge ind med UNI-Login. Testvejledere får adgang til testvejledermodulet ved at logge ind med UNI- 4\n5 Login og Nem-id. Se beskrivelsen af testvejledermodulet og vejledningerne om UNI-login for mere information om adgang. Vejledningerne findes her: Ordblindetesten: Testvejledermodul: Når testsituationen er overstået, er det vigtigt, at testvejleder logger ud af testvejledermodulet og lukker browservinduet. Testvejleder skal ligeledes sikre, at testdeltagerens browser lukkes efter gennemførelse af testen. De tre deltest i Ordblindetesten er: Find stavemåden, Find det der lyder som et ord og Basal ordforrådsprøve. De to første deltest undersøger testdeltagerens færdigheder med skriftens grundlæggende lydprincip (forbindelsen mellem bogstaver og lyd). Find stavemåden består af 40 opgaver, hvor deltageren hører et nonsensord (fx olt ) og skal vælge den rigtige stavemåde ud af fem valgmuligheder (otl, olp, ølt, olt og oft). Deltageren har fem minutter til at løse så mange opgaver som muligt. Figur 1. Find stavemåden. Find det der lyder som et ord består af 44 opgaver, hvor deltageren ser fem nonord (fx bænne, jalle, håkke, dimme, fykte). Deltageren skal vælge det ord, der lyder som et rigtigt ord, når man læser det (håkke lyder som hugge, når man læser det). Deltageren har syv minutter til at løse så mange opgaver som muligt. Figur 2. Find det, der lyder som et ord Basal ordforrådsprøve består af 15 opgaver. I hver delopgave hører deltageren et ord (fx avis ) og skal så vælge det billede, som forestiller ordet. Der er fire valgmuligheder. Ordforrådsprøven tjekker, om deltageren har et tilstrækkeligt ordforråd på dansk til at løse Find det der lyder som et ord-opgaverne. For at kunne løse dem skal deltageren nemlig kende de målord, der er med i testen. Hvis Figur 3. Basal ordforrådsprøve. 5\n6 deltageren fx ikke kender ordet hugge (i opgaven i figur 2), kan vedkommende ikke finde frem til, at håkke er det rigtige svar i en af opgaverne. Der er altså ikke tale om en grundig undersøgelse af deltagerens ordforråd. Denne delprøve vil derfor virke let for de fleste deltagere. Kun deltagere med begrænset kendskab til dansk vil føle sig udfordret af opgaven. Det er vigtigt, at testvejlederen informerer eleven eller den studerende om dette, da især ældre elever eller studerende kan føle sig talt ned til. Hver deltest begynder med en kort instruktion, som afspilles automatisk. Instruktionen fortæller, hvad deltesten går ud på, og viser, hvordan man løser delopgaverne. Først kommer der en eksempelopgave, hvor det rigtige svar demonstreres for testdeltageren. Så kommer der tre øveopgaver, hvor testdeltageren selv skal svare. Deltageren får at vide, om svaret er rigtigt eller ej, og ser, hvilket svar der er det rigtige. 3. Afvikling af testen Testen kan bruges til elever fra 3. klasse og opefter. Det fremgår af denne vejledning, hvornår og hvordan der skal tages hensyn til de yngre elever i testsituationen. Forberedelser til afvikling af testen Kend vejledningen: Det er vigtigt, at testvejlederen på forhånd har læst vejledningen grundigt. Bemyndigelse: Inden testen må afvikles, skal skolen/institutionen have modtaget en udfyldt bemyndigelseserklæring fra testdeltageren eller forælder/værge. Bemyndigelseserklæringen kan hentes i testvejledermodulet. Læs mere om bemyndigelseserklæringen i afsnittet om testvejledermodulet. Adgang til testen: Testvejlederen skal give deltagerne adgang til at logge ind i testen. Det gøres via testvejledermodulet. Det er den testvejleder, som skal afvikle testen med deltageren, der skal give adgangen (ellers vil oplysningen om testvejlederen på testrapporten være forkert). Se nærmere beskrivelse i afsnittet om testvejledermodulet. Tekniske krav: Der skal være en computer med internetadgang og hovedtelefoner til hver af testdeltagerne og en til testvejlederen. Der skal være installeret Flash 1 på computerne. Testen kan ikke afvikles på ipad, og den bør ikke afvikles på andre former for tablets. Det anbefales, at testlederen inden testningen har sikret sig, at testen kan køre på computerne. Klargør computere: Inden testdeltagerne ankommer, skal testvejlederen sørge for, at computerne er tændt, og at hovedtelefonerne er sluttet til. Testvejlederen skal være logget ind i testvejledermodulet på sin computer. Under menupunktet se aktive kan testvejlederen få et overblik over elever med 1 Flash kan hentes gratis på 6\n7 adgang til testen. På denne side kan testvejlederen hurtigt finde de aktuelle testdeltagere, hvis der bliver behov for at se testdeltagerens progression eller for at pause testen. Planlægning: Der skal afsættes tid nok til, at hele testningen kan gennemføres på én gang. Testen tager højst en halv time inkl. spørgeskema og instruktion. Dertil skal man lægge en indlendende samtale og evt. afsluttende samtale. Testdeltageren og evt. forældrene bør informeres om testen og om formålet med at tage testen. Testsituationen Testlokale: Testningen skal foregå i et roligt lokale uden forstyrrelser. Hvis der er mere end én testdeltager, skal testdeltagerne placeres, så de ikke kan se hinandens skærme. Information om testen og testsituationen: Inden deltagerne testes, skal testvejlederen fortælle om testsituationen og formålet med testen. Instruktionerne og oplysningerne skal tilpasses testdeltagernes alder. Samtalen bør indeholde: Information til deltagerne om hvorfor de skal testes. En kort beskrivelse af testen og testsituationen. Testvejlederen kan fx sige: Der er tre opgaver i testen. Den første opgave handler om at finde den rigtige stavemåde til et nyt ord. Den næste opgave går ud på at læse nye ord. Den sidste opgave går ud på at finde et billede. Når du går i gang med testen, får du forklaret nærmere, hvad opgaverne går ud på, og hvad du skal gøre. Du skal have hovedtelefoner på, så du kan høre instruktionerne. Det er vigtigt, at du gør dig umage. Du skal prøve at lave opgaverne rigtigt og så hurtigt, du kan. Det tager højst en halv time at lave opgaverne. Du kan se nederst på siden, hvor langt du er nået i testen. En aftale om en samtale om testresultatet. Testvejlederens rolle i afviklingen: Testen skal som udgangspunkt afvikles individuelt med elever fra 3. til 6. klasse. Det er vigtigt, at testvejlederen hjælper elever fra grundskolens yngste og midterste klassetrin med at gennemgå og svare på spørgeskemaet, så det sikres, at de oplysninger, der lagres om eleven, er korrekte. Læreren skal altså hjælpe eleverne med at vælge de svar i spørgeskemaet, der passer bedst. Hvis det er nødvendigt at afvikle testen i små grupper med elever fra disse klassetrin, må testvejlederen udfylde spørgeskemaet med eleverne individuelt. Eleverne skal vente med at gå i gang med testen, indtil testvejlederen har hjulpet alle elever enkeltvis med at svare på spørgeskemaet, så der er ro, når eleverne skal koncentrere sig om testen. Fra 7. klasse og op kan eleverne selv besvare spørgeskemaet, og derfor kan testen afvikles individuelt eller i små grupper (op til fem elever). Testvejlederen skal være til stede under hele testsituationen. Testvejlederens opgave er at sikre, at testdeltagerne arbejder koncentreret og selvstændigt med testen. Testdeltagerne skal lytte godt efter instruktionerne og skal på egen hånd forsøge at løse opgaverne. Visse deltagere kan blive opgivende undervejs. Det kan i særdeleshed skyldes, at de synes, opgaverne er meget vanskelige. Testvejlederen skal så vidt muligt anspore deltageren til at arbejde videre uden dog at give hjælp til 7\n8 opgavernes løsning. Husk, at der er en tidsgrænse for hver deltest. Deltagerne kommer altså ikke til at sidde i meget lang tid med en deltest, selvom de har meget svært ved den. Testens forløb for deltageren: For at komme i gang med testen skal testdeltageren gå ind på og logge ind med sit UNI-login (se evt. vejledninger til UNI-login her: Det er vigtigt, at eleven har hovedtelefonerne på. På den første side skal eleven trykke på en startknap. Når testen er startet, kommer der først et lyd-tjek, hvor deltageren skal sikre sig, at lydniveauet er passende. Det er en god ide, at testvejlederen hjælper yngre deltagere med at tjekke, at lyden er høj nok. Lyden skal være så høj, at deltageren kan høre instruktionerne tydeligt. Efter lydtjekket skal deltageren skrive sit navn og svare på nogle spørgsmål om læsning og stavning. Testvejlederen skal udfylde spørgeskemaet sammen med deltagere fra klasse. Når spørgeskemaet er udfyldt, kommer de tre deltest. Hver deltest starter med instruktioner og øveopgaver. Efter øveopgaverne kan deltageren vælge at gå videre til de rigtige opgaver ved at trykke på dobbeltpilen eller vælge at se instruktionerne igen ved at trykke på cirkelpilen. Når deltageren har løst alle opgaver, eller tiden er gået, får deltageren at vide, at testen er færdig. Deltageren logges automatisk ud. Alle svar er blevet gemt undervejs, så der skal ikke gøres yderligere, og browseren kan lukkes. Deltageren får ikke vist sit resultat, når testen er slut. Det skal testvejlederen formidle til deltageren efter testningen. Hjælp undervejs Deltageren hører automatisk instruktionerne til testen, så testvejlederen skal ikke forklare, hvordan opgaverne skal løses. Hvis en deltager forstår, hvad deltesten går ud på, men spørger om hjælp til enkelte opgaver, skal testvejlederen opfordre deltageren til at gætte. Hvis en testdeltager derimod ikke har forstået, hvad en deltest går ud på, må testvejlederen gentage instruktionerne og evt. give hjælp til en løsningsstrategi se nedenfor. Testvejlederen må ikke give det rigtige svar. Hvis en deltager spørger om hjælp undervejs, så spørger testvejlederen, om deltageren har forstået, hvordan opgaven skal løses. Testvejlederen siger fx: Ved du, hvad opgaven går ud på? eller Kunne du finde det rigtige svar i den opgave, du så lige før? Hvis deltageren har forstået opgaven, skal testvejlederen opfordre til at gætte. Du skal gætte på det svar, som du tror, er det rigtige. Hvis deltageren ikke har forstået opgaven, skal testvejlederen gentage instruktionen. Hvis det ikke er nok at gentage instruktionen, skal testvejlederen give hjælp til en løsningsstrategi, sådan som det er beskrevet nedenfor. Hvis deltageren efter hjælpen finder frem til en mulighed, vælges denne mulighed (uanset om den er rigtig eller ej). Hvis deltageren ikke finder et svar, opfordrer testvejlederen til at gætte. Test1: Find stavemåden Instruktion: Du skal klikke på det ord, som du hører. Løsningsstrategi: Klik på højttaleren for at høre ordet. Testvejlederen peger på ordene et ad gangen, og spørger: Hvad står der dér? Er det det samme ord, som det du hørte? 8\n9 Test2: Find det der lyder som et ord Instruktion: Du skal finde det ord, der lyder som et rigtigt ord, når man udtaler det. Løsningsstrategi: Testvejlederen peger på ordene et ad gangen, og siger: Hvad står der dér? Lyder det, som et ord du kender? Test 3: Basal ordforrådsprøve Instruktion: Find det billede, som passer til ordet. Løsningsstrategi: Tryk på højttaleren for at høre ordet igen. Hvilket billede forestiller det ord, du hørte? Muligheder i testvejledermodulet under testningen Deltagernes progression: Når deltageren er i gang med testen, vil det fremgå i testledermodulet. På elev-oversigterne vil der stå I gang ud for deltagere, som er ved at tage testen; og testvejlederen kan se, hvor langt hver enkelt deltager er nået, ved at trykke på deltagerens navn. Pause i testen: Testvejlederen kan sætte testen på pause via testvejledermodulet, hvis det er nødvendigt (se under afsnittet Oversigt over elever i en klasse i beskrivelsen af testvejledermodulet). Alle besvarelser gemmes løbende, og testen kan genoptages samme sted efter en pause, når testvejlederen har sat testen i gang igen. Deltagerne skal gøres opmærksomme på pausen, inden testvejlederen trykker, og de skal have at vide, at de ikke må vælge svar, før testen startes igen. Hvis deltageren trykker i testen, mens den er sat på pause, logges deltageren ud. Testen kan stadig genoptages på samme sted, ved at deltageren logger ind igen. Når testen er sat på pause, kan browseren lukkes ned. Testen kan genoptages samme sted på et senere tidspunkt, når testvejlederen har sat testen i gang, ved at deltageren logger ind igen. Testningen skal altid planlægges, så der er tid nok til, at hele testningen kan gennemføres på én gang. Pausefunktionen kan bruges, hvis der alligevel sker uforudsete afbrydelser i testningen. Hvis der er ophold i testningen, er det vigtigt, at testen sættes på pause, så deltageren ikke mister besvarelsestid. Pausefunktionen kan også bruges, hvis man er nødt til at gennemføre testningen over to omgange. Det kan fx være med deltagere, som har meget svært ved at koncentrere sig. Efter testningen Godkendelse af testresultat: Efter testningen kan testvejlederen finde deltageres resultater i testvejledermodulet (se punktet Elevsiden i vejledningen til testvejledermodulet). Inden der kan dannes en testrapport, skal testsituationen godkendes. Det er kun den testvejleder, der har stået for testningen, der må godkende testsituationen. Testen må kun godkendes, hvis testningen er forløbet som beskrevet i denne vejledning. For at godkende et resultat skal testvejlederen være sikker på, at deltagerens resultat er retvisende, dvs. at resultatet afspejler deltagerens færdigheder. Deltageren skal have arbejdet koncentreret og selvstændigt med testen og have forsøgt at løse opgaverne. Testsituationen kan ikke godkendes, hvis testdeltageren ikke har gjort et reelt forsøg på at løse langt størstedelen af de opgaver, der er blevet stillet. Det kan fx være, at deltageren har klikket tilfældigt på svarmuligheder uden at forsøge at finde det rigtige svar. Testen kan heller ikke godkendes, hvis flere elever har arbejdet sammen, eller hvis testdeltageren har modtaget hjælp ud over det, som er beskrevet i retningslinjerne i vejledningen. 9\n10 Der skal i visse situationer udvises et skøn. Testresultatet kan godt godkendes, hvis en elev har arbejdet koncentreret det meste af tiden, men til sidst giver op, fordi det er for svært. Men hvis eleven af andre grunde begynder at svare tilfældigt undervejs, fx pga. kedsomhed eller uro i lokalet, så skal testen ikke godkendes. Hvis testen ikke godkendes, skal testvejlederen trykke på tag ny test ud for deltagerens navn i elevoversigten, så besvarelsen slettes. Det er vigtigt, at upålidelige besvarelser slettes med det samme. Hvis testen ikke blev godkendt, kan man forsøge at gennemføre en ny test på et senere tidspunkt. Hvis deltageren har set opgaverne, er det vigtigt, at der går ca. en måned, inden man forsøger igen. 4. Testvejledermodulet Testvejledermodulet er testvejlederens indgang til at administrere Ordblindetesten for elever, som er tilknyttet skolen/insitutionen. Testvejlederen kan give deltagere adgang til at tage testen, se status for de enkelte elever og se og printe testrapporter i testvejledermodulet. Når en deltager er i gang med at tage testen, kan testvejlederen via testvejledermodulet se deltagerens aktivitet og evt. pause testen. Når en test er afsluttet, kan testvejlederen se resultatet med det samme. Vejviser I testvejledermodulet er der følgende menupunkter: Klasseoversigt Klasseoversigten viser en liste over klasserne/holdene på institutionen. Her kan man finde og vælge en bestemt klasse. Hvis man trykker på et klassenavn, kommer man til: Oversigt over elever Elevoversigten viser en liste over eleverne i den bestemte klasse. Her kan man se hvilke elever, der allerede har taget testen, og her kan man give elever adgang til at tage testen. Hvis man trykker på en elevs navn, kommer man til: Elevsiden På elevsiden findes oplysninger om den enkelte elev. Det fremgår, om eleven har taget testen, eller om eleven er i gang med testen og hvor langt eleven er nået. Hvis eleven har gennemført testen, kan man se resultatet og printe en testrapport. Se godkendte Her vises en liste over de elever på institutionen, som har gennemført testen og har en godkendt testrapport. Se aktive Her vises en liste over de elever, som er blevet tildelt adgang til testen og de elever, som er i gang med testen. Bemyndigelseserklæring Her findes bemyndigelseserklæringen, som skal printes og udfyldes for hver elev. Eleven må først testes, når bemyndigelseserklæringen er underskrevet og afleveret. 10\n11 Testvejlederens adgang til testvejledermodulet Testvejlederen får adgang til testvejledermodulet på ved at logge ind med UNI-login og Nem-id. Brugeradministratoren på institutionen skal sørge for, at testvejlederne har rettigheder til at bruge testvejledermodulet. Se vejledningen om tildeling af testvejlederrettigheder i UNI-login-vejledningerne her: Institutioner, der ikke i forvejen har UNI-login, skal oprette et UNI-login for at kunne bruge testen. I vejledningen om UNI-login til institutioner uden UNI-login kan man se, hvordan det oprettes, og hvordan man tildeler testvejlederrettigheder. Vejledningen findes her: Testvejlederen kan kun administrere testen og se testresultater for elever, som er tilknyttet den samme institution, som testvejlederen er tilknyttet. Testvejleder kan godt være tilknyttet flere institutioner og vil i så fald kunne se elever fra disse institutioner. Testdeltagerens adgang til Ordblindetesten Inden en elev kan tage testen, skal testvejlederen logge ind i testvejledermodulet og give deltageren adgang til testen. Det kan gøres i elevoversigten, se beskrivelsen senere i vejledningen. Hvis deltageren ikke i forvejen har UNI-login, skal dette først oprettes. Se vejledningen om UNI-login til institutioner uden UNI-login. Vejledningen findes her: Husk at det kræver en bemyndigelseserklæring at igangsætte en elev og at se en elevs testresultat. 11\n12 Funktionerne i testvejledermodulet Klasseoversigt Klasseoversigten er den første side man ser, når man logger ind i testvejledermodulet. Her kan man: - Se en liste over klasser/hold på ens institution. - Vælge en klasse og komme til en oversigt over eleverne i klassen. Oversigt over elever i en klasse Når man trykker på en klasse i klasseoversigten, kommer man til oversigten over elever i den klasse. Figur 4. Eksempel på elevoversigt. Her kan man: - Se en liste over de elever, som går i klassen. - Se oplysninger om testvejleder og tidspunkt for de elever, som er blevet testet. I kolonnen testvejleder står der, hvem der har testet eleven. Man kan se i kolonnen aktivitet, hvornår eleven sidst tastede oplysninger ind i testen. I kolonnen rapport kan man se, om der er godkendt en testrapport for eleven. Se status for hver elev og ændre elevens status ved at bruge knapperne til venstre for elevens status. I tabellen nedenfor kan man se hvilken status, en elev kan have, og hvilke mulige handlinger, der er knyttet til hver status. - Klikke på et navn for at komme til en side med flere oplysninger om eleven. 12\n13 Status Forklaring Ikke adgang Eleven har ikke adgang til Ordblindetesten. Klar Eleven har adgang til Ordblindetesten og kan begynde på den ved at logge ind med UNI-login. I gang Eleven har påbegyndt Ordblindetesten. Pauset Eleven har påbegyndt Ordblindetesten, men er sat på pause af testvejlederen. Gennemført Eleven har gennemført Ordblindetesten. Godkendt Testvejlederen har tilkendegivet, at testsituationen er forløbet som beskrevet i vejledningen, og testresultatet er godkendt. Mulige handlinger Forklaring - Giv adgang Elevens status skifter til klar. Eleven kan nu tilgå testen via Ordblindetest.nu og logge ind med sit eget UNI-login. Det er den testvejleder, som kommer til at stå for selve testningen, som skal give eleven adgang til testen. - Fjern adgang Fjerner elevens adgang til testen. - Pause Sætter elevens test på pause. Eleven kan ikke afgive svar, mens testen er på pause. Pausefunktionen kan bruges, hvis det er nødvendigt at standse testen for en kortere periode eller nogle dage. - Afbryd testen Afbryder testen for eleven. Hvis testen afbrydes, kan den ikke genoptages. Eleven skal have tildelt adgang på ny og skal tage testen helt forfra, hvis eleven skal have et resultat. - Genoptag testen Starter testen igen, så eleven kan fortsætte ved den opgave, som testen blev pauset ved. - Afbryd testen Se ovenfor. - Tag ny test Sletter elevens tidligere besvarelser og resultater, og giver eleven adgang til at tage testen igen. Det er stadig muligt at se dato og tidspunkt for tidligere testninger. - Tag ny test Se ovenfor. 13\n14 Elevsiden Ved at klikke på en elevs navn i elevoversigten kommer man til en side med flere oplysninger for eleven. I figur 5 kan man se et eksempel på en elevside. Her kan man: - Se seneste aktivitet. Man kan se dato og tidspunkt for, hvornår eleven sidst trykkede på et svar i Ordblindetesten, og man kan se hvor mange enkeltopgaver i hver test, som eleven har forsøgt. I eksemplet har eleven forsøgt 37 af de 40 opgaver i Find stavemåden, 39 af de 44 opgaver i Find det der lyder som et ord og alle 15 af 15 opgaver i ordforrådsopgaven. - Se stamoplysninger hentet fra oplysninger i UNI-login. I eksemplet går eleven i 5. klasse. - Se resultater, hvis eleven har gennemført testen. Man kan se den samlede score for hver test, og man kan i parenteserne se antal rigtige ud af de forsøgte. - Se tidspunkt for tidligere test. Hvis eleven tidligere er blevet testet med Ordblindetesten, kan man se dato og tidspunkt for testningen. Det er ikke muligt at se tidligere resultater. - Godkende testrapporten, hvis eleven har taget testen, og den endnu ikke er godkendt (denne mulighed er ikke illustreret i eksemplet). - Hente en testrapport i pdf-format, hvis der findes en godkendt testrapport for eleven. Figur 5. Eksempel på elevsiden med en godkendt testrapport. 14\n15 Bemyndigelseserklæring Inden en elev må testes, skal eleven eller dennes forældre have udfyldt en bemyndigelseserklæring: Dette gælder også, hvis testvejleder skal have adgang til tidligere testrapport fra tidligere test gennemført på anden skole/institution. Bemyndigelseserklæringen findes under menupunktet bemyndigelseserklæring og skal printes, udfyldes og derefter opbevares på uddannelsesinstitutionen. Testvejlederen skal gennemgå bemyndigelseserklæringen med deltageren og/eller forældrene, så deltageren (eller forældrene) ved, hvad der skrives under på. Adgang til testresultater og -rapporter. Elevers testresultat og godkendte rapporter lagres i testvejledermodulet og er knyttet til deltagerens UNI-login. Resultatet og rapporten gemmes i 15 år, sådan at testresultatet kan hentes frem igen på et senere tidspunkt i uddannelsesforløbet. Ved skoleeller uddannelsesskift følger testrapporten automatisk med eleven via elevens UNI-login. Det betyder, at testvejlederen på den nye institution kan få adgang til elevens testrapport. Den nye institution skal indhente en ny bemyndigelseserklæring inden testresultaterne og -rapporten tilgås. Det giver mulighed for, at testrapporten kan bruges som dokumentation til ansøgning om specialpædagogisk bistand til testdeltageren også efter skift til en ny uddannelse eller et nyt uddannelsestrin. Gamle testresultater bliver dog overskrevet af nye, hvis man tager testen igen. Testresultatet og -rapporten er personfølsomme data og skal behandles fortroligt. Skole- /institutionsleder og testvejledere på institutionen har adgang til testrapporten og har det overordnede ansvar for testrapporten. Oplysninger fra testen kan videregives til andre myndigheder med det formål at vurdere støttebehov. Disse andre myndigheder fremgår af bemyndigelseserklæringen. 5. Resultat og testrapport Ordblindetesten opgøres automatisk. Når en testdeltager har gennemført testen, kan testvejlederen med det samme se deltagerens resultat i testvejledermodulet. Der er mulighed for at danne en testrapport med deltagerens resultat. Man kan se deltagerens resultat for hver af de tre deltest og et samlet resultat (en ordblindetestscore ). Testrapporten oplyser, både hvor mange procent af de forsøgte opgaver som eleven svarede rigtigt på (% rigtige af besvarede), antal rigtigt løste opgaver pr. minut ( rigtige pr. minut ) og standardscoren ( deltestscoren ) (med gennemsnittet 100 i 9. klasse). Hver af deltestscorerne er kombinationer af elevens sikkerhed og hastighed i opgaveløsningen. Testrapporten oplyser også deltagerens samlede ordblindetestscore. Ordblindetestscoren bygger på et gennemsnit af elevens resultater i de to test af færdigheder med skriftens lydprincip (de ses under deltestscore ). I den tekniske rapport om Ordblindetestens udvikling kan man læse, hvordan scorerne er beregnet. Scoren er både korrigeret for gættesandsynlighed (sådan at man ikke kan få en høj score ved en masse tilfældige gæt) og for enkelte langsomme svar (sådan at et par enkelte meget langsomme svar ikke trækker resultatet meget langt ned). I testrapporten kan man også se den gennemsnitlige ordblindetestscore for deltagerens uddannelsestrin og grænserne for, hvornår en testscore kategoriseres som ikke ordblind, usikker fonologisk kodning og ordblind. Disse tre kategorier er forklaret nedenfor. Der er et eksempel fra en testrapport nedenfor i figur 4. 15\n16 I enkelte tilfælde kan programmet ikke automatisk genkende deltagerens uddannelsesniveau. I så fald vil der stå ukendt uddannelsesniveau under ordblindetestscoren på rapporten, og der vil ikke fremgå værdier for gennemsnit eller grænseværdier direkte på rapporten. Man kan stadig se deltagerens testresultat, og rapporten er alligevel fuldt gyldig (hvis krav til testningen er overholdt), men testvejlederen skal slå de relevante grænseværdier op i denne vejledning i nedenstående tabel. Figur 4. Et eksempel på første del af en testrapport for en elev i 5. klasse. Eleven i eksemplet i figur 4 går i 5. klasse. Elevens samlede resultat er 67. Det skal sammenholdes med, at gennemsnittet i 5. klasse er på 88. De 88 ses i linjen under elevens samlede resultat. Det vil sige, at eleven med resultatet 67 har klaret sig betydelig under gennemsnittet for sit klassetrin, og mistanken om ordblindhed er bekræftet af resultatet af Ordblindetesten. Den vandrette bjælke viser, hvordan det konkrete resultat skal vurderes. Den viser grænserne for henholdsvis ordblind og usikker fonologisk kodning på elevens klassetrin. For unge i uddannelse bliver grænserne for 9. klasse vist. I det aktuelle eksempel peger scoren 67 på, at eleven er ordblind. En score på fx 80 ville nok være under middel, men ikke i ordblindeområdet. Et resultat lige på en grænse (fx 70) hører til kategorien til venstre (her ordblind ). Grænserne på forskellige klassetrin ses i tabel 1 nedenfor. Grænserne fra 9. klasse anvendes også i uddannelser efter 9. klasse. Det skyldes, at elever med en upåfaldende læseudvikling er nået så højt et niveau i 9. klasse, at der kun ses beskedne udviklinger senere i udnyttelsen af skriftens lydprincip. Der er således ikke belæg for at lave yderligere uddannelsesspecifikke grænser. Grænserne er sat af Undervisningsministeriet på et omfattende datagrundlag. 16\n17 Trin Ordblind Usikker fonologisk kodning Gennemsnit for klassetrin 3.klasse klasse klasse klasse klasse klasse klasse og over Tabel 1. Øvre grænseværdier for ordblindhed og usikker fonologisk kodning på forskellige klassetrin. Usikker fonologisk kodning Usikker fonologisk kodning vil sige, at resultatet ligger i et grænseområde mellem ordblindhed og upåfaldende læsning. Man kunne også tale om en mild grad af ordblindhed. For der er tale om samme slags vanskeligheder, blot ikke samme grad som for resultater i ordblindeområdet. Usikker fonologisk kodning er en vigtig tilbagemelding, som skal tages alvorligt. Og særligt på nogle klasse- og uddannelsestrin, bør resultater på dette niveau behandles på linje med ordblind : På 3. klassetrin kan der være noget større usikkerhed om evt. ordblindhed end på senere trin. Forskelle i undervisning og andre betingelser for elevens læseudvikling spiller en relativt stor rolle her. Og der kan samtidig være et ønske om at finde og støtte alle de elever, som ellers risikerer at få langvarige vanskeligheder. Så for at lade evt. tvivl komme eleven til gode, er det helt almindelig praksis at tilbyde særlig opmærksomhed og ressourcer til relativt mange elever på dette trin. Under udviklingen af Ordblindetesten var det fx ca. 15 % af eleverne i 3. klasse, som allerede modtog særlig opmærksomhed og/eller undervisning; mens det kun var halvt så mange i 5. klasse. Det vil sige, at man de allerfleste steder er opmærksom på ikke bare eleverne i ordblindegruppen, men også på eleverne i grænseområdet usikker fonologisk kodning mellem ordblindhed og upåfaldende læsning. I videregående uddannelser kan selv lettere ordblindhed være et særlig stort problem. Det skyldes, at kravene til de skriftsproglige færdigheder er højere end andre steder i uddannelsessystemet. De studerende kan således opdage, at deres basale skriftsproglige færdigheder ikke slår til, fx når hovedparten af uddannelsesstoffet bliver på engelsk, og fx når kravene til præcision og omfang af de skriftlige rapporter og opgaver stiger markant. Derfor kan resultater i området usikker fonologisk kodning være en klar indikator for, at den studerende har brug for støtte til at overvinde og/eller kompensere for sine basale skriftsproglige vanskeligheder. Deltest-resultater Under den kulørte bjælke finder man elevens resultater i de tre deltest. Test af færdigheder med skriftens lydprincip. I deltesten Find stavemåden skal eleven forbinde fra lyd til bogstav (som i stavning); i deltesten Find det, der lyder som et ord skal eleven gå den anden vej og forbinde bogstaver med lyd (som i læsning). Der kan være forskel på en elevs færdigheder med de to deltest, og derfor er der oplysninger om hvert af resultaterne samlet under deltestscore. Det er almindeligt med højere læsescore end stavescore (omkring 20 point) blandt elever med meget lave 17\n18 resultater på Ordblindetesten. Blandt elever over ordblindeområdet er der ikke tilsvarende forskelle. Hvis der er store forskelle (25 point eller flere), bør det give anledning til opmærksomhed. Forskellen kan være en indikation af, at der er gået noget galt under den ene af deltestene. Eller forskellen kan være pålidelig og pege på en påfaldende elevprofil. Det er under alle omstændigheder noget, der må undersøges lidt nærmere. Se afsnittet om supplerende test og iagttagelser nedenfor. For hver af de to første deltest er der særskilte oplysninger om elevens sikkerhed og hastighed. Elever skal typisk over 80 % rigtige for at kunne blive hurtige (flydende) læsere. Derfor er rigtighedsprocenter under 80 et selvstændigt tegn på, at eleven bremses af manglende sikkerhed i at udnytte skriftens grundlæggende lydprincip. Omvendt er højere rigtighedsprocenter et tegn på, at eventuelle problemer primært skyldes lav hastighed (evt. manglende øvelse) i at danne forbindelser mellem bogstaver og lyde. Basal Ordforrådsprøve. Endelig er der et selvstændigt resultat for den basale ordforrådsprøve. Den basale ordforrådsprøve kan ikke bruges til at vurdere testdeltagerens samlede ordforråd. Prøven skal udelukkende betragtes som et ordforråds-tjek, som kan give en indikation af, om resultatet af Ordblindetesten kan være påvirket af deltagerens (evt. begrænsede) ordforråd på dansk. Hvis resultatet er 11 point eller derover, tyder det på, at deltagerens kendskab til dansk ikke har påvirket resultatet af testen. Et dårligt samlet resultat på Ordblindetesten kan derfor ikke tilskrives manglende kendskab til dansk. Resultater med den basale ordforrådsprøve på 10 eller lavere kan muligvis tyde på, at begrænsninger i ordforrådet har haft en lille (negativ) betydning for resultatet af Ordblindetesten. Ved lave ordforrådsscorer kan der i øvrigt være grund til at undersøge deltagerens sprogforståelse nærmere, fordi sprogforståelsen kan begrænse tekstforståelsen (se evt. nedenfor om supplerende test og iagttagelser). Spørgeskemaet i en helhedsvurdering Resultatet af Ordblindetesten står ikke alene, men indgår i en helhedsvurdering af eleven eller den studerende. Elevens besvarelser af spørgeskemaet i Ordblindetesten indgår også i denne helhedsvurdering. Det gælder naturligvis særligt i situationer, hvor Ordblindetesten giver et resultat i et grænseområde. Især efter folkeskolens afslutning bliver de unge stillet meget forskellige forventninger og krav i uddannelserne. Derfor må de unges selvoplevede vanskeligheder tages alvorligt, også selv om Ordblindetesten ikke umiddelbart afslører store vanskeligheder med skriftens lydprincip. I bilag 1 ses orienterende resultater fra ungdoms- og videregående uddannelser, som kan støtte beslutninger ud fra individuelle hensyn. Det er også en oplagt mulighed, at den unges læsevanskeligheder kan være af en anden art end ordblindhed. Hvilke andre vanskeligheder det drejer sig om, må der en udredning til at afgøre; den kan Ordblindetesten ikke hjælpe med. I mange tilfælde vil elever med vanskeligheder allerede have modtaget støtte i læsning og stavning (evt. specialundervisning). Det er dog langtfra sikkert, at undervisningen har været kaldt ordblindeundervisning fx fordi man i elevens kommune ikke har differentieret mellem forskellige slags læsevanskeligheder. Men hvis Ordblindetesten samtidig tyder på vanskeligheder med skriftens lydprincip, så taler elevens historie for, at der kan være tale om ordblindhed. Andre af spørgsmålene er ikke så meget af betydning for fortolkningen af resultatet af Ordblindetesten, men mere af hensyn til tilrettelæggelsen af et evt. tilbud til eleven eller den studerende. 18\n19 6. Supplerende test og iagttagelser Ordblindetesten skal ses som et redskab til at undersøge elever og studerendes færdigheder med at udnytte skriftens fundamentale lydprincip. Derfor skal Ordblindetesten heller ikke stå alene, men indgå i en helhedsvurdering af eleven. Eksempelvis bør en helhedsvurdering indeholde informationer om relevante diagnoser, der på en indlysende måde forklarer vanskelighederne i læsning. Hvis eleven eksempelvis har meget nedsat hørelse eller ADHD, kan disse vanskeligheder evt. forklare et svagt resultat med Ordblindetesten. I givet fald er deltageren ikke i første række ordblind, men kan alligevel udmærket have brug for intensiv læseundervisning. Men selv om eleven udelukkende viser tegn på vanskeligheder i læsning, kan det være nødvendigt at supplere Ordblindetesten med andre test og iagttagelser. For en ordblind elevs vedkommende er det naturligvis nødvendigt med en nærmere undersøgelse af elevens forudsætninger og stærke og svage sider i læsning, så der er et solidt grundlag for tilrettelæggelse af undervisningen og for øvrige tiltag. Denne nærmere undersøgelse kan udmærket foregå som en del af den indledende undervisning af eleven. Når deltagerens resultat er i ordblindeområdet En testscore i ordblindeområdet bør følges op. Testvejlederen skal sammenholde testresultatet med andre relevante oplysninger om og fra eleven eller den studerende for at kunne bedømme resultatets gyldighed. Normalt vil elevens vanskeligheder allerede være så velkendte, at der ikke skal nye oplysninger til. Men det kan også være nødvendigt at verificere et resultat fx hvis testvejlederen ikke har andre relevante oplysninger om eleven end testresultatet, eller hvis afviklingen af testen kunne give anledning til tvivl om pålideligheden. Det kan fx give anledning til tvivl, når eleven har forsøgt at løse rigtig mange opgaver (fx over 30), men med meget få rigtige (fx under halvdelen). Eleven kan have gættet vildt for at få testen hurtigt overstået. I så fald kan oplæsning eller stavning af nye ord (fx non-ord) være et væsentligt supplement. Det behøver ikke at være omfattende, men skal blot verificere, at eleven virkelig har store vanskeligheder, også hvis tempoet er lavere. Hvor en testscore i ordblindeområdet vurderes at være gyldig, bør deltageren have tilbud om undervisning og evt. anden særlig støtte. For at kunne tilrettelægge undervisningen, så den passer til testdeltagerens færdigheder, vil det være en god idé at analysere resultatet på Ordblindetesten og at indhente supplerende informationer. Som det første kan man finde informationer om, hvorvidt elevens vanskeligheder er særlig knyttet til hastighed eller til præcision. Se afsnittet om deltest-resultater ovenfor. Desuden kan man sammenligne elevens resultat på de to forskellige deltest, der afdækker brugen af skriftens lydprincip (Find stavemåden og Find det der lyder som et ord). Se afsnittet om deltestresultater ovenfor. Hvis eleven scorer lavt på Basal ordforrådsprøve (10 eller færre rigtige), kan man ikke med sikkerhed vide, om svagt ordkendskab kan have påvirket resultatet på Find det der lyder som et ord. I den situation vil det være en god idé at supplere med en test med højtlæsning af udtalelige non-ord, hvor ordkendskab ikke på samme måde har betydning. I det hele taget vil det være en god idé at afdække testdeltagerens ordkendskab yderligere, hvis deltageren laver flere end et par tilfældige fejl i Basal ordforrådsprøve. Deltageren kan nemlig have 19\n20 andre sproglige vanskeligheder end dem, der er knyttet til skriftens lydprincip. Ordkendskabet bør afdækkes med en test, der er beregnet til det pågældende alders- og uddannelsestrin. For at kunne tilrettelægge hensigtsmæssige undervisningsindsatser for ordblinde elever bør man supplere Ordblindetesten med en nærmere undersøgelse af elevernes stavning og ordlæsning. Ordblindetesten kan ikke fortælle, om eleven har særlige vanskeligheder med fx konsonantklynger, komplekse grafemer (ng og sj), ord med flere end tre stavelser osv. Elever har forskellige profiler i læsning. Derfor er en nærmere undersøgelse en nødvendighed for at finde ud af, hvilket niveau undervisningen skal starte på. Særligt for de yngste testdeltagere (3. klasse) er det også vigtigt at få afdækket forudsætningerne for at anvende skriftens lydprincip. Har testdeltageren kenskab til bogstaverne, og kan han/hun forbinde dem med de rigtige lyde? For alle testdeltagere er det vigtigt at undersøge, hvor handicappet testdeltageren er ved tekstlæsning, så derfor bør prøven suppleres med en tekstlæseprøve, der i sværhedsgrad afspejler de læsekrav testdeltageren møder i sin hverdag. På bagrund af dette kan der så ud over undervisning i skriftens lydprincip iværksættes kompenserende foranstaltninger, så testdeltageren ikke bliver handicappet i forbindelse med tekstlæsning. Resultater i ikke ordblind-området Ordblindetesten skal være en del af en helhedsvurdering. Det gælder også, hvor deltagerens resultater ligger i ikke ordblind-området. Det er altid væsentligt at lytte til deltagerens beskrivelse af eventuelle vanskeligheder. Deltageren have fx have andre vanskeligheder i læsning end lige netop med skriftens lydprincip (se indledningen om meningen med Ordblindetesten). Hvis der er mistanke om andre vanskeligheder i læsning, bør en nærmere undersøgelse som minimum afdække testdeltagerens tekstforståelse, læsehastighed af sammenhængende tekst, og ordkendskab med test, der passer til alders- og uddannelsestrinnet. Resultater i området: usikker fonologisk kodning Man bør som testvejleder være særlig opmærksom på testdeltagere, der scorer i denne gruppe. Deltagerens score viser, at deltageren har visse vanskeligheder med anvendelsen af skriftens lydprincip. Derfor kan det være relevant at se nærmere på de yderligere informationer, som testrapporten rummer. Se afsnittet om deltest-resultater ovenfor. Især i 3. klasse og på videregående uddannelser skal man som testvejleder være særlig opmærksom på deltagere med resultater i området usikker fonologisk kodning. Se afsnittet usikker fonologisk kodning ovenfor. I 3. klasse bør man holde særligt øje med elever, der scorer i denne gruppe, og eventuelt give dem et særligt tilrettelagt læsetilbud, så man ikke risikerer, at deres vanskeligheder bliver vedvarende. På de videregående uddannelser vil studerende, der scorer i denne gruppe, også ofte have behov for et særligt tilbud, da store læsekrav bevirker, at deres færdigheder ikke slår til. Særligt for studerende på videregående uddannelser er det vigtigt at foretage en yderligere individuel afdækning af mulige vanskeligheder. Det drejer sig om at afdække tekstforståelse, læsehastighed, stavning og ordkendskab med prøver, der svarer til alderstrinnet og 20\nUdvikling og afprøvning af procedure til identifikation af elever i risiko for dysleksi\nUdvikling og afprøvning af procedure til identifikation af elever i risiko for dysleksi Udviklet af Elisabeth Arnbak og Ina Borstrøm for Dansk Videnscenter for Ordblindhed 2007 Udvikling og afprøvning\nRapport om udvikling og afprøvning af ipad- appen Læserejsen til understøttelse af begynderlæseundervisningen i 0. klasse\nRapport om udvikling og afprøvning af ipad- appen Læserejsen til understøttelse af begynderlæseundervisningen i 0. klasse Mads Poulsen, cand. mag. og ph.d. Stine Torup Jensen, cand. mag., Institut for\nVejledning om brug af. Vejledende Læsetest for Voksne. - til anvendelse i FVU og AMU\nVejledning om brug af Vejledende Læsetest for Voksne - til anvendelse i FVU og AMU Undervisningsministeriet januar 2008 Indhold Forord...3 1. Indledning...4 2. Testens formål...5 3. Vejledning om læseundervisning...6\nSproglige færdigheder ved starten af børnehaveklassen\nSproglige færdigheder ved starten af børnehaveklassen Rapport om en undersøgelse gennemført for Undervisningsministeriet efteråret 2004 Holger Juul og Carsten Elbro Center for Læseforskning, Københavns\nUddannelsesresultater og -mønstre for børn og unge med handicap\nUddannelsesresultater og -mønstre for børn og unge med handicap Capacent Indhold 1. Indledning 1 1.1 Analysens og rapportens opbygning 1 2. Sammenfatning og perspektivering 5 3. Børn og unge med handicap\nBæredygtig læse- og skriveudvikling\nBæredygtig læse- og skriveudvikling Forskning i tilknytning til projekt Computerstøttet undervisning på 3. årg. Af Bent B. Andresen Juni 2007 Indhold 1. Indledning 3 2. Selvstændig læsning 5 Model for\nHjælp dit barn til at blive en god læser\nHjælp dit barn til at blive en god læser Hvordan udvikler du dit barns læsning, og hvad kan I som forældre gøre for at understøtte skolens arbejde? Folkeskolerne i Lyngby-Taarbæk Kommune 1 Forældreinformation


Det fresnellinse blev først udviklet i 1822 , da den franske regering bestilte fysiker Augustin Jean Fresnel til at skabe en bedre fyrtårn linse . Fresnel linser er glas eller plastik linser lavet af en tønde-lignende vifte af koncentriske cirkler . De er designet til ikke klarhed , men for ekstrem koncentration , hvor over 80 procent af en lysets størrelse for at nå en observatør .\nFresnel linser stadig undertiden anvendes til netop dette formål , hvortil de blev først konstrueret til: koncentration af fyrtårnet bjælker . Tidligere fyrtårne bruges åben ild alene eller sammen med simple reflektorer , taber til 83 procent af deres lys . Med udviklingen af Fresnel linser , kunne fyrtårne projekt bjælker over 20 miles væk med kun en 17 procent tab . De fleste fyrtårne nu bruge mere moderne elektriske lyskilder , men mange også beholde klassiske Fresnel linser .\nBilfabrikanterne gjort udbredt brug af Fresnel linser i deres forlygter . Linserne koncentrere lys , der udsendes af forlygte pærer og kan justeres til at ændre lyskegle ( for eksempel, når der skiftes fra standard- bjælker til høje bjælker ) . De fleste billygter ikke længere bruger Fresnel linser , men linserne fortsat udbredt til baglygter og blinklys .\nModerne Fresnel linser undertiden bruges til effektivt at koncentrere sollyset blive indsamlet af en solfanger , så solens paneler , der skal bygges meget mindre , uden at en tilsvarende tab af kapacitet til indsamling . Fresnel brug har potentiale til at gøre solenergi produktion meget billigere , og dermed mere attraktiv for producenter og forbrugere\nFresnel linser bruges i forskellige situationer , der kræver stærk, koncentreret lys : . hangarskib landing systemer, passager læselamper på flyvemaskiner , overhead -projektorer , trafiklys , spotlights , projektører og andre .\nLæs mere: sorter af guldfisk velegnet til udendørs damme


Hebor.dk - Vær irsk - tips & tricks\n12 tips til bedre oplevelser i Irland\nDisse 12 tips til bedre oplevelser i Irland er udarbejdet for, at I som gæster i Irland kan få de bedste oplevelser, den bedste betjening samt møde den irske gæstfrihed i fuldt flor\n1. Irerne er nysgerrige, utroligt venlige og hjælpsomme, så tag det som en gave til at få nogle helt enestående oplevelser. Vær ikke mistroisk overfor irerne, men nyd at smide den danske reservation for at være ”irsk” under jeres ophold. Husk irernes talemåde: “there are no strangers here; only friends you haven´t yet met”.\n2. Hav tålmodighed og nyd, at Irland er stressfrit. Irerne er heldigvis meget afslappede og tager tingene som de kommer. ”Irish time” betyder at tiden godt kan blive over. Hvis man har kort tid til at spise, så kan man høf-ligt sige, at man gerne skal videre om xx min., og om det er muligt at få servering inden da. Skænkning af en Guinness tager 2-4 min. ligegyldigt hvor travlt man har, hvorimod Lager kun tager få sekunder som i Danmark.\n3. Hav forståelse for den irske kultur og levevis, og vær ikke bange for at snakke engelsk – eller danglish. Hvis der er ting eller episoder, som I ikke forstår, så spørg irerne hvorfor. Mange ting kan forekomme anderledes og irrationelle, men der er som regel en forklaring – om end ikke altid en logisk. Det er tillige en glimrende måde at komme i kontakt med de lokale på.\n4. Komfort på hoteller, restauranter og pubber er ikke altid så høj som i Danmark. Hvis man oplever mangler ved værelse, mad, service, e.l., så henvend jer straks til rejselederen. Hvis det ikke er muligt, så lav en høfligt og lavmælt forespørgsel i receptionen: ”er det muligt at låne en hårtørrer/at få separat sengetæppe, o.l.” – så kan ALT lade sig gøre. Endda med et smil fra personalet!\n5. Personale er på lige fod med gæsterne, og ser ikke sig selv som ”tjenere”. Det er særdeles vellidt, at man smiler, snakker og joker med personalet, så længe de har tid til det. Det er særdeles uhøfligt at råbe efter serverings- eller hotelpersonale, at prikke dem på skulderen eller bryde ind, hvis de er i gang med andet arbejde. I restauranter har personalet næsten altid set jer og kommer så snart de er klar, ellers kan man henvende sig diskret med et ”excuse me”. 6. På alle pubber - og ofte på restauranter - bestiller man drikkevarer ved baren og tager det ned til bordet.\n7. Irere er meget høflige, så sig ”please” og ”thank you” hver gang I henvender jer til personale – hellere en gang for meget end en gang for lidt. Det er to lette og hurtigt lærte ord, som bruges tit og ofte i alle sammenhænge: ved bestilling af mad, drikkevarer, i forretninger, når folk viser vej, o.l.\n8. På pubber kan der være rigtig mange mennesker, og her giver man plads i baren, hvis gæster skal købe. Man rykker tillige sammen ved bordene og tilbyder andre gæster plads ved ens bord. Hvis ældre kommer ind er det god kutyme at tilbyde dem sin stol. Respektér de andre gæster.\n9. På pubber kan man blive tilbudt en drink af sin side-mand, og det er høfligt at tage imod, SÅ LÆNGE man selv returnerer en drink ved næste bestilling. Det er meget uhøfligt at modtage en drik og derefter gå, så noget af det værste er ”never stand your round”. Man behøver ikke nødvendigvis snakke sammen, fordi man har modtaget en drink.\n10. Irene mødes på tværs af alder på pubben, og alle al-dersgrupper snakker og hygger sig med hinanden. Vær derfor ikke nervøs, hvis I bliver tiltalt af unge, eller de vil sidde ved jeres bord. Det er en glimrende anledning til at høre, hvordan de unge lever i Irland.\n11. Det er helt trygt at gå på pub og i byen om aftenen for alle aldre – men i enkelte større byer kan der være få isolerede kvarterer, hvor man ikke bør komme. Selvom der aldrig er sket noget, så lad ikke jeres pung ligge løst i baglommen eller i en åben taske på pubben, hvor der kan være mange mennesker, der står tæt. Almindelig agtpågivenhed er naturligvis altid en god idé.\n12. Mange steder giver man musikken € 3-5, alt efter hvad man synes det har været værd. Irere har stor respekt for musikere og kunstnere, men danser og synger med så meget som muligt. Men hvis en pubgæst rejser sig for at synge eller fortælle en historie, så er de helt stille. I mange pubber lytter man til musikken, især de sange, som betyder noget. Det kan ske, at nationalsangen spilles som absolut sidste sang, og alle rejser sig – og det er god skik at følge de lokale i det.\n© hebor 2017 – må ikke kopieres eller distribueres uden tilladelse.