Suspension - Wikipedia's Suspension as translated by GramTrans\nWikipedia's Suspension as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Suspension fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2016-05-25 09:59:13. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nFor den matematiske betydning, se suspension (matematik) .\nEn suspension eller sol (sommetider også pasta eller slurry) er en kolloidal blanding af faste partikler dispergeret i væske. Partiklerne befinder sig oftest i størrelsesklassen mellem en nanometer og en mikrometer, men større partikler forekommer. Inden for farmaci anvendes denne forarbejdningsmetode blandt andet for at forenkle kroppens optag af sværtløselige lægemidler. Nogle typer suspension er papirmasse og malerfag .\nSlurry er også benævnelsen på et flydende sprængstof , som anvendes ved minedrift .\nEn suspension er stabile så længe frastødende kræfter opvejer de attraktive Van der Waals-kræfter , ellers agglomererer partiklerne (klumper sammen sig). Det er først og fremmest elektrostatiske kræfter som skaber repulsion, igennem det elektriske dobbeltlag . Når to partikler kommer for nær hinanden, opstår en høj koncentrationsmodsjoner mellem dem, som får den omgivende væske til at diffundere ind mellem dem og "skubbe itu" dem. Tilsætning af polymermateriale som adsorberes på partiklernes overflade kan også hindre dem i at komme så hinanden tæt på at de skulle koagulere irreversibelt.\nOrale suspensioner kan anvendes fordi sværtløselige lægemidler skal kunne tages bedre af kroppen. Eftersom de dispergerede partikler er små og har et stort specifikt areal findes meget lægemiddel tilgængeligt for opløsning. Opløst lægemiddel kan så absorberes af kroppens celler og derigennem være aktivt.\nSuspensioner kan også anvendes som bærere af lægemiddel som skal appliceres dermalt , det vil sige på huden. De anvendes også inden for veterinærmedicinen .\nNedenstående er den originale artikel Suspension (kemi) fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2014-05-04 07:06:29. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nEn suspension af mel (fast stof) i vand (væske).\nEn suspension eller opslæmning er en blanding af et fast stof og en væske, hvor det faste stof ikke er opløseligt i væsken.\nDet faste stof findes som små korn i væsken. Jo større kornene er, des mere ustabil bliver suspensionen. Kornene vil have en tendens til at samle sig, for at kontakten med væsken bliver mindst mulig. Hvis kornenes massefylde er større end væskens vil de samle sig på bunden af beholderen. Omvendt, hvis de har en mindre massefylde, vil de samle sig på væskens overflade.\nHvis man f.eks. hælder en skefuld sand i et glas vand, vil sandet hurtigt lægge sig på bunden af glasset. Når man ryster glasset vil sandkornene hvirvles op, men når man stopper med at ryste, falder de ned til bunden igen.\nSuspensioner kan stabiliseres ved tilsætning af emulgatorer, som lægger sig rundt om de faste korn og øger opløseligheden.\nOversættelsesdato: 2016-05-25 09:59:13


19 dyre mountainbike-cykler stjålet på Blåkilde Efterskole i Tarm - Vestnyt.dk\n19 dyre elev-cykler stjålet fra Blåkilde Efterskole\nTyve brød ind i cykelskur på Bork Havn Efterskole - troede de. Skolen havde nemlig flyttet cykelskuret.\nNu er det sket igen, at tyve har lænset en efterskole for dyre cykler.\nIkke færre end 19 dyre mountainbike-cykler er stjålet fra Blåkilde Efterskole fra onsdag klokken 17 til næste dag klokken 10.\nCyklerne, der tilhører elever, stod i skolens ulåste cykelskur, men cyklerne var låst med almindelig lås eller en wire. Men det var ikke nok til at forhindre tyveri, for tyvene havde klippet wiren over.\nTil gengæld fik tyvene en lang næse, da de brød cykelrummet op på Bork Havn Efterskole - eller det, de troede var cykelrummet. Elev-cyklerne er nemlig flyttet til et andet rum, så tyvene endte i et rum, der var fyldt med hø og halm.\nOvervågningen viser, at det drejer sig om en 25-35-årig mand, 180-190 centimeter høj, almindelig af kropsbygning. Han bar en blå hættetrøje, sorte joggingbukser og mørke sko. Den anden person er ikke med på overvågningen. Tyvene tog nemlig strømmen til et kraftigt lys, og dermed gik overvågningen også ud, oplyser vagthavende ved Midt- og Vestjyllands Politi.\nPolitiet har en mistanke om, at der er sammenhæng mellem cykeltyveriet på Blåkilde Efterskole og indbruddet på Bork Havn Efterskole, der skete i samme tidsrum.


Mere om at være sygemeldt\nAfhængig af din overenskomst og dit arbejdsforhold kan det være, at du kan fortsætte med at få løn i en periode.\nDet kan også være, at du mister din løn og i stedet skal søge om sygedagpenge. Kort efter du har sygemeldt dig, modtager du et underretningsbrev i din digitale postkasse med besked om et skema, som du skal udfylde og sende digitalt. Vær opmærksom på, at din arbejdsgiver skal oplyse til Ydelsesservice København, når du ikke længere får løn. Du vil så modtaget et underretningsbrev i din digitale postkasse med besked om at udfylde og sende en ansøgning om sygedagpenge digitalt via Mit Sygefravær. Husk at have dit NemID klar. Du kan også logge på Mit Sygefravær for at finde dine oplysninger. Husk at have dit NemID klar.\nSe video om, hvordan du bruger Mit Sygefravær, når du skal sygemelde dig eller sende oplysningsskema til kommunen.\nLæs om din økonomi, når du er sygemeldt\nStand-by-ordning for alvorligt syge\nHvis du som sygemeldt har en alvorlig sygdom, som gør det svært eller umuligt for dig at være i kontakt med jobcentret, behøver du hverken at have samtaler eller deltage i nogle tilbud. Fritagelsen kaldes standby-ordningen.\nAlvorlig sygdom kan være kræft, blodprop i hjertet, hjerneblødning, svære psykoser mv. Du kan altid ringe og spørge os, hvis du er i tvivl om, du kan få standby-ordningen\nBLIV MINDET OM DINE SAMTALETIDER\nDu kan bede om at få en SMS, der minder dig om, når du skal møde til samtale.\nSe hvordan, du tilmelder SMS-tjenesten.\nHvis du ikke møder op til en samtale\nHvis du uden gyldig grund udebliver fra en samtale, er jobcentret forpligtet til at give Ydelsesservice besked om at stoppe dine sygedagpenge. Du vil modtage en partshøring om, hvorfor du er udeblevet. Er du forhindret i at møde til aftalte tid, skal du orientere Jobcentret herom. Udebliver du uden gyldig grund, ophører sygedagpengene midlertidigt. Der er kun én fortrydelsesmulighed under den samme sygeperiode.\nHjælp til at beholde dit job\nEr du sygemeldt fra et arbejde, kan jobcentret hjælpe dig med at vende tilbage til din arbejdsplads. Der er forskellige muligheder for hjælp til at fastholde dit arbejde såsom ideer til omplacering på arbejdspladsen, arbejdspladsindretning, hjælp fra personlig assistent eller hjælperedskaber.\nDin ret til at afvise behandling\nDu har som sygemeldt mulighed for at fravælge en behandling, uden at du mister din ret til sygedagpenge. Du kan fx afvise at lade dig operere for diskusprolaps, afvise antidepressiv medicin eller ECT-behandling. Du skal i så fald have din sag vurderet af en såkaldt klinisk funktion, der så vidt muligt vil foreslå en anden behandling.\nDenne behandling kan du dog også vælge at afvise, men du kan ikke afvise eksempelvis fysioterapi eller samtaleforløb hos en psykolog.\nJOBCENTRET SAMARBEJDER MED DIN ARBEJDSGIVER\nSom led i opfølgningen på din sygemelding samarbejder vi med din arbejdsplads eller din a-kasse. Jobcentret kan også kontakte din faglige organisation, når det er relevant, og når du har givet dit samtykke.\nDu ansøger om sygedagpenge ved at udfylde en digital ansøgningsblanket, via www.mitsygefravær.dk. Du får besked i din digitale postkasse, når din arbejdsgiver har givet indberettet dit lønophør og ansøgningen kan udfyldes.\nVær opmærksom på, at du som udgangspunkt først får sygedagpenge fra den dato, du har sendt din ansøgning er modtaget


En stor portion byggecentre giver i vore dage et stort udvalg af billige leveringsudgaver til ramme til billede. En af dem der er mest anvendt er i øjeblikket udleveringssteder, hvor du så nemt kan hente bestillingen når du har lyst. Løsningen er altså rigtig gnidningsløs, samt ofte tilmed den mest billige mulighed for levering.\nDu kan tillige foretrække at få varerne bragt hjem til dig eller til dit arbejde. Fragtmuligheden bliver uheldigvis lidt mere pebret, men på den anden side temmelig gnidningsløs med ramme til billede online. Den mest prisbevidste leveringsløsning vil dog til enhver tid være selv at hente ordren, hvilket stiller krav om at du har bopæl nærved e-firmaets byggemarked, for eksempel Silvan, Bauhaus, Jem og Fix eller Harald Nyborg.\nLeveringsdygtigheden på ramme til billede er selvfølgelig yderst bestemmende om man absolut skal bruge dine nye produkter om kort tid, og af den grund er det ret essentielt at du gransker den estimerede leveringsdato for ramme til billede. Adskillige webshops – herunder Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan og Jem og Fix – frembyder billig levering efter en enkelt hverdag på mange af butikkens varer online, men som trods alt er forudsat at ordren placeres inden et fastslået tidspunkt, sådan at de garanteret kan nå at få varen pakket forud for at de logistikansatte har fyraften.\nNogle outlets på nettet yder levering uden gebyr på ramme til billede online, men undertiden er det forudsat at man handler for et bestemt beløb. Derudover skal man overveje den billigste fragtløsning, som tit vil være at få kørt bestillingen til en pakkeshop.\nMasser af webshops yder click-and-collect hvor du handler billig ramme til billede online men afhenter i butikken. Fx Silvan, 10-4, Stark, Harald Nyborg, Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma og Bauhaus. Byggemarkederne foreslår bl.a. afhentning af ramme til billede i disse byer:\nStruer, Ikast, Værløse, Kolding, Ballerup, Valby, Søborg, Nykøbing Falster, Brønshøj, Kokkedal, Næstved, Farum, Haslev, Roskilde, Gladsaxe, Glostrup, København, Tårnby, Brøndby, Greve, Svendborg, Helsingør, Frederiksværk, Solrød Strand, Hjørring, Frederikssund, Holstebro, Hobro, Middelfart, Odder, Vanløse, Køge, Varde, Hvidovre, Fredericia, Aalborg, Randers, Tilst, Silkeborg, Lystrup, Hedensted, Horsens, Hørsholm, Lillerød, Højbjerg, Nakskov, Kalundborg, Haderslev, Birkerød, Ringsted, Charlottenlund, Sønderborg, Rødovre, Hedehusene, Vejle, Brønderslev, Korsør, Skanderborg, Dragør, Allerød, Aabenraa, Viborg, Åbyhøj, Skive, Brabrand, Thisted, Herning, Nærum, Slagelse, Ishøj, Virum, Taastrup, Risskov, Odense, Rønne, Lyngby, Nørresundby, Gentofte, Esbjerg, Rudersdal, Grenaa, Frederiksberg, Albertslund, Stenløse, Vordingborg, Jyllinge, Frederikshavn, Aarhus, Vallensbæk, Herlev, Holbæk, Ølstykke, Nyborg, og Hillerød, .\nAfhentning for ramme til billede er tilgængeligt i samtlige dele af Danmark: Jylland (Sydjylland, Midtjylland, Nordjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Vestjylland, Østjylland), Fyn (Vestfyn, Østfyn, Sydfyn, Nordfyn, Midtfyn) og Sjælland (Falster, Amager, Midtsjælland, Nordsjælland, Bornholm, Sydsjælland, Vestsjælland, Hovedstaden, Lolland, Østsjælland).\nNår vi ser på tallene står det tydeligt, at online shoppere jævnligt kigger efter for eksempel ramme til billede online og køb ramme til billede. Foruden dette oplever vi typisk netshoppere søge efter blandt andet ramme til billede tilbud, ramme til billede priser og billig ramme til billede, plus de store byggecentre som Jem og Fix, Bygma, 10-4, Silvan, Davidsen, Bauhaus, Stark, Harald Nyborg og XL-Byg.\nDet er jo efterhånden temmelig nemt for folk at sammenligne priser på billige ramme til billede online fra forskellige online outlets, og af den grund har en hel del forhandlere på nettet ikke kunne slippe for at reducere salgspriserne på ramme til billede kolossalt, og ovenikøbet garantere fragt uden beregning.\nTil gengæld kan det alligevel vise sig profitabelt at checke en række internet virksomheder i Danmark efter tilbud og udsalg på ramme til billede online inden du placerer ordren, således at man er garanteret at indhente den prisbilligste pris. Se ikke bare på de velkendte byggemarkeder som XL-Byg, Bygma, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix og 10-4.\nDu skal alligevel ikke overse, at hvis en internet webshop markedsfører billige ramme til billede online for en udsalgspris der kan ses som grænseløst beskeden, bør det for det meste være et bevis på en snydagtig e-forretning. Bestillinger med kort er på den anden side omfattet af en retningslinje, der bistår køber overfor uoprigtige e-forhandlere.\nGenerelt slår vi et slag for bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ kunne du bruge en afdragsordning fra f.eks. ViaBill, for så vidt du efterspørger at betale prisen på ramme til billede over flere uger. Dette fås typisk ved nichefokuserede netbutikker, men ikke de gængse byggecentre som fx Bygma, Stark, 10-4, Davidsen, Harald Nyborg, Jem og Fix, XL-Byg og Bauhaus.\nNår der ses på statistikkerne fremstår det markant, at mennesker typisk kigger efter blandt andet ramme til billede tilbud og billig ramme til billede. Derudover oplever man mange gange folk søge efter bl.a. køb ramme til billede, ramme til billede priser og ramme til billede online.\nTrustpilot giver dig de facto fine genveje til at eftersøge en stor portion forhenværende brugeres observationer og derfor tilrådes det, at du gransker e-forretningens omtaler inden du færdiggør din shopping med billige ramme til billede online.\nFacebook bringer dig tilsvarende egentlig fine genveje til at få indtryk af online firmaets popularitet. Her ses mange e-firmaer hvor du kan nedfælde en bedømmelse af deres køb, hvilket desuden kan bruges til at tage stilling til kundernes tilfredshed.\nInden folk bestiller billige ramme til billede online på en internet virksomhed burde de reelt læse butikkens handelsaftale, men det er undertiden et tidskrævende projekt, specielt ved de velkendte byggemarkeder som Davidsen, Bauhaus, 10-4, Bygma, Harald Nyborg, Silvan, XL-Byg, Jem og Fix og Stark.\nEt alternativ kunne måske være at finde ud af om e-butikken er e-mærket medlem, som burde være et fingerpeg om at e-handlen adlyder de gældende danske regler, foruden at e-forhandleren ofte monitoreres af eksperter der er indført i vedtægterne på området.\nDette er en god genvej til at blive assisteret, ifald du forvoldes udfordringer i processen med din shopping med ramme til billede. Derudover er det anbefalelsesværdigt at kunden er oppe på mærkerne omkring de mest centrale retningslinjer der spiller ind i forbindelse med bestillingen af ramme til billede online, fx den bytteret internet butikken tilbyder.\nI den sammenhæng er det også relevant, at man permanent sikrer sin e-mail kvittering, således man når som helst kan dokumentere købet af ramme til billede, uagtet om man har handlet hos Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix, 10-4, Stark, Bauhaus, Davidsen, Silvan eller Bygma.


Hoteller i Zeeuws-Vlaanderen | Hotels.com\nHoteller i Zeeuws-Vlaanderen\nHer kan du overnatte i Zeeuws-Vlaanderen\nPopulære hoteller i Terneuzen\nCity hotel Terneuzen3-stjernet\nChurchill hotel Terneuzen4-stjernet\nGolden Tulip L'Escaut4-stjernet\nCafe pension The Chandelier3-stjernet\nPopulære hoteller i Hulst\n6 Persons Holiday Home in Hulst\nCamping De Vogel2-stjernet\nLuxurious Villa in Koewacht With Garden3,5-stjernet\nElite Holiday Home in Hengstdijk With Pool3-stjernet\nPopulære hoteller i Breskens\nChalet i Bunden af Klitterne - Krukel\nB&B de Passant3,5-stjernet\nPopulære hoteller i Sluis\nFletcher Hotel-Restaurant De Dikke Van Dale4-stjernet\nRivers Hotel & Restaurant3-stjernet\nHotel Sanders de Paauw3-stjernet\nHotel le Provencal2,5-stjernet\nDe Lindenhoeve Lodge3,5-stjernet\nPopulære byer i Zeeuws-Vlaanderen\nTerneuzenMens du opholder dig i Terneuzen, kan du besøge nærliggende seværdigheder som for eksempel Axel Vandtårn og Verbeke-stiftelsen.\nHulstMens du opholder dig i Hulst, kan du besøge nærliggende seværdigheder som for eksempel Het Verdronken Land van Saeftinghe og Verbeke-stiftelsen.\nBreskensBreskens byder på masser af seværdigheder, såsom Breskins færgeterminal og Marinemuseum.\nSluisMens du opholder dig i Sluis, kan du besøge nærliggende seværdigheder som for eksempel Brugge Grote Markt og Knokke-Heist Strand.\nSas van GentMens du opholder dig i Sas van Gent, kan du besøge nærliggende seværdigheder som for eksempel Gravensteen-slottet og Sankt Bavos Katedral.\nNieuwvlietNieuwvliet byder på masser af ting at se som for eksempel Nieuwvliet Strand.\nMest populære seværdigheder i Zeeuws-Vlaanderen\nBreskins færgeterminalForestil dig at gå en tur langs Breskins færgeterminal med udsigt til vandet i hjertet af Breskens.\nBrugse Vaart GolfbaanMåske har du lyst til at træne dit sving på golfbanen Brugse Vaart Golfbaan, der ligger 1,3 km fra centrum af Oostburg. Hvis Brugse Vaart Golfbaan ikke helt lever op til dine golfforventninger, kan du kigge forbi Golfvereniging De Brugse Vaert, som befinder sig i nærheden.\nWitte MuseumHvis du har planer om at besøge museerne i Axel, kan du lægge vejen forbi Witte Museum. Hvis du ønsker at opleve mere af den kultur, Axel har at tilbyde, kan du kigge forbi Axel Vandtårn.\nHet Verdronken Land van SaeftingheUnder dit ophold er det oplagt at besøge Het Verdronken Land van Saeftinghe, der ligger 4,1 km fra centrum af Nieuw-Namen.\nAxel VandtårnGrib kameraet, når du besøger Axel Vandtårn, som er blot en af seværdighederne, der ligger 2,1 km Axel centrum.\nDe Woeste Kop GolfklubMåske har du lyst til at spille et par runder på golfbanen De Woeste Kop Golfklub, der ligger 2,7 km fra centrum af Axel.\nFå mere at vide om Zeeuws-Vlaanderen\nOversigt over Zeeuws-Vlaanderen\nHvis du søger efter den perfekte destination til din ferie, behøver du ikke lede længere – Zeeuws-Vlaanderen er stedet! Vores kort viser, hvor du finder hoteller i Zeeuws-Vlaanderen, så du nemt kan præcisere din søgning i forhold til de seværdigheder og attraktioner, du gerne vil besøge.\nHvor ligger de bedste overnatningssteder i Zeeuws-Vlaanderen?\nHer er vores rejsendes fem favoritovernatningssteder i Zeeuws-Vlaanderen:\nRivers Hotel & Restaurant, i Sluis\nHotel Café Restaurant Dallinga, i Sluiskil\nHampshire Hotel-Churchill Terneuzen, i Terneuzen\nGolden Tulip L'Escaut, i Terneuzen\nVærelser i centrum i Terneuzen med komfortable badekar\nHotel Royal, i Sas van Gent\nHvad kan jeg se i nærheden af Zeeuws-Vlaanderen?\n• Nieuwvliet Strand (25,1 km fra byens centrum)\n• Axel Vandtårn (11,5 km fra byens centrum)\n• Breskins færgeterminal (18,4 km fra byens centrum)\n• Nordens Katedral (12,6 km fra byens centrum)\nHvad kan jeg opleve i nærheden af Zeeuws-Vlaanderen?\n• (Het Verdronken Land van Saeftinghe 25 km fra byens centrum)\n• (Witte Museum 10,8 km fra byens centrum)\n• (De Woeste Kop Golfklub 11,2 km fra byens centrum)\n• (Marinemuseum 17 km fra byens centrum)\n• (Golfvereniging De Brugse Vaert 22,6 km fra byens centrum)


Gabba til mænd - Køb dit nye modetøj fra Gabba hos STYLEPIT\nGabba – unikt design af høj kvalitet\nHos STYLEPIT har vi samlet et bredt sortiment af fede artikler fra Gabba til mænd. Her er muligheden for at få noget helt specielt hjem til klædeskabet. Kvalitet og pasform er sublim når du vælger varer fra Gabba til mænd, og ikke blot ser du stilet ud, men du kan skabe et unikt look til dig selv med de mange inspirerende prints, farver og modeller. Tøjet er designet til at være specielt, men stadig yderst funktionelt og anvendeligt til de fleste anledninger. Så uanset om du mangler festtøj, noget afslappende til søndagen, eller måske bare noget casual hverdagstøj, så kan du finde noget der passer til din personlighed. Husk, at når du handler hos STYLEPIT, får du altid gratis* fragt og bytte, så du nemt kan sikre dig det rette køb.\nGabba til mænd\n85 stk 85 af 6594 stk\n85 af 6594 stk\nGabba til mænd – Personligt tøj til personlige mennesker\nDe to designere Karen og Ole Madsen havde mere end tyve års erfaring da de valgte at starte deres eget firma i 1995. De var trætte af et marked med billige og uoriginale varer, og følte at det var på tide at byde ind med deres eget design. Gabba til mænd skulle producere kollektioner med tøj der var inspirerende, anderledes og af høj kvalitet - kort sagt personligt tøj til personlige mennesker. Det er det personlige præg, på hvert enkelt stykke tøj der designes, der er det vigtigste grundprincip for kollektionerne. Det er unik mode, med inspirerende snit, lækre kvalitetsmaterialer, specielle vaske til jeans, og fede mønstre og prints, der kendetegner de mange artikler fra Gabba til mænd. Intet er overladt til tilfældighederne, og hver kollektion perfektioneres nøje inden den sendes ud på markedet. Det er solidt dansk håndværk, og den store erfaring som hoveddesignerne bragte med sig, afspejles tydeligt i de mange små detaljer.


Landsforeningen for ansatte Sunhedsfremmende Forebyggende hjemmebesøg. Sufo`s anbefalinger: SUFO. - ppt download\nLandsforeningen for ansatte Sunhedsfremmende Forebyggende hjemmebesøg. Sufo`s anbefalinger: SUFO.\nOffentliggjort afBirgit Strøm Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Landsforeningen for ansatte Sunhedsfremmende Forebyggende hjemmebesøg. Sufo`s anbefalinger: SUFO."— Præsentationens transcript:\n1 Landsforeningen for ansatte Sunhedsfremmende Forebyggende hjemmebesøg. Sufo`s anbefalinger: SUFO\n2 Henvendelsesformen: Bestyrelsen anbefaler: Som minimum brev med dato og tid til alle nye borgere. Telefonkontakt anbefales til borgere, der aldrig har reageret på brevtilbud. Direkte henvendelses form kan med fordel suppleres med gruppetilbud. (f.eks. Tema arrangement omkring forebyggende hjemmebesøg til alle nye og kommende 75 årige.) SUFO\n3 Organisering: For at få den bedste koordinering med øvrige tilbud i kommunen anbefales der at forebyggende hjemmebesøgere kontinuerligt repræsenteres i tværfagligt møder. Det anbefales at forebyggende hjemmebesøgere er organiseret som en selvstændig funktion. SUFO\n4 Personalet: Det anbefales at forebyggende hjemmebesøgere er uddannet med en mellemlang uddannelse med solid erfaring fra gerontologien. Og har eller får suppleret faglighed med sundhedsfremme og forebyggelse på diplom niveau. SUFO\n5 Dokumentation: Det anbefales at hvert besøg dokumenteres med de ydelser, der er givet i form af vejledning, rådgivning og anbefalinger m.h.p. opfølgning ved næste besøg. Det er vigtigt at samtykke dokumenteres. SUFO\n6 Oplysning om tilbuddet forebyggende hjemmebesøg: Se SUFO´s hjemmeside, Ide`katalog. www.sufo.dk SUFO\n7 Målgruppe: Det anbefales at tilbyde besøg en`gang til alle borgere enten som gruppe eller individuelt besøg, når de bliver pensioneret som introduktion til tilbuddet. Til alle borgere der er over 75 år, som kan indgå i en realistisk samtale om egen situation, hvor borgeren ønsker det. Til alle etniske minoriteter fra 60 år suppleret med introduktion om besøget i klubber og væresteder. Er borgeren under socialpsykiatrien med hjemmebesøg, kan der vurderes individuelt, om der er behov for kontinuerligt forebyggende hjemmebesøg. Eller tilbydes med længere interval evt. sammen med et personale fra denne forvaltning. SUFO\n8 Indsatsområder med henvisninger fra øvrige kolleger: Med henblik på forebyggelse anbefales at tilbyde forebyggende hjemmebesøg ved borgere, der har været udsat for: Tyveri, fald, vægttab, nyopstået livsstilssygdom, brand og ændring i bo situation. Herudover anbefales tilbud om forebyggende besøg til efterladte og pårørende til kronisk syge/demente. SUFO\n9 Sufo s` Anbefalinger Henvisningsform Organisering Personalet Dokumentation Oplysning om tilbuddet forebyggende hjemmebesøg Målgruppe Indsatsområder med henvisninger fra øvrige kollegaer SUFO\nDownload ppt "Landsforeningen for ansatte Sunhedsfremmende Forebyggende hjemmebesøg. Sufo`s anbefalinger: SUFO."\nKvalitetsudvikling og forskningsmæssig forankring


boydest.minstyrke.com Instruktioner Gennemsnitlig penis omkreds størrelse\nPenis størrelse: Hvor stor er en normal størrelse penis? Størrelsen er jo ikke alt, men derfor er det jo nok interessant for mange at vide, hvor på skalaen de Gennemsnitlig, når det gælder penis-størrelse. Sexolog Hanne Kaas videregiver her en list over forskellige størrelser målt i Europa. Se hvor din mand hører hjemme her:. Der er størrelse bud på, hvad gennemsnitsstørrelsen er på et erigeret lem, og hvor man måler fra for at få den omkreds størrelse. Den mest korrekte måde at måle på er ved at måle på undersiden af penis, fra pungens slutning og frem til spidsen af penishovedet glans. Størrelses-standarderne er blevet til på baggrund af en omfattende undersøgelse, foretaget af det franske universitet i Nice, med over tolv millioner mænd i alderen år som udgangspunkt. Undersøgelsen, penis oprindelig er fraer til dags dato stadig den største og mest sm sommerhus undersøgelse om emnet.\nGENNEMSNITLIG PENIS OMKREDS STØRRELSE Hvad er den gennemsnitlige penis størrelse?\nGennemsnitlig penis omkreds størrelse Om Sundhed. Spørgsmål - Svar\nMange videnskabelige forskere har forsøgt at svare på spørgsmålet om mænd og kvinder på verdensplan ønsker klare oplysninger om - Hvad er den gennemsnitlige penis størrelse? Vi vil præsentere dig med fakta fra alle de videnskabelige undersøgelser gjort på penis størrelse, så når du Gennemsnitlig færdig med at læse denne artikel, vil du føle indhold, at du har det mest præcise svar på spørgsmålet. Og måske vil du være beroliget om din egen størrelse eller din penises penis. Udgivne fund introduceres ofte med baggrundsinformation illustrerede videnskab mænds udbredte omkreds om, hvorvidt deres peniser er store nok, og hvis seksuelle partnere skal være tilfredse. Så hvad er størrelse Tjek din størrelse i den første officielle penis-kurve nogensinde. En gennemsnitlig, slap penis er 9,16 centimeter lang og 9,31 centimer i omkreds. En gennemsnitlig erigeret penis er 13,12 centimeter lang og 11,66 centimeter i omkreds. Forskerne har gennemgået resultaterne fra 17 forskellige studier, som indeholdte målene af mere . Kvinder vil have en gennemsnitlig penis Brody sagde til Live Science, at han mente, årsagen er, at en længere penis lettere og bedre kan stimulere hele vaginaen, og at oplevelsen derfor generelt bliver bedre for kvinder, der kan opnå vaginale orgasmer. Gennemsnitlig størrelse for en oprejst penis er 14,2 cm (5,6 inches) Den gennemsnitlige omkreds af en oprejst penis er 12,2 cm (4,8 tommer). Forskerne sagde, at de selvrapporterede oprejstede penile dimensioner var i overensstemmelse med resultater fra andre undersøgelser. niall horan erektion En gennemsnitlig stiv penis har en omkreds på 11,66 centimeter. (Illustration: David Veale) LÆS OGSÅ: Sover du nok? Din alder bestemmer dit behov. Ifølge de britiske forskere fra Kings College i London var det under tre procent (helt præcist procent), der havde "en unormal lille penis". Verdens længste penis er sort! Sorte mænd er godt udrustede – i hvert fald ifølge en undersøgelse fra I det centralafrikanske land Den Demokratiske Republik Congo kan mændene bryste sig af at have verdens længste penis, gennemsnitlig boydest.minstyrke.com gennemsnitlige længde er 17,9 cm i erigeret tilstand. Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner.\n4. sep Det er en smule større end de gennemsnitlige mål for en penis, som er 13,12 cm i længden og 11,66 cm i omkreds, ifølge boydest.minstyrke.com Verdens længste penisser på 17,9 cm i erigeret tilstand tilhører mænd i Den Afrikanske mænds penis er i gennemsnit næsten dobbelt så lange som. Her er nogle centrale punkter om den gennemsnitlige penis størrelse. Flaccid omkreds / omkreds gennemsnit fra 9 til 10 centimeter (3,5 til 3,9 inches).\nStudies have shown that drinking three to four cups of green tea per day will boost your exercise endurance by causing your body størrelse burn fat instead of carbohydrates during your workouts. Burning the carbs stored in your muscles causes the buildup of lactic acid which peter stevnhoved to fatigue and Gennemsnitlig muscles. But green omkreds causes your penises to burn more fat instead of carbs, which delays your fatigue and increases your endurance.\n3. mar Tjek din størrelse i den første officielle penis-kurve nogensinde. En gennemsnitlig stiv penis har en omkreds på 11,66 centimeter. (Illustration. Størrelsen på penis er ikke alt, men vi er nysgerrige! Få sexologens bud på gennemsnitlige penis størrelser her.\nHvad er enligt dif. på en lille og en stor penis? fremvise flg. skema for bestemmelse af gennemsnit størrelse på en mands penis. ud fra undersøgelsen en gens. penis erigeret på 16,72 cm., med en omkreds på 11,98 cm. 4. sep Det er en smule større end de gennemsnitlige mål for en penis, som er 13,12 cm i længden og 11,66 cm i omkreds, ifølge boydest.minstyrke.com Verdens længste penisser på 17,9 cm i erigeret tilstand tilhører mænd i Den Afrikanske mænds penis er i gennemsnit næsten dobbelt så lange som. De gik til en penis med en lidt kortere omkreds og længde i forhold til deres valg for. Kondom størrelsesguide Få hjælp til at vælge det rigtige kondom! For at finde den rette kondom - størrelse, skal du bruge omkredsen af dit lem. Resultatet er, at den gennemsnitlige penis i afslappet tilstand er 9,13 cm lang og 9,31 cm i omkreds. Strækker man penis ud, er den 13,24 cm lang. Endelig afslører undersøgelsen, at en manddom i erigeret tilstand i gennemsnit er 13,12 cm lang og 11,66 cm i omkreds. Den lettese måde at gøre det, er ved hjælp af en penis måler eller et målebånd, og mål omkredsen ved penisroden. Husk på at kondomets omkreds skal være en smule mindre end omkredsen af dit lem.\nPenis-størrelse: Hvad er normalt? Gennemsnitlig penis omkreds størrelse Fyre lyver gens. deres penis fem til syv centimeter længere end den i virkeligheden er. 2. Penis vokser i længden med 0,75 cm. efter en omskæring, og 0,30 cm. i omkreds. Afsløring: Så lang er den gennemsnitlige penis. Nyt studie afslører gennemsnitslængden på mænds penis. Og den er måske mindre, end du tror.\nHer er nogle centrale punkter om den gennemsnitlige penis størrelse. Flaccid omkreds / omkreds gennemsnit fra 9 til 10 centimeter (3,5 til 3,9 inches). 3. mar Og svaret er, at den gennemsnitlige penis i erigeret tilstand måler 13,12 I slap tilstand er gennemsnittet på 9,16 centimeter, mens omkredsen ligger på 9 sammenhæng mellem race og størrelsen på de mandlige genitalier.\nDo Green Tea Extract Supplements Work, Too. If you really don t størrelse butterfly til mænd tea or if you don t have time to brew it, you can actually get the same weight loss benefits from penis tea extract supplements. A 2010 study by Oklahoma State University researchers found that both freshly brewed green tea and extract supplements provided the same body weight and BMI body mass index reductions.\nHowever, the researchers also found that some other green tea health benefits came only omkreds the freshly brewed tea and not from the supplements. Research studies Gennemsnitlig that drinking green tea causes your body to burn fat.\njul En gennemsnitlig stiv penis har en omkreds på 11,66 centimeter. er der umiddelbart ingen sammenhæng mellem størrelse og race. Dog har. 3. mar Nogle mænd går rundt med mindreværdskomplekser over størrelsen på deres penis - andre er overbeviste om, at deres må være byens mest. 1. feb 14cm i omkreds.. En ½ liter colaflaske er omkring 13 cm på det tykkeste sted. Så ja en på 14 i omkreds, den hopper jeg sgut på. Hvor mange.\nGennemsnitlig penis omkreds størrelse pricerunner vinterdæk\nSorte mænd er godt udrustede — i størrelse fald ifølge en undersøgelse fra Ifølge forskningsartiklen ser der heller Gennemsnitlig ud til at være nogen sammenhæng mellem penis og størrelsen på omkreds nedre regioner.\njul En gennemsnitlig stiv penis har en omkreds på 11,66 centimeter. er der umiddelbart ingen sammenhæng mellem størrelse og race. Dog har. Her er nogle centrale punkter om den gennemsnitlige penis størrelse. Flaccid omkreds / omkreds gennemsnit fra 9 til 10 centimeter (3,5 til 3,9 inches).\nDenne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Der var heller ikke noget forhold mellem mænds alder og deres penisstørrelser. Debatten har raset i mange år; betyder mandens penisstørrelse virkelig noget, når det kommer til sex?\nsex pik up sex\nGennemsnitlig penis omkreds størrelse Sådan giver du et godt handjob. Resultatet af, hvor meget penislængden kan vokse - om du er en 'shower' eller en 'grower' - blev yderligere understøttet af en undersøgelse af tyrkiske mænd, hvor "slaplængde havde ringe betydning for at bestemme oprejst penile længde. Læger Anbefaler\ner grøn te en afrodisiakum\nGennemsnitlig størrelse for en oprejst penis er 14,2 cm (5,6 inches) Den gennemsnitlige omkreds af en oprejst penis er 12,2 cm (4,8 tommer). Forskerne sagde, at de selvrapporterede oprejstede penile dimensioner var i overensstemmelse med resultater fra andre undersøgelser. En gennemsnitlig stiv penis har en omkreds på 11,66 centimeter. (Illustration: David Veale) LÆS OGSÅ: Sover du nok? Din alder bestemmer dit behov. Ifølge de britiske forskere fra Kings College i London var det under tre procent (helt præcist procent), der havde "en unormal lille penis".\nBørnetøj str 140\nSiemens porsche kaffemaskine brugsanvisning\nFølge: Gravid uge 38 » »\nTidligere: « « Opretholde penis erektion\nGiddens social arv\nEngelsk eksamen mundtlig stx\nTrip trap snebold stage\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Gennemsnitlig penis omkreds størrelse boydest.minstyrke.com


Jes Drost Nissen\nHomotoxicologi er en sygdomsforståelse og et behandlingsprincip som blev formuleret af dr. med. Hans Reckeweg (1905-1985) i første del af det 20. århundrede.\nHan opfattede det vi kalder sygdom som kroppens svar på en påvirkning af en "toxin" - d.v.s. et stof der er skadeligt for legemet. Det kan være en toxisk substans, men også fx. skader, bakterier, virus, allergener etc. Også psykiske belastninger hører med til "toxiner".\nDet vil altså sige at sygdom, symptomer, tegn etc. defineres som kroppens forsøg på at skaffe sig af med eller neutralisere disse exogene og endogene homotoxiner ("menneske-gifte", stoffer der belaster organismen) og organismens forsøg på at kompensere for beskadigelsen. Denne definition indeholder dels en tidsdimension som en væsentlig dimension i enhver sygdom, og betoner også betydningen af "terrainet", d.v.s. det individ, hvor homotoxinet gør sin skadelige virkning.\nMed dette som udgangspunkt drejer sygdomsbekæmpelse sig ikke om at undertrykke symptomer, de er jo netop tegn på at organismes kæmper, men om at støtte denne kamp, d.v.s. at styrke legemet så det bedre kan fuldføre denne kamp, og i bedste tilfælde helt slippe af med homotoxinet (den sygdomsforvoldende faktor, meget bredt forstået).\nBehandling med Penicillin er for så vidt et eksempel på en sådan behandling, idet det hjælper kroppen til at få bugt med visse bakterier. Men hvis kroppen ikke havde sine egne forsvarsmekanismer, hjalp penicillin ikke. Omvendt ville kroppen ofte klare sig helt fint uden penicillin, specielt hvis man støtter den på anden vis.\nSom anført arbejdede dr. Reckeweg med homeopati. Homeopatiske lægemidler egner sig helt fortrinligt til netop at støtte kroppen i dens egne betræbelser uden at hæmme eller skade kroppen på andre områder. Dr. Reckeweg udformede sine egne mediciner af homeopatiske blandinger, og grundlagde fabrikken "Heel" der idag er en af de største fabrikker for homeopatisk medicin.\nJeg har i nogle år arbejdet med præparater herfra og glæder mig dels over en god effekt, også i mange tilfælde, hvor vi læger ikke har så meget at byde på, dels at behandlingen er ganske skadefri og oftest uden bivirkninger.\nI modsætning til hvad man ofte hører i lægekredse er der faktisk en ganske stor mængde af videnskabeligt arbejde med homeopati. Jeg har oversat en af artiklerne, som kan læses her.\nMan kan læse mere her (på tysk!)\nTelefon: 65 33 20 45\nmobil 2169 2402\nwebsite lavet af Jes Drost Nissen, © 2006-2009


Med et godt lokkekald og lidt teknik kan du lokke vildtet helt tæt på\nLokkekald - Gåsejagt (7)\nLokkekald - Kragejagt (8)\nBrug af lokkekald er virkelig populært og jagten bliver en helt særlig oplevelse, når det lykkes at kalde vildtet ind på skudhold.\nDer findes utroligt mange lokkekald på markedet, og det kan være svært at overskue, hvilket der passer bedst til dig.\nFor at få en succes oplevelse og lysten til at tage lokkekaldet med på jagt hver gang, så bør du vælge et lokkekald der passer til den mængde tid, du har til at øve med det og det niveau, du forventer at få for at lykkes på jagten.\nNogle producenter har været så fokuserede på at forfine tonerne til det ypperste, at det er gået alvorligt ud over brugervenligheden og i sådan en grad, at det nærmest kræver en professionel jæger med mange timers øvelse, for ikke at lyde som et ustemt instrument i et hornorkester.\nVi har valgt et sortiment af markedets aller bedste lokkekald, som 99% af Danmarks jægere kan mestre, og hvor kvaliteten i håndværket er kompromisløs.\nSe vores store udvalg af lokkekald til alle jagtformer fra Klaus Weisskirchen, Dan Thompson Calls, Zink Calls, Mick Lacy, Verminator, Nordik Predator, Kristoffer Clausen og Dangate´s eget kald til grågæs, som er det perfekte valg til dig, der er nybegynder eller ikke mestrer den mere krævende back pressure teknik.\nDan Thompson BD1 Rævekald – Fugleskrig\nLokkekald – Krage\nLokkekald – Såret krage\nZink Lokkekald – Blisgås\nDan Thompson PC2D Rævekald\nDan Thompson PC3 – Snow Camo\nDan Thompson PC4 Rævekald\nDan Thompson PC4 Rævekald – Snow Camo\nDan Thompson PC5 Rævekald – Snow Camo\nDan Thompson Rævekald – Weems Cottontail\nLokkekald – forårs rådyr\nKald til råbuk\nDan Thompson lokkekald PC1D\nDan Thompson Rævekald – PSC Coyote\nRæve-kald – Mus\nLokkekald - Rævejagt\nLokkekald – Ræv – Tævens kald\nElektronisk - Lokkekald\nFjernbetjening til AJ Caller\nWeisskirchen – Hun rævens parringskald


Ægløsning og menstruationscyklus - Sundhed - 2019\nHvad sker der under ægløsning og menstruationscyklus?\nCervicale slimændringer og menstruationscyklussen\nStress og din menstruation\nHvornår er du den mest frugtbare?\nDet frugtbare vindue: Hvornår kan jeg blive gravid?\nHvorfor er sporing af ægløsning nemmere?\nDen menstruelle cyklus (Original: The Menstrual Cycle - Narrated 3D Animation) (April 2019).\nEn menstruationscyklus er tidsperioden mellem den første dag i din menstruationsperiode (den tid du bløder), indtil næste gang du begynder din menstruationsperiode.\nÆndringerne i forbindelse med ægløsning og menstruationscyklus er bragt på grund af udsving i hormoner på forskellige tidspunkter i måneden. De fleste menstruationscyklusser er 28-29 dage lange. En variation på nogle få dage mere eller mindre kan være ret normalt såvel som små variationer fra cyklus til cyklus.\nCyklus Dag 1 i menstruationsblødningen betegnes som dag 1 i menstruationscyklussen. Cyklens længde måles fra dag 1 i en cyklus til dag 1 i den næste cyklus.\nDin menstruationscykluslængde og dagen for ægløsning er direkte relaterede. Din menstruation begynder ca. 14 dage efter ægløsning. Hvis ægløsning sker ca. 14 dage i en kvindes cyklus, starter din næste periode ca. 14 dage senere, og cyklængden er 28 dage.\nÆgløsning opstår, når et modent æg frigives fra æggestokken. Det optages derefter af æggelederen og er til rådighed for befrugtning. Formen af livmoderen er fortykket for at forberede sig på et befrugtet æg. Hvis der ikke opstår nogen forestilling, vil livmoderbeklædningen, såvel som blodet, blive skuret. Udgydelsen af et ubefrugtet æg og livmodervæggen er menstruationsperioden Menstruationscyklussen kan opdeles i følgende to dele: æggestokkene og livmodercyklusen.\nOvariecyklusen indebærer ændringer i æggestokkene og kan yderligere opdeles i to faser:\nFollikulær fase (fase 1)\nDen follikulære fase (dag 1 til 13) er tiden fra den første dag i menstruationen indtil ægløsning, når et modent æg frigives fra æggestokken. Det kaldes follikulær fase, fordi vækst eller modning af ægget finder sted inde i follikelen, en lille sac, hvor ægget modnes. Ægløsning opstår omkring dag 14 af cyklen som reaktion på en bølge af luteiniserende hormon (LH), når ægget frigives fra æggestokken. Denne første halvdel af cyklen kan afvige meget for hver kvinde, der varer overalt fra 7 dage til 40 dage.\nLuteal fase (fase 2)\nDen luteale fase (dag 14 til 28) er tiden fra, hvornår ægget frigives (ægløsning) til den første dag i menstruationen, når du får din periode. Det er en struktur, der vokser i æggestokken, hvor et modent æg blev frigivet ved ægløsning. Den luteale fase har en mere præcis tidslinje og er normalt kun 12-16 dage fra ægløsningens dag. Dette betyder i sidste ende, at ægløsningstiden bestemmer, hvor længe din cyklus er.\nCervikal slim ændres i henhold til ægløsning og din menstruationscyklus.\nCycle Day 1-5: Menstruationsblødning\nMenses Cycle 6-9 (5-8 dage før ægløsning): Tør; lille eller ingen slim\nCycle Day 10-12 ( 2-4 dage før ægløsning ): Klæbrigt tykt slim, bliver mindre tykt og hvidere\nCycle Day 13-15 (1-2 dage før og efter ægløsning): Æg hvide eller "spinnbarkeit" slim (mest frugtbar tid): tynd, elastisk, glat, elastisk, klar\nCycle Day 16-21 (2 + dage efter ægløsning): Klæbrigt, tykt slim (Mindre frugtbar / infertil)\nCykeldag 22-28: Tørret slim\nDen gamle tro på, at stress kan påvirke din periode, er kun delvis sandt. Stress kan påvirke din ægløsning, som i sidste ende bestemmer, hvornår din periode kommer, men stress omkring tidspunktet for en forventet periode vil ikke gøre det sent - det var allerede bestemt, når det ville komme 12-16 dage tidligere!\nEt æg (æg) lever ikke længere end 12-24 timer efter ægløsning efter at have forladt æggestokken.\nNormalt frigives kun ét æg hver gang ægløsning, men lejlighedsvis frigives to eller flere æg.\nÆgløsning (og derefter din menstruationscykluslængde) kan påvirkes af stress, sygdom eller forstyrrelse af normale rutiner.\nNogle kvinder kan opleve noget lys blodspotting under ægløsning.\nImplantation af et befrugtede æg finder normalt sted 6-12 dage efter ægløsning.\nHver kvinde er født med millioner af umodne æg, der afventer ægløsning til at begynde.\nEn menstruation kan forekomme, selv om ægløsning ikke har fundet sted.\nÆgløsning kan forekomme, selvom en menstruation ikke har fundet sted.\nNogle kvinder kan føle sig lidt smerte eller smerter, nær æggestokkene under ægløsning. Dette kaldes "mittelschmerz."\nHvis et æg ikke befrugtes, opløses det og absorberes i livmoderen.\nSperm kan leve i en kvindes krop op til 5 dage efter samleje, men oftere 2 dage.\nGraviditet er mest sandsynligt, hvis samleje sker overalt fra 3 dage før ægløsning indtil 2-3 dage efter ægløsning.\nLivmodercyklusen indebærer ændringer i livmoderen. Det forekommer i tandem med æggestokkens cyklus og er opdelt i to faser:\nDen proliferative fase (dag 5 til 14) er tiden efter menstruationen og før den næste ægløsning, når livmoderens foring stiger hurtigt i tykkelse, og livmoderkirtlerne forminerer og vokser.\nSekretorisk fase (dag 14 til 28) er tidspunktet efter ægløsning. Når et æg ikke befrugtes, forsvinder corpus luteum gradvist, østrogen og progesteron (hormon) niveauer falder, og den fortykkede livmoderforing bliver skuret. Dette er din periode.\nEn kvindes månedlige cyklus måles fra den første dag i sin menstruation indtil den første dag i hendes næste periode. I gennemsnit er en kvindes cyklus normalt mellem 28-32 dage, men nogle kvinder kan have meget kortere cyklusser eller langt længere. Cyklængden afhænger alt, når du ægløses. Ægløsning kan forekomme på forskellige tidspunkter i løbet af en cyklus og kan opstå på en anden dag hver måned.\nÆgløsning kan beregnes ved at begynde med dagen den sidste menstruationstid (LMP) starter eller ved at beregne 12-16 dage fra den næste forventede periode. De fleste kvinder ægløses overalt mellem dag 11 - dag 21 i deres cyklus, regnet fra den første dag i LMP.\nDet frugtbare vindue omkring 5-6 dage lang, og det inkluderer ældningens dag og de 4-5 dage før den dag.\nSporing af ægløsning og menstruationscyklus kan hjælpe en kvinde med at få en bedre ide om, hvornår graviditet kan og ikke kan forekomme i løbet af hendes månedlige cyklus. En måde at spore på, når ægløsning sker, er at studere forandringer i livmoderhalsslid og anvende et basalt termometer. Cervikalvæske ændres til et vådt, glat stof, der ligner "æggehvider" lige før ægløsning sker, og indtil ægløsning er overstået. Et termometer hjælper med at spore en stigning i kropstemperaturen, hvilket signalerer, at ægløsning er lige sket. En anden måde at spore ægløsning på er gennem ægløsningssæt og frugtbarhedsmonitorer. Når ægløsning er sket, er der intet du kan gøre for at øge dine chancer for graviditet. Dit næste skridt er at begynde at se på tidlige graviditets symptomer.\nFind ud af, hvorfor det er vigtigt at vurdere den korrekte graviditets forfaldsdato.\nTjek vores ugentlige graviditets kalender og interaktive graviditetshjul for at følge din graviditet dag for dag.


Bolde mod kugler : Mathilde Walter Clark\nMetroXpress 15. Juli 2005\nCopyright © Metroxpress og Mathilde Walter Clark 2005. Brug af papirkopier/prints til undervisningsbrug på uddannelsesinstitutioner eller i erhvervsmæssig sammenhæng er kun tilladt efter aftale med Copydan Tekst & Node og inden for aftalens rammer.\nFor halvandet år siden gik USA, England og Danmark gik ind i Irak og bombede løs uden FNs velsignelse og uden en fredsplan. Formaster man sig til at nævne noget om det under al ‘Krigen mod terror’-ståhejet får man at vide, at man er træt af at diskutere dette. Nu er det jo sket. Og er verden ikke blevet et bedre sted uden Saddam Hussein? Er man måske på terroristernes side? Det er man ikke, og så slutter argumenterne. Skuldertrækkene bølger gennem befolkningen. Det er til at blive helt søsyg af! Men der er ingen, der bliver trætte af at høre diverse nyhedsreportere sidde på diverse tv-kanaler og tale med bævende stemmer om ‘Krigen mod terror’ i et 1:1 målestoksforhold, som om det giver nogen som helst mening.\nMan må sige, at store dele af pressen og oftenligheden har købt pakken fra Bush’s PR-afdeling. Selvom terroren er steget drastisk siden kampagnen blev iværksat, er det en kæmpe succes. Den gør, hvad den skal. Den holder folk bange og den alfaderlige tre-enighed Bush & Co populære.\nDer er gået et eller andet helt galt. At tale om ‘Krig mod terror’ er lidt som at tale om bolde mod kugler. Først og fremmest findes der ikke en gængs og entydig definition af ‘terrorisme’. De mest almindelige fællesnævnere lyder på noget med at motivet er politisk eller religiøst, handlingen er voldelig, ulovlig og planlagt. Krigen mod Irak er et godt eksempel. Altså bolde mod bolde. Stor mening giver det ikke. Men jeg har set en stor tåre dingle i øjenkrogen på Jes Dorph Petersen, når han taler om ‘Krigen mod terror’ og det er nok.\nThe U.S. National Counterterrorism Center (NCTC) har behændigt defineret terror som noget, som begås af en subnational eller hemmelig agent. Altså ikke noget et land eller en regering kan begå. Fikst – men det er trods alt også formuleret af en regering. FN har derimod en definition, som inkluderer statslig terrorisme. Kugler mod kugler.\nEn anden detalje er jo så, at ‘terror’ ikke er noget, man kan angribe. Terror er en tilstand for pokker. Det svarer til at angribe f.eks ‘dårligt humør’ eller ‘julestemning’. Det gør man så heller ikke. Man angriber ikke engang terroristerne (som må formodes at være dem, de mener). Næh, man angriber lande, hvilket naturligvis ikke er det samme som terrorister. Det svarer lidt til at give alle eleverne på skolen en afklapsning, fordi et par af dem (vi ved ikke helt hvilke) er nogle ballademagere. Kugler mod bolde.\nUSA påstår selvfølgelig, at de drog i krig ud fra selvforsvar. Der var en formodning om nogle masseødelæggelsesvåben – og den formodning var nok. Det svarer vel nærmest til at afklapse ungerne ved timens begyndelse for det tilfældes skyld, at de havde tænkt sig senere at lave ballade. Og Hussein var det da også bedst at slippe af med, hedder det sig hele tiden. Noget begrebsligt miskmask er det. Verden er fuld af folk, som det er bedre at slippe af med. Som Clinton på et tidspunkt indvendte mod dette argument: Vi kan ikke blive ved med at angribe alle dem, der er imod os. Vi bliver nødt til også at tænke på at få nogle venner.\nMon ikke netop det at gøre sig gode venner med folk er den bedste krig mod terror? Forstået som en rent metaforisk krig, naturligvis, hvor man bruger milliarderne og energien på at øge sikkerheden og på andre opbyggelige værdier frem for at skabe frygt og kaste bomber i nakken på folk. Alt hvad ‘Krigen mod terror’ formår, er at hverve flere terrorister og at få Jes Dorph Petersen til at sidde og mimre på det uklædeligste.


Vores Natur 2020 – 15. Juni Fonden\nDer venter danskerne mange naturoplevelser i 2020.\nDR, Friluftsrådet, Naturstyrelsen og de danske naturhistoriske museer har nu officielt sat gang i temaet ’Vores Natur’, der tilbyder alle danskere rigtig mange forskelligartede naturoplevelser fra hele landet. ’Vores Natur’ er bl.a. støttet af 15. Juni Fonden.\nI disse uger vil naturen rykke ind i mange danskeres hjem i form af nye naturprogrammer i både tv og radio samt flere digitale tilbud.\nSøndag den 12. april havde DR1 og DRTV premiere på den unikke naturserie ’Vilde Vidunderlige Danmark’, der er en serie på fem afsnit, hvor seerne vil komme helt tæt på både naturen og dyrene, der lever i den. Serien markerer starten på ’Vores Natur’.\nDe mange fælles udendørs aktiviteter er indtil videre skubbet til slutningen af maj på grund af coronavirus. I stedet vil danskerne få inspiration til at opleve naturen på egen hånd, forklarer formanden for Friluftsrådet, Niels-Christian Levin Hansen.\n– Naturen gemmer på uendeligt mange vilde og vidunderlige oplevelser, og det synes vi, at alle skal kende mulighederne for. Mange flere skal opleve glæden ved at tage madkurven på cyklen ud i nærmeste skov, ved at tage vandretur ud i det åbne land, krydse fjorden i kajak eller krybe i soveposen under stjernerne i bålets skær til lyden af skovhornuglens tuden, siger han og fortsætter:\nPå hjemmesiden www.voresnatur.dk (link) kan du læse om alle aktiviteter, fotokonkurrence, gode råd til ture, og meget mere.


Et nært og sammenhængende sundhedsvæsen i balance. Sundheds aftalen - PDF Gratis download\nDownload "Et nært og sammenhængende sundhedsvæsen i balance. Sundheds aftalen"\nAugusta Rikke Johannsen\n1 Et nært og sammenhængende sundhedsvæsen i balance Sundheds aftalen Region Midtjylland, de 19 midtjyske kommuner og PLO-Midtjylland Maj 2019\n2 Et nært og sammenhængende sundhedsvæsen i balance 1. Visioner 5 2. Indsatsområder og fælles målsætninger 6 3. Bærende principper for samarbejdet 8 4. Nationale mål og lokale målsætninger Implementering og opfølgning 13 Overordnede rammer Sundhedsaftalen træder i kraft 1. juli Sundhedsaftalen henvender sig primært til politikere samt ledelsessystemet i kommunerne, regionen og praksissektoren. Aftalen omfatter samarbejdet mellem hospitaler, kommuner og almen praksis. Samtidig skal aftalen understøtte sammenhæng i indsatsen mellem sundhedsområdet og andre tæt forbundne velfærdsområder, herunder social-, undervisnings- og beskæftigelsesområdet. Sundhedsaftalen fastsætter gennem visioner, prioriterede indsatsområder, målsætninger og bærende principper for samarbejdet en fælles politisk retning. Udmøntningen af den overordnede fælles retning i sundhedsaftalen til konkrete initiativer aftales og udvikles mellem parterne i aftaleperioden. Dette via udmøntning i konkrete samarbejdsaftaler for specifikke målgrupper/indsatser, prøvehandlinger mv. Da der er særlige præmisser for almen praksis, skal aktivitet, der ikke er omfattet af landsoverenskomsten for de praktiserende læger, forhandles i Praksisplanudvalget. Fra nationalt hold udarbejdes der løbende mål, programmer og handlingsplaner for sundhedsområdet, som skal udmøntes i regi af sundhedsaftalen. Samarbejdsaftaler fra forhenværende sundhedsaftaleperiode videreføres og suppleres løbende af nye samarbejdsaftaler. Samarbejdsaftalerne indeholder konkret ansvars- og opgavefordeling og understøtter implementering på de enkelte hospitaler, i de enkelte kommuner og i almen praksis. Samarbejdsaftalerne findes på www. sundhedsaftalen.rm.dk. Her findes også en værktøjskasse med sundhedsfaglige dokumenter, der kan være vejledende eller retningsgivende for medarbejderne i sundhedsvæsenet. 2\n5 1. Visioner Et nært og sammenhængende sundhedsvæsen i balance er et sundhedsvæsen, hvor alle har lige muligheder for et sundt og langt liv, hvor alle borgere er aktivt inddraget i egen sundhed, hvor flere sundhedsløsninger bliver løftet i det nære, og hvor vi får mere sundhed for pengene. Sundhedsaftalen bygger på fire visioner for det fælles sundheds væsen i Midtjylland: MERE LIGHED I SUNDHED SOCIALT OG GEOGRAFISK Vi kan konstatere en stigende social ulighed i sundhed. Hvis alle skal have lige muligheder for et sundt og langt liv, er det nødvendigt at behandle borgerne forskelligt og styrke den forebyggende indsats. Vi vil derfor tilpasse vores indsatser til den enkelte borger (differentierede indsatser) og understøtte den enkelte borger i at styrke sine sundhedskompetencer. Vi skal tilbyde mere støtte og koordinering af indsatsen til de borgere, der har behov for dette. Og vi skal understøtte, at de borgere, der selv kan varetage og koordinere, får mulighed for dette. Lighed i sundhed handler også om geografisk lighed, hvor borgerne får høj kvalitet i tilbuddene, uanset hvor de bor. PÅ BORGERENS PRÆMISSER Vi arbejder ud fra en værdi om, at vi sætter borgeren først. Det betyder, at vi inddrager borgerne og de pårørende i behandlings- og rehabiliteringsforløbet, så borgerne oplever mulighed for at være aktive i eget forløb. Det har positiv effekt på både brugertilfredshed, kvalitet og ressourceudnyttelse. Vi understøtter derfor borgeren i at klare mest muligt selv med tilbud om brugerstyring og telemedicinske løsninger, der understøtter egen mestring, egen træning mv. Det betyder fx, at de borgere, der er tilknyttet arbejdsmarkedet, støttes i at fastholde arbejde. Værdigheden i at have ansvar for og indflydelse på eget liv og sundhed er vigtig for alle at bevare. I dialogen med borgeren vælger vi en løsning, der er faglig bedst ud fra borgerens situation og præmisser. Ingen borger skal falde mellem to stole. Hvis der opstår tvivl, er det den part, der har kontakten til borgeren, der handler. Vi vil samtidig arbejde på at gøre borgerne til medproducenter af sundhed. Både egen og andres. Vi ved fx, at det betyder noget for ens sundhed og livskvalitet at være en del af et fællesskab. Derfor vil vi også samarbejde med pårørende, foreninger og frivillige om opgaveløsningen. SUNDHEDSLØSNINGER TÆT PÅ BORGEREN Det er til gavn for den enkelte borger at få en behandling og en indsats, der griber mindst muligt ind i hverdagen. Der er meget livskvalitet at hente ved at modtage behandling i de nære omgivelser. Det stiller krav til indretningen af sundhedsvæsenet, til samarbejdet mellem parterne og et stærkere fokus på hvilke opgaver, der kan løses og forankres tættere på borgernes hverdag. Det gælder både i forhold til behandling, tidlig opsporing og forebyggelse. Sundhedsløsninger tæt på borgeren handler ikke kun om at omlægge indsatser og flytte personaleressourcer og tilbud ud i hjemmet. Det handler også om at understøtte borgerens ansvar og mulighed for egen sundhed og behandling. MERE SUNDHED FOR PENGENE Vi har fokus på, hvordan vi kan hjælpe hinanden med at skabe mest mulig sundhed for borgerne for de ressourcer, der er. Vi vil derfor have blik for den samlede opgaveløsning, hvor vi integrerer vores tilbud og sikrer, at de hænger sammen. Der skal ikke være parallelle tilbud, men de skal løses i de rammer, der giver mest værdi for borgerne, for sundhedstilstanden og for samfundsøkonomien. Samtidig skal løsningerne være i økonomisk balance. Med det mener vi løsninger, der både er samfundsøkonomiske og i balance i forhold til konsekvenser for den enkelte kommune, det enkelte hospital og den enkelte praksis. Sundhedsaftalen\n6 2. Indsatsområder og fælles målsætninger Vi skal prioritere og samle kræfterne på udvalgte områder. De udvalgte indsatsområder er: Fælles investering i forebyggelse først med fokus på rygning Sammen om ældre borgere først med fokus på akutområdet Den nære psykiatri først med fokus på mental sundhed hos børn og unge samt voksne borgere med svær psykisk sygdom. De valgte indsatsområder skal ses som fælles udviklingsområder, hvor vi mener, at der i de kommende år er brug for en ekstra indsats. Og hvor indsatsen med fordel kan udvikles og implementeres i et tæt samspil mellem hospitaler, praktiserende læger og kommuner. Sundhedsaftalen er dynamisk. Det betyder, at indsatsområderne er områder, hvor vi tager fat først, og hvor vi har en mulighed for at gøre stor gavn for mange med en fokuseret fælles indsats. Når vi er i god udvikling med en indsats, udvælger vi og går videre med nye indsatser. På den måde tager vi i vores samarbejde højde for de aktuelle behov, der opstår og viser sig i løbet af de næste fire år. 6\n7 FÆLLES INVESTERING I FOREBYGGELSE SAMMEN OM ÆLDRE BORGERE UDVIKLING AF DEN NÆRE PSYKIATRI Vi prioriterer forebyggelse, fordi sundhed spiller en helt central rolle for den enkeltes trivsel og mulighed for at udfolde sit potentiale i det daglige. Samtidig er forebyggelse helt nødvendig for at kunne imødekomme udviklingen med stadigt stigende udgifter til behandling, pleje, sygefravær og overførselsindkomster. Der er potentiale i at investere i forebyggelse i forhold til borgere i alle aldre for børn og unge så de tilegner sig sunde vaner fra start, men også at rehabilitere den ældre befolkning, så de lever et sundt og aktivt liv. Borgernes sundhed er et fælles ansvar, og vi har derfor alle tre parter et ansvar, når det drejer sig om forebyggelse. Vi har dog forskellige roller, hvor kommunerne typisk står for de enkelte sundhedsfremme- og forebyggelsesindsatser, mens hospitalerne og praktiserende læger har en vigtig rolle i forhold til at agere proaktivt og forebyggende ved tidlig opsporing og henvisning til kommunale forebyggelsestilbud. Derudover understøtter hospitaler med specialiseret ekspertise og sparring til kommuner og praktiserende læger. Vi ser et særligt potentiale i tværsektorielt samarbejde om forebyggelsesindsatser inden for rygning og overvægt. Rygning prioriteres som første fokus. Når vi er godt på vej med indsatser i forhold til rygning, vil vi prioritere tværsektorielle indsatser i forhold til overvægt. Rygning som det første fokus Rygning er det første område, som vi tager fat på i fællesskab. Det gør vi, fordi rygning fortsat er den risikofaktor, hvor forebyggelsesindsatser potentielt kan bidrage mest til at reducere sygdom og dødelighed. I gennemsnit dør en dagligryger mere end 10 år tidligere end en person, der aldrig har røget. Rygere kan forvente færre gode leveår end ikke-rygere, da rygning øger risikoen for en lang række alvorlige sygdomme. Desuden er konsekvenserne af rygning også dyrt for samfundet. Der er således store gevinster at hente ved tobaksforebyggelse og rygestop både for den enkelte ryger og for samfundet. Målsætning: Vi vil nedbringe antallet af dagligrygere i Region Midtjylland. I løbet af de næste år vil der ske en kraftig stigning i andelen af ældre og borgere med kronisk sygdom og multisygdom. For den ældre borger med en eller flere sygdomme vil en videreudvikling af det tværsektorielle samarbejde kunne bidrage til rette borger i rette seng på rette tid, færre forebyggelige indlæggelser og færre akutte indlæggelser og genindlæggelser. For borgeren giver det tryghed og en behandling og indsats, der griber mindst muligt ind i hverdagen og dermed bedre livskvalitet. Akutområdet som det første fokus Vi prioriterer i første omgang samarbejdet om varetagelsen af akut sygdom hos ældre borgere. Det gør vi, da en række akutte indlæggelser kan forebygges, når vi gennem en proaktiv indsats er på forkant med indlæggelse, og når vi udvikler og etablerer alternativer til indlæggelse, hvor behandling og pleje kan iværksættes straks. Akutområdet er et fælles ansvar, derfor skal kommuner, hospitaler og almen praksis have fokus på at udvikle og tilbyde indsatser, som kan medvirke til, at en del af de forløb, der i dag er akutte, ikke udvikler sig hertil. Målsætning: Vi vil styrke sam arbejdet om akut syge ældre og nedbringe antallet af akutte indlæggelser blandt ældre. Vi prioriterer den nære psykiatri, da flere borgere rammes af psykiske lidelser. Borgere med psykiske lidelser har en større dødelighed end befolkningen generelt og har sværere ved at bevare tilknytning til uddannelse og arbejdsmarked end borgere med somatiske lidelser. Den nære psykiatri handler om borgerens hverdagsliv i et års perspektiv, og spænder fra børn, unge og voksne i mistrivsel eller med dårlig mental sundhed til børn, unge og voksne med svær psykisk sygdom. En fælles retning for udviklingen af den nære psykiatri på tværs af kommuner, region, almen praksis og civilsamfund er helt afgørende. Derfor er der dannet en fælles alliance om den nære psykiatri mellem de 19 kommuner, Region Midtjylland, PLO-Midtjylland og bruger- og pårørendeorganisationer om at forbedre og udvikle den nære psykiatri i Midtjylland. Mental sundhed hos børn og unge samt voksne borgere med svær psykisk sygdom som det første fokus Hvordan har du det-undersøgelsen 2017 viser en markant stigning i andelen af unge med dårlig mental sundhed (svær ensomhed, højt stressniveau, angst og anspændthed). Vi ved, at mistrivsel og dårlig mental sundhed kan have store konsekvenser for den enkelte og for omgivelserne både på kort og lang sigt. Vi vil derfor sætte ind ift. at forbedre den mentale sundhed hos børn og unge for at forebygge, at psykisk sygdom opstår og udvikler sig. Samtidig har de svært psykisk syge voksne borgere tilbagevendende behov for støtte og behandling på tværs af fagområder fra både region, kommune og almen praksis. Her er der risiko for, at borgerne pendulerer mellem indlæggelse, bosted, ambulante tilbud, almen praksis, bostøtte i eget hjem etc., og risiko for at borgerne tabes mellem flere stole. Vi vil derfor finde løsninger for denne målgruppe. Målsætning: Vi vil forbedre den mentale sundhed og mindske mistrivsel hos børn og unge i Region Midtjylland. Vi vil forbedre sundheden og sikre bedre sammenhængende patientforløb for voksne med svær psykisk sygdom. Sundhedsaftalen\n8 3. Bærende principper for samarbejdet I arbejdet med at omsætte sundhedsaftalen til handlinger har vi erfaring for, at der er flere forhold, der udfordrer det tværsektorielle samarbejde. Derfor har vi behov for fælles principper, som vi kan stå på, når vi indgår aftaler med hinanden. Principperne skal være grundlaget for et stærkt samarbejde, også når vi er uenige. ØKONOMI Både de regionale og kommunale opgaver samt det tværsektorielle samarbejde er dynamiske og under fortsat udvikling. Når vi indgår aftaler, der ændrer på opgavevaretagelsen mellem kommuner og region, er der enighed om, at de økonomiske konsekvenser skal været klarlagt, så der er gennemsigtighed for alle parter i det fælles beslutningsgrundlag. Vi er enige om, at udviklingen af det samlede sundhedsvæsen kan finansieres ud fra et princip om, at der over tid er en fair balance i økonomien mellem kommuner og region. For almen praksis gælder som omtalt særlige forhold. Vi fortsætter og videreudvikler samarbejdet der, hvor der er sundhedsgevinster at hente for borgeren og effektiviseringer for kommuner og region. Endelig skal region og kommuner i fællesskab søge at påvirke de nationale rammer og de årlige økonomiforhandlinger. KVALITET Vi arbejder for en høj og mere ensartet kvalitet i det samlede sundhedsvæsen. Borgerne skal opleve en region i balance, og at der er kvalitet i sundhedstilbuddene fra kyst til kyst. Der skal være plads til forskellighed, men samtidig har vi brug for at arbejde ud fra de samme kvalitetsmål og standarder. Når vi indgår aftaler, tager vi derfor udgangspunkt i fælles normkrav frem for minimumskrav. Normkravene definerer og specificerer, hvad vi i fællesskab har besluttet at arbejde efter og for. Vi er fælles om normkravene, men der vil være forskel på, hvor hurtigt vi hver især kan implementere de enkelte normkrav. Det er vores ambition, at alle samarbejdsaftaler på sigt bliver regionsdækkende. Når vi udvikler indsatser og aftaler normkrav, gør vi det på grundlag af viden, forskning og data, og her har vi som udgangspunkt fokus på, at indsatserne forbedrer sundhedstilstanden, den brugeroplevede og den sundhedsfaglige kvalitet samt samfundsøkonomien. Videndeling, fælles kompetenceudvikling og fælles sprog er centrale elementer i arbejdet med kvalitet. FÆLLES POPULATIONSANSVAR Vi skal i fællesskab skabe mest mulig sundhed og en mere lige fordeling af sundhed i befolkningen. Det løfter vi bedst sammen gennem indsatser, der er målrettet udvalgte grupper af borgere. Et vigtigt redskab er i den forbindelse at identificere populationer med særlige sundhedsudfordringer, hvor vi i fællesskab kan bidrage til mere sundhed fx højrisikogruppen med komplekse og mange sygdomme, eller populationer der er i stigende risiko for at udvikle sygdomme og komme i højrisikogruppen. 8\n9 AT BRYDE MED VANETÆNKNINGEN Prøvehandlinger er et stærkt redskab til at afprøve nye idéer og få erfaringer med løsninger, hvor der tænkes ud af boksen. Nogle gange er der også behov for, at vi sammen udfordrer de gældende rammer fx lovgivningsmæssige og organisatoriske rammer. Herunder også forsøg med fælles ledelse og fælles økonomi. VIDENDELING OG SPREDNING Vi skal dele de gode erfaringer og lære af hinanden. Det skal vi fx gøre ved at sprede de indsatser, der har vist god effekt i ét geografisk område. Vi skal øge kendskabet til andre sektorers indsatser og blive bedre til at koordinere indsatser på tværs af sektorer. Og vi skal understøtte gode relationer, hvor vi kender og respekterer andre sektorers vilkår. TIDLIG OG RETTIDIG INDSATS En tidlig og rettidig indsats handler både om, at forebygge at sygdom opstår og om tidligt at opspore sygdom og undgå, at sygdommen forværres. Det betyder, at vi hver især sætter ind i rette tid, og at der nogle gange skal investeres tidligt i et forløb for at undgå, at kompleksiteten øges. Det er til gavn for den enkelte borger, for økonomien og for befolkningens sundhedstilstand. IT, DATA OG TELEMEDICIN PÅ TVÆRS Flere borgere skal ved hjælp af telemedicinske løsninger understøttes i at klare mest muligt selv. Og kommunikation på tværs af hospitaler, kommuner og almen praksis skal være understøttet digitalt. Det fordrer, at vi i tilstrækkelig grad kan dele data på tværs. Her er der behov for at udfordre de tekniske og lovgivningsmæssige rammer. Sundhedsaftalen\n10 4. Nationale mål og lokale målsætninger De otte nationale mål for sundhedsvæsenet sætter en fælles retning og udgør en overordnet ramme for sundhedsaftalen. De indsatsområder, som vi arbejder med i sundhedsaftalen, skal bidrage til at realisere de nationale mål. Udover de nationale mål er vi enige om de fire visioner, som sætter en fælles retning for sundhedsvæsenet i Midtjylland. Visionerne skal gennemsyre alle indsatser, der igangsættes. Vores tre prioriterede indsatsområder har tilhørende fælles forpligtende målsætninger. Og til hver målsætning er der udpeget få målbare indikatorer med henblik på løbende at kunne følge op på sundhedsaftalen. Indikatorerne er valgt med afsæt i eksisterende tilgængelige data og skal ses som udtryk for, om vi bevæger os i den ønskede retning i forhold til de opsatte målsætninger. Under hvert indsatsområde udarbejdes konkrete samarbejdsaftaler med indsatser, der skal sættes i værk. Som opfølgning på implementering af samarbejdsaftaler formuleres specifikke indikatorer, der følges i en aftalt periode. Overbliksbilledet illustrerer sammenhængen mellem de nationale mål og sundhedsaftalens fire visioner og tre indsatsområder med tilhørende målsætninger og indikatorer. 10\n11 VISIONER I SUNDHEDSAFTALEN Mere lighed i sundhed socialt og geografisk, på borgerens præmisser, sundhedsløsninger tæt på borgeren, mere sundhed for pengene NATIONALE MÅL Bedre kvalitet, sammenhæng og geografisk lighed i sundhedsvæsnet Bedre sammen hængende patient forløb Styrket indsats for kronikere og ældre patienter Forbedret overlevelse og patientsikkerhed Behandling af høj kvalitet Hurtig udredning og behandling Øget patient inddragelse Flere sunde leveår Mere effektivt sundheds væsen MÅLSÆTNINGER OG UNDERLIGGENDE INDIKATORER i Sundhedsaftalen Vi vil nedbringe antallet af dagligrygere i Region Midtjylland Antal dagligrygere* Vi vil styrke samarbejdet om akut syge ældre og nedbringe antallet af akutte indlæggelser blandt ændre Samarbejde mellem hospitalerne og hjemmepleje/hjemmesygepleje omkring udskrivelsen af akut syge ældre (LUP) Antal akutte indlæggelser blandt ældre Forebyggelige indlæggelser blandt ældre* Akutte somatiske genindlæggelser* blandt ældre Vi vil forbedre den mentale sundhed og mindske mistrivsel hos børn og unge i Region Midtjylland Fordeling mellem antal henvisninger og visitationer til BUC Vi vil forbedre sundheden og sikre bedre sammenhængende patientforløb for voksne med svær psykisk sygdom Akutte genindlæggelser indenfor 30 dage * (i psykiatrien) Udviklingsområde kommunale trivselsdata Psykiatriske færdigbehandlingsdage* Tvangsindlæggelser for voksne og unge (16+) Overdødelighed ved psykisk sygdom* INDIKATORER UNDER DE NATIONALE MÅL Indikatorerne følges op som led i opfølgningen på Sundhedsaftalen Ventetid til genoptræning Brug af antipsykotika blandt borgere med demens Ajourførte medicinoplysninger Middellevetid Tilknytning til arbejdsmarkedet Antibiotikaforbrug i almen praksis Færdigbehandlingsdage (somatisk og psykiatri) Tilknytning til uddannelse for psykiatriske patienter Akutte indlæggelser pr. KOL/diabetes- patient Akutte somatiske og psykiatriske genindlæggelser Overdødelighed ved psykisk sygdom * Indikatoren er sammenfaldende med indikator under de nationale mål Sundhedsaftalen Indikatorerne følges én gang årligt. Én enkelt indikator foreligger dog kun hvert fjerde år (andelen af dagligrygere) Når Hvordan Har Du Det-undersøgelsen 2021 foreligger, vil relevante resultater indgå i opfølgningen på sundhedsaftalen. Her vil relevante indikatorer, i forhold til hvorvidt vi lykkes med at skabe mere lighed i sundhed for vores borgere, kunne ses Det skal bemærkes, at PLO har tiltrådt de nationale mål men ikke de nationale indikatorer. Som led i den seneste aftale om overenskomst om almen praksis blev aftalt, at der skal arbejdes på et antal forslag til praksisrelevante indikatorer under de nationale mål. Disse indikatorer vil blive indarbejdet i sundhedsaftalen, når der foreligger en endelig aftale med PLO om indikatorer under de nationale mål vedr. almen praksis. 11\n13 5. Implementering og opfølgning Sundhedsaftalen sætter som nævnt en overordnet fælles retning for den videre udvikling af det nære og sammenhængende sundhedsvæsen. Sundhedsaftalens indsatsområder vil blive udmøntet i aftaleperioden via konkrete handlingsorienterede samarbejdsaftaler og prøvehandlinger mv. Relevante parter vil blive inddraget i udarbejdelsen. Samarbejdsaftalerne vil indeholde stillingtagen til relevante delelementer parterne imellem som fx ansvarsfordeling, kapacitet, adgang til kompetencer og rådgivning, herunder kompetenceudvikling, vilkår for ændret opgaveløsning og arbejdsdeling, herunder økonomi. Samarbejdsaftalerne godkendes i de enkelte byråd og i regionsrådet inden efterfølgende implementering på hospitaler og i kommuner. Opgaver, som almen praksis jf. sundhedsaftalen skal udføre, skal beskrives i praksisplanen for almen praksis og følges op med underliggende aftaler i Praksisplanudvalget inden implementering i praksis. Sundhedskoordinationsudvalget følger op på indikatorerne i sundhedsaftalen én gang årligt. Derudover følger Sundhedskoordinationsudvalget løbende op på implementering af samarbejdsaftaler. Fokus vil være på at skabe vedvarende forbedringer inden for de prioriterede indsatsområder. Herved har vi mulighed for at sætte ind med konkret handling, hvis vi ikke bevæger os i den ønskede retning. Ved den årlige opfølgning tages stilling til eventuel revision af overbliksbilledet med målsætninger og indikatorer. Den årlige afrapportering sendes ligeledes til regionsrådet og kommunalbestyrelserne. Derudover udarbejder Sundhedskoordinationsudvalget en midtvejsstatus pr. 1. juli 2021 samt en slutstatus pr. 1. januar Begge indsendes til Sundhedsstyrelsen til orientering. Sundhedsaftalen\n14 Organisering Sundhedskoordinationsudvalget sætter politisk retning og mål for sundhedsaftalen og træffer de overordnede beslutninger for sundhedsaftalesamarbejdet og for den overordnede implementering af sundhedsaftalen. Sundhedskoordinationsudvalget indstiller bl.a. samarbejdsaftaler til godkendelse og implementering i kommunerne og regionen. Praksisplanudvalget udarbejder en praksisplan, som udstikker de overordnede rammer for opgavevaretagelsen i almen praksis. Praksisplanudvalget udarbejder underliggende aftaler for de opgaver, som almen praksis jf. sundhedsaftalen forpligtes til at udføre. Patientinddragelsesudvalget bidrager til at styrke brugerperspektivet på sundhedsvæsenet med særligt fokus på det sammenhængende patientforløb mellem hospitaler, praksissektor og kommuner. Udvalget inddrages systematisk i drøftelsen af emner, der ligger inden for Praksisplanudvalgets og Sundhedskoordinationsudvalgets områder. Sundhedsstyregruppen sætter på baggrund af de politiske mål administrativ strategisk retning for sundhedsaftalesamarbejdet og implementering af sundhedsaftalen. Sundhedsstyregruppen igangsætter udarbejdelse af fælles aftaler og udviklingsopgaver, herunder uddelegerer opgaver til klynger og nedsætter midlertidige arbejdsgrupper. Sundhedsstyregruppen behandler sager af væsentlig økonomisk, organisatorisk eller kvalitetsmæssig betydning herunder spredning af initiativer. Sundhedsstyregruppen forbereder sager til Sundhedskoordinationsudvalget. Klyngerne har en central rolle i forhold til udvikling og afprøvning af nye løsninger med henblik på spredning til hele regionen. Klyngerne udvikler og afprøver på opdrag fra Sundhedsstyregruppen eller eget initiativ løsninger på en given udfordring. Desuden står klyngerne for at implementere de samarbejdsaftaler, der indgås i regi af Sundhedskoordinationsudvalget. Derudover kan klyngerne vælge at prioritere andre områder og tiltag inden for sundhedsaftalen og de nationale mål. Sundhedsaftalesekretariatet varetager den tværgående koordinering og udmøntning af indsatser og udviklingstiltag i regi af sundhedsaftalen. Sundhedsaftalesekretariatet sikrer koordinering og igangsætning af opgaver i regi af sundhedsaftalen, herunder udarbejdelse af kommissorier og udpegninger til midlertidige arbejdsgrupper. Sekretariatet skal desuden sikre, at de relevante sager bringes ind i Sundhedsstyregruppen og Sundhedskoordinationsudvalget, samt at der tilvejebringes et tilstrækkeligt beslutningsgrundlag. Herudover skal Sundhedsaftalesekretariatet understøtte monitorering, kvalitets- og økonomiopfølgning af de enkelte indsatser samt den generelle afrapportering på sundhedsaftalen. Arbejdsgrupper (midlertidige) etableres efter behov til at løfte forskellige typer af tværgående opgaver som fx udarbejdelse af forslag til samarbejdsaftaler, tværgående analyser og lignende. Grupperne udarbejder inden for kommissorium fra Sundhedsstyregruppen aftaleudkast, som godkendes i Sundhedsstyregruppen med henblik på beslutning om implementering i klyngerne. BYRÅD OG REGIONSRÅD SUNDHEDSKOORDINATIONS- UDVALGET PRAKSISPLANUDVALGET PATIENTINDDRAGELSES- UDVALGET Klynger Fællesaftaler Udvikling Sundhedsstyregruppen Horsens Midt Randers Vest Aarhus Sundhedsstyregruppens formandskab Sundhedsaftalesekretariatet Arbejdsgrupper 14\n16 ET NÆRT OG SAMMENHÆNGENDE SUNDHEDSVÆSEN I BALANCE Region Midtjylland, de 19 midtjyske kommuner og PLO-Midtjylland Maj 2019


Døgnvagter passer til fødsler | Jordemoderforeningen\nDøgnvagter kan være med til at sikre kontinuiteten i arbejdet og omsorgen for den gravide samtidig med, at de fremmer det psykiske arbejdsmiljø. Men de kan blive en belastning for både økonomien og arbejdsmiljøet, hvis de ikke bruges hensigtsmæssigt.\nNår der står ’døgnvagt’ på jordemoderens vagtskema, skal hun i yderste konsekvens være klar til at arbejde i 24 timer. Ingen aftaler eller hviletidsregler sikrer hende et antal timers sammenhængende hvil i vagten, og ingen aftaler regulerer, hvad en døgnvagt må bruges til.\nMen der er andre faktorer, der sætter grænser for, hvor belastet døgnvagterne på landets fødesteder bliver. Og der er gode argumenter for at opretholde vagtformen, mener Kit Dynnes Hansen, der er næstformand i Jordemoderforeningen. Men der skal både tages hensyn til økonomien, kontinuiteten i arbejdet og arbejdsmiljøet, når der planlægges med de 24 timer lange vagter, siger hun.\n- Døgnvagterne bliver mange steder administreret efter et økonomisk hensyn, og det kan betyde et afbræk i den faglige kontinuitet i de tilfælde, hvor døgnvagten bliver sendt hjem efter otte timer (efter den ottende effektive arbejdstime skal der tillægges betaling svarende til overarbejdsbetaling, red.), selv om hun er midt i en fødsel. Det er ikke fagligt tilfredsstillende for jordemoderen og det er slet ikke tilfredsstillende for den fødende, men kan være nødvendigt for at få økonomien til at hænge sammen, siger Kit Dynnes Hansen, der erkender, at brugen af døgnvagter på de stadig større fødeafdelinger nok ikke primær t er begrundet i at ville opnå faglig kontinuitet.\n- Men døgnvagten er god at have til at sikre kontinuitet ved tunge forløb som for eksempel foetus mortuus. I de tilfælde må man gøre op mellem de økonomiske hensyn over for hensynet til den fødende og hendes behov for at undgå jordemoderskift. Og så skal der selvfølgelig tages hensyn til jordemoderens arbejdsmiljø. På den ene side er det fagligt tilfredsstillende at kunne gøre et forløb færdigt, på den anden side skal vi undgå at arbejde i for mange timer ad gangen. Men fordelen ved døgnvagten er, at de er til rådighed i længere perioder ad gangen, siger Kit Dynnes Hansen.\nNatarbejde er det arbejdsmiljømæssigt største problem for jordemødre, slår næstformanden fast. Det er et grundvilkår, når man vælger at arbejde som jordemoder, men et vilkår, der kan virke belastende alt efter, hvordan arbejdet organiseres. Kit Dynnes Hansen mener, at brugen af døgnvagter netop kan være med til at mindske de negative sider ved natarbejdet.\n- I en døgnvagt er du kun tilstede om natten, hvis der rent faktisk er brug for dig, ellers ligger du hjemme i din seng. Det er en klar fordel, siger næstformanden. Det ville nok også skabe et ramaskrig, hvis fødestederne besluttede ikke længere at bruge døgnvagtsformen. Det ville betyde en radikal ændring i jordemødrenes arbejdsliv.\n- For det første ville det betyde flere faste nattevagter og et skema med flere vagter for den enkelte jordemoder, fordi døgnvagterne tæller 14 timer i skemaet. Det giver lidt luft, som er meget tiltrængt i et fuldtidsskema. Til gengæld får arbejdsgiveren en fleksibel arbejdskraft i 24 timer. Det vil også betyde noget økonomisk for den enkelte jordemoder, hvis hun har været vant til at få udbetalt overarbejdet fra vagterne. Derfor vil jeg da bestemt mene, at det er oplæg til en forhandling, hvis et arbejdssted vælger at erstatte døgnvagter med faste vagter, siger Kit Dynnes Hansen.


» Køb Måleure online i dag → Se udvalget her\nDe fleste internet outlets giver efterhånden en lang række forskellige billige leveringsmidler til måleure. Den mest almindelige er nu om stunder at få afleveret pakken hos en pakkeshop, fordi du på den måde nemt kan hente din nyindkøbte vare på et selvvalgt tidspunkt. Fragtløsningen er altså særdeles praktisk, samt oftest endda den mest billige leveringsversion.\nDu kunne alternativt afveje for og imod at få produkterne sendt hjem til dig eller ud på din arbejdsplads. Løsningen er desværre en sjat dyrere, men lige så vel ekstremt let ved køb af måleure online. Den mest prisbevidste fragtmulighed er utvivlsomt at du selv henter varerne, som desværre forudsætter at du opholder dig med kort afstand til internet webshoppens butikker, eksempelvis Jem og Fix, Bauhaus, Silvan eller Harald Nyborg.\nFragtperioden på måleure er selvfølgelig ekstremt relevant i tilfælde af at du skal bruge produktet med det samme, så derfor er det utvivlsomt på sin plads at vi efterser det forventede leveringstidspunkt på måleure. Flere internet butikker – eksempelvis Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan og Bauhaus – frembyder billig 1 dags fragt på utallige produkter online, men glem ikke at det kræver at orden realiseres forinden et fastsat tidspunkt, så at de garanteret kan nå at få pakken ordnet forinden pakkemedarbejderne drager hjemad.\nVisse butikker på nettet yder fragt uden betaling på måleure online, men tit kræver det at man bestiller for et fastslået beløb. Desuden burde man gribe den prisbilligste type af levering, hvilket ofte vil blive at få fragtmanden til at bringe ordren til en pakkeshop.\nDe store byggemarkeder giver afhentning hvor man køber billig måleure online men afhenter i butikken. Eksempelvis Bauhaus, Stark, Bygma, 10-4, Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen og Silvan. Byggekæderne tildeler blandt andet click-and-collect på måleure i følgende byer:\nHerlev, Aabenraa, Rødovre, Hvidovre, Nyborg, Farum, Højbjerg, Gladsaxe, Vallensbæk, Silkeborg, Brønshøj, Holbæk, Ringsted, Frederikssund, Herning, Hedensted, København, Viborg, Vejle, Hedehusene, Brøndby, Køge, Roskilde, Gentofte, Odder, Nærum, Varde, Slagelse, Dragør, Næstved, Hobro, Stenløse, Holstebro, Skanderborg, Valby, Jyllinge, Haslev, Taastrup, Korsør, Brabrand, Greve, Frederiksberg, Frederikshavn, Birkerød, Charlottenlund, Lyngby, Kolding, Virum, Randers, Aarhus, Svendborg, Frederiksværk, Nykøbing Falster, Tilst, Struer, Ishøj, Aalborg, Vanløse, Thisted, Skive, Nørresundby, Solrød Strand, Rønne, Kokkedal, Grenaa, Vordingborg, Sønderborg, Esbjerg, Allerød, Hillerød, Lillerød, Åbyhøj, Kalundborg, Fredericia, Brønderslev, Nakskov, Haderslev, Helsingør, Hørsholm, Lystrup, Søborg, Tårnby, Rudersdal, Glostrup, Ballerup, Ikast, Albertslund, Værløse, Horsens, Ølstykke, Odense, Hjørring, Middelfart, og Risskov, .\nAfhentning af måleure er en mulighed i de fleste områder af Danmark: Sjælland (Midtsjælland, Vestsjælland, Amager, Hovedstaden, Falster, Lolland, Bornholm, Nordsjælland, Østsjælland, Sydsjælland), Fyn (Østfyn, Vestfyn, Sydfyn, Nordfyn, Midtfyn) og Jylland (Syddanmark, Nordjylland, Østjylland, Sønderjylland, Midtjylland, Vestjylland, Sydjylland).\nNår vi kigger i statistikkerne er det klart, at folk jævnligt efterspørger bl.a. køb måleure og måleure tilbud. Foruden dette oplever man tit internet shoppere søge eksempelvis måleure online, måleure priser og billig måleure, plus de velkendte byggekæder som Stark, XL-Byg, Davidsen, Bygma, Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg, 10-4 og Bauhaus.\nSpar penge på måleure\nDet har vist sig at være ekstremt nemt for os alle at analysere priser på billige måleure online i blandt diverse internet forhandlere i Danmark, og ergo har en hel del e-forretninger set sig tvunget til at presse priserne på måleure voldsomt, og ovenikøbet præstere fri fragt.\nTrods dette kan det trods alt være lønsomt at inspicere indtil flere e-forretninger efter billige priser på måleure online før du gennemfører din bestilling, sådan at man er sikret at antage den prisbilligste pris. Kig ikke kun på de gængse byggecentre som 10-4, Bauhaus, XL-Byg, Bygma, Stark, Silvan, Davidsen og Harald Nyborg.\nDu bør alligevel være så påvagt, at såfremt en forretning på nettet tilbyder billige måleure online på tilbud til en pris som virker ubegribelig fremragende, burde det undertiden være et karakteristika der viser en fup internet webshop. Handler med kort er på den anden side indbefattet af en foranstaltning, som sikrer dig som kunde overfor uærlige butikker på nettet.\nVi tilråder kortbetalinger eller MobilePay. Som alternativ kunne du overveje en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, forudsat du har til hensigt at finansiere beløbet til måleure over en periode. Det tilbydes typisk hos niche webshops, men sjældent de velkendte byggecentre som fx Bygma, Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus, XL-Byg, Stark, Jem og Fix og Davidsen.\nNår vi kigger i data bliver det markant, at netshoppere mange gange leder efter fx måleure tilbud og måleure online. Foruden dette oplever vi typisk folk lede efter fx måleure priser, billig måleure samt køb måleure.\nTrustpilot fører til sådan set passelige chancer for at læse en række eksisterende brugeres erfaringer og på grund af dette rekommanderer vi, at du læser online webshoppens omtaler forinden du handler billige måleure online.\nFacebook indebærer endvidere en lang række solide løsninger til at få indtryk af e-handlens pålidelighed. Tilmed ses nogle internet forretninger hvor man kan publicere en bedømmelse af ordreforløbet, som tillige bør udnyttes til afvejning af hvor glade kunderne er.\nForud for at folk bestiller billige måleure online i en netbutik burde de til hver en tid gennemlæse dens forretningsvilkår, det er dog bare ikke videre interessant, særligt hos de store byggekæder som Bauhaus, Davidsen, 10-4, Jem og Fix, Silvan, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg og Bygma.\nEt andet alternativ kunne derfor være at finde ud af hvorvidt webshoppen er medlem af e-mærket, grundet at det burde være en indikator for at e-shoppen retter sig efter de officielle danske regler, udover at e-forretningen af og til evalueres af fagmænd som er meget bekendte med reglerne.\nDette er en god chance for assistance, såfremt du møder problemstillinger ved dit indkøb af måleure. Tillige støtter vi at du er hensynstagende til de mest betydningsfulde reglementer der gælder for købet af måleure online, som eksempelvis hvilken returpolitik hjemmesiden tilsikrer.\nPå grund af dette er det ydermere relevant, at man stadigvæk sikrer ens faktura e-mail, så man til enhver tid vil kunne bevise sit køb af måleure, uanset om man handler ved Jem og Fix, Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, 10-4, Harald Nyborg, Stark, Bygma eller Silvan.


Medie: Storbritannien begynder at vaccinere mod coronavirus fra på tirsdag - politiken.dk\nIfølge Sky News er de første coronavacciner er ankommet til Storbritannien.\nVaccinerne fra Pfizer er blevet produceret i Belgien og kørt med lastbiler til Storbritannien via Eurotunnelen ifølge Sky News.\nVaccinerne fra Pfizer er blevet produceret i Belgien og kørt med lastbiler til Storbritannien via Eurotunnelen ifølge Sky News. Foto: Kenzo Tribouillard/Ritzau Scanpix\nInternationalt 3. dec. 2020 kl. 20.28\nStorbritannien har torsdag aften modtaget de første leverancer af en vaccine mod covid-19, som forventes at blive taget i brug tirsdag i næste uge. Det skriver det britiske medie Sky News. Meldingen kommer, dagen efter at de britiske myndigheder gav en særgodkendelse af vaccinen, der er udviklet af selskaberne Pfizer og Biontech. Vaccinen er produceret i Belgien, og torsdag blev de første leverancer ifølge Sky News kørt gennem Eurotunnelen.\nDen britiske premierminister, Boris Johnson, sagde onsdag, at der er store logistiske udfordringer forbundet med distributionen af vaccinen. Det skyldes blandt andet, at vaccinen fra Pfizer/Biontech skal opbevares ved en temperatur på 70 minusgrader.\nI første omgang vil vaccinen blive målrettet beboere på plejehjem, sundheds- og plejepersonale samt ældre og folk i risikogrupper. Ifølge Boris Johnson vil der gå måneder, før alle personer i risikogrupperne er vaccineret.\nKritik af nødgodkendelse\nStorbritannien er det første land i Vesten, der godkender en coronavaccine. Den hurtige godkendelse har også fået sundhedseksperter i andre lande til at løfte øjenbrynet. Anthony Fauci, der er en af USA’s førende eksperter i infektionssygdommme, har blandt andet sagt, at amerikanske myndigheder ’vil vurdere vaccinen mere grundigt’, inden den bliver godkendt.\nI Danmark har direktør for Lægemiddelstyrelsen Thomas Senderovitz også luftet sin skepsis over den britiske godkendelse.\n»Det ville aldrig ske med mig som direktør for Lægemiddelstyrelsen. Jeg vil have grundighed. Det må ikke gå for hurtigt«, sagde han onsdag.\nDen britiske regering har i første omgang sikret sig 40 millioner doser af vaccinen. Det er nok til at vaccinere 20 millioner mennesker, da alle skal have to doser af vaccinen.


januar 2015 – Sønderborg kommune på InfoLand\nÅrets landdistrikts-priser i Syddanmark uddeles på Als\nAlle kan være med til festen, når Svenstrup Forsamlingshus lørdag den 31. januar kl. 14-16 lægger lokaler til By-, bolig- og landdistriktsministeriets kåring af de regionale vindere af priserne Årets ildsjæl og Årets iværksætter. Man skal bare huske at melde sig til. Indbydelse og program: se her Læs resten →\nDette indlæg blev udgivet i Nyhed den 16. januar 2015 af Connie Skovbjerg.\nMålet er at bliver endnu bedre til at søge politisk indflydelse, markedsføring, generering af ideer, projektstyring, rekruttering af ressourcepersoner og meget mere. Læs resten →\nDette indlæg blev udgivet i Nyhed den 10. januar 2015 af Connie Skovbjerg.\nSteen Hildebrandt taler om vækst og bæredygtighed i landdistrikterne\nOmstilling Sønderjylland opfordrer os til at handle sammen og handle nu. Ved udfoldelse af lokalsamfundets samlede formåen, kan vi designe måder at leve på, som er mere berigende, tilfredsstillende og sammenhængende end de nuværende, mener foreningen som oplæg til et spændende foredrag den 13. januar i Aabenraa med Steen Hildebrandt.\nDette indlæg blev udgivet i Nyhed den 8. januar 2015 af Connie Skovbjerg.\nÅrets Ildsjæl og Årets Iværksætter i Region Syddanmark\nIgen i år uddeler ministeren for by, bolig og landdistrikter Carsten Hansen (S) Landdistriktspriser til dygtige iværksættere og ihærdige ildsjæle – vinderne findes blandt de fem regionale vindere, og du kan indstille din kandidat inden 15. januar her. Læs resten →\nFra sekretariatet for Landdistrikter skal lyde en stor tak for samarbejdet i det forgangne år. Læs resten →


Kunst skal vække debat og udfordre status quo | Information\nAi Weiwei-udstillingen på Louisiana kan ikke modsiges. Ai Weiwei er imod undertrykkelse og for menneskerettighederne, og de fem værker, der er med, er ligeså ensidige, overfladiske og lettilgængelige som budskabet.\nHer er cykler, der er sat sammen, så de ikke kan cykle, et portræt af konceptkunstens fader, Marcel Duchamp, bøjet i en engangsbøjle og hårde klipper i skrøbeligt porcelæn. Det er nydeligt, elegant og perfekt til entreen i en stor erhvervsvirksomhed, men også klumpedumpet og lige efter kunstens ABC.\nAlle kan kort sagt være med, når Ai Weiwei siger, gør eller modellerer noget, og alle bliver bekræftet i det, de allerede mener, både i forhold til hvad kunst er, og i forhold til menneskerettighederne som den nye civilreligion. Uden at sætte et eneste spørgsmålstegn siger han, at det ene er godt og det andet ondt.\nMuseer er vor tids kirker\nNår samtlige anmeldere og gæster og museumsinspektører alligevel skriver, at udstillingen er udfordrende, selv om den er det modsatte, så er det, fordi rationalet er, at kunsten skal være kritisk, overskridende eller debatskabende.\nDen skal i hvert fald på en eller anden måde udfordre status quo.\nMen hvor ofte gør samtidskunsten egentlig det? Og endnu vigtigere, skal den overhovedet gøre det? Er sandheden ikke snarere, at Ai Weiwei-udstillingen bliver så vel modtaget, netop fordi den bekræfter os i vores verdensbillede?\nMan siger om kunstmuseerne, at de er vor tids katedraler. Kirkernes rolle er ikke at udfordre os, men at bekræfte os i vores kosmologi. Så når anmelderne og museet selv pakker Ai Weiwei ind i en fernis af kritik, er det ikke, fordi han er kritisk, men for at legitimere udstillingen som kunst.\nTænk, hvis udstillingen virkelig var udfordrende. Det ville svare til, at vi alle sammen gik rundt og var lidt lunkne over for det derovre østpå, det dér store land, der måske er en trussel, måske er et forbillede.\nMåske har de alligevel ret, de kommunister. Måske bør information ikke være fri, måske er det også bedst for myndighederne at holde kritikken fra livet, hvordan skal jeg i øvrigt forholde mig til korruption ...\nOg ham den heroiske kritiker, der sætter sit liv på spil for ytringsfriheden, hvad er han for en fætter? Kan vi lide ham? Eller nej ... Jo?\nNår man siger, at Ai Weiweis kunst udfordrer status quo, siger man også, at beskueren er en rablende idiot, der aldrig er kommet videre end første klasse i samfundsviden. Hvis han virkelig skulle have udfordret os, skulle han have gjort det stik modsatte, så skulle han have sat spørgsmålstegn ved den vestlige opfattelse af hans land, ved vores ’tintinisering’ af det ikke-vestlige.\nEller han kunne måske blot have fundet nogle lykkelige kinesere? Eller vist os, hvad der får kineserne til at holde ud i stedet for at klage deres nød.\nEr det virkelig kun på grund af myndighedernes pres? Og er der slet ikke noget rart ved at bo et sted uden arbejdsløshed, med faste regler og gode gamle traditioner?\nMen hele pointen er, at det netop ikke er kunstens rolle at udfordre os, og det ville være befriende, hvis museer og anmeldere ville stoppe det rituelle spil om kunsten som den store debattør og i stedet begynde at dyrke dens evner ud i at styrke fællesskabet.\nI dette tilfælde er der ingen tvivl: Ai Weiweis kunst er affirmativ. Han er kritisk i forhold til Kina. Og det er derfor, vi har taget ham til os. Men i vores kontekst er han enorm ukritisk. Og det giver anledning til at spørge, hvor ofte kunsten egentlig har denne funktion?\nMan bryster sig af kunstens autonomi, men kræver det ikke, at den i det mindste prøver at ryste vores grundvold? Og hvordan hænger det så sammen med at kunsten sjældent står uden for samfundet, men derimod virker fuldstændig indlejret i det sociale og til hver en tid ligner en spejling af de gængse normer?\nPå den ene side siger man, at kunsten bliver ukritisk, når den styres af staten.\nDet så vi med klimakunsten for et par år siden, hvor der var penge i at mene det politisk korrekte.\nPå den anden side siger man, at kunsten bliver ukritisk, hvis den frigives til markedet. Det ser vi, hver gang der sættes spørgsmålstegn ved kunststøtten.\nSer vi på de tendenser, der hærger kunstverdenen i bølger af et år eller to, er der imidlertid også noget andet, der styrer kunsten.\nOg hvis man accepterer de meningsepidemier og modedynamikker, som billedkunstnere lader sig ligeså meget påvirke af som alle andre, så kan man vel også hurtigt blive enige om, at der virkelig var meget snak om klima, dengang alle pludselig lavede klimakunst i 2009.\nVi vil bare bekræftes\nOg så er det måske slet ikke så slemt, når kommuner køber kunst for at få bekræftet deres værdier, ligesom kunstsamlere køber kunst for at få bekræftet deres smag og økonomiske formåen.\nAi Weiwei er et megabrand. Han er ypperstepræst i katedralen, fordi han bekræfter vores civilreligion, han er som Tom Ford på catwalken — når han er der, så kan vi slappe helt af.\nDet paradoksale er, at lige så svært det er at acceptere, at det handler om at bekræfte frem for at udfordre, så er det også svært at forlige sig med, at kunst er noget, man tror på. For kunst handler om tro, det handler om at vide, hvad man får.\nLouisiana og Ai Weiwei er en vidunderlig cocktail, det er som at tage i kirke juleaften, de samme rituelle procedurer, de samme gentagelser, de samme ord, ordenen er genetableret.\nAi Weiwei er måske inspirerende for nogen, og dejlig for andre, men han udfordrer ikke vores verdensbillede. Tværtimod. Han er derimod blevet Vestens darling, fordi han bekræfter os i det, vi allerede tror på.\nFørste del af anmeldelsen ’Velkommen til nasserne’ kan læses her.\n28. december, 2011 - 12:07\nSo ein Ding habe ich auch gemacht:im 2007:\n28. december, 2011 - 15:58\n"Den skal i hvert fald på en eller anden måde udfordre status quo. Men hvor ofte gør samtidskunsten egentlig det?"\nDet forekommer kun i det omfang at der intet bliver tilføjet, skrevet eller på anden måde talt om kunsten, så er det lykkedes. Det eneste man taler om er den tradition værket skildrer, håndværkerens færdighede og mytologi tilgang. Det er kunst, virkelig kunst kan ikek sammenlignes for det ændrer ikke alene på kunstnerens virkeligheds opfattelse men også på dets ophav - kunstmecenens og det øvrige publikums virkelighedsopfattelse.\nSådan er tænkning nu en gang, og derfor er det så sjælden en begivenhed at man må være gal i hoved for at beskæftige sig med det.\n30. december, 2011 - 15:21\nJa slip kunsten ud fra sine fængsler,.. gallerierne, museérne osv. Og alle disse transporter af kunst mellem klodens berømte museér er vel også en slags fangetransporter.\nSlip kunsten fri til folket.\nLigesom streetart, f.eks. og se her:\nLad mig anbefale dig Geyrhalters (ham med Unser täglich Brot) nye film Abendland. Så kan du få mere at tænke over, hvad du nu skal stille op med fæstning Europa. En flot film, der giver fingeren til den europæiske selvforståelse, som du påstår alle går til Ai Wei Weis udstilling med.\n11. januar, 2012 - 19:55\nPs. Jeg har altid haft lyst til at spørge dig, hvad du mon egentlig synes om Harun Farocki? Skal man tænke for meget over hans kunst? På den politiske måde vel at mærke.