Kapillaren er det tyndeste blodkar i menneskekroppen - Blødende 2021\nFartøjer udfører en vigtig funktion i kroppen - de giver blodtransport, hvorved der udveksles gasser, næringsstoffer, metabolitter, immunitet og humoristisk regulering (hormonoverførsel) realiseres. Efter funktion, størrelse og anatomisk struktur er de af flere typer.\nDe mindste og tyndeste blodkar kaldes kapillærer. Artiklen beskriver deres karakteristika, beskriver anatomi og funktionelle træk.\nFor at forstå kapillærernes rolle skal du navngive blodkarrene og angive deres rolle i kroppen, fordi de alle er en del af det kardiovaskulære system, de fungerer sammen som en helhed.\nEfter form og rolle skelnes mellem følgende typer:\nArterier. Dette er de største kanaler, der bærer iltrig blod. Det flyder fra hjertet til organerne. Deres vægge er tykke, udstyret med muskler, har elastiske fibre, dette giver dig mulighed for at ændre deres diameter, hvilket påvirker tryk og cirkulationshastighed.\nArterioler - små arterier (op til 300 mikron) repræsenterer den midterste forbindelse mellem arterier og kapillærer, dvs. de passerer ind i forgreningen af sidstnævnte. De har glatte muskler, kan trække sig sammen og udvide sig, er opdelt i prækapillærer.\nKapillærer er de tyndeste blodkar. De er så små (fra 3 til 11 mikron), at blodceller og proteinmolekyler kan passere gennem deres væg. Gennem dem transporteres passiv (diffusion, osmose) og aktiv (cytose, natrium-kaliumpumpe).\nVenuler er tyndvæggede kar, der i en stor cirkel er ansvarlige for udstrømningen af blod fra organer (med metabolitter og kuldioxid) i venerne. De er af to typer: postcapillary venules (8 til 30 micron) - dem, der følger kapillærerne og opsamlingsvenules (30-50 micron) går direkte i venerne.\nVener er de midterste kanaler, gennem hvilke blod fra organerne strømmer ind i højre atrium. Umiddelbart før de strømmer ind i hjertet, forstørres de gradvist og danner to kufferter (øvre og nedre hule vener). Alle er lettere organiserede end arterier, deres vægge er tyndere, mindre elastiske med få muskler.\nArterio-venulære anastomoser er forbindelser mellem vener og arterioler. Nødvendigt til blodgennemstrømning uden deltagelse af kapillærer. Har muskler til at regulere denne proces.\nInteressant. Oxygenrig blod strømmer gennem alle arterier, bortset fra lunge, og venøst blod cirkulerer i dette kar.\nKapillærstruktur og funktioner\nTynde blodkar har kun ét endotelepitellag. Dette gør det gennemtrængeligt for væske og plasma, hvilket er vigtigt for at sikre transportprocesser..\nModstanden over for frigivelse af vand og salte i den interstitielle væske overvindes under kraft af blodtryk, flere detaljer om denne proces kan findes i videoen i denne artikel..\nHvis du sammenlægger længderne på alle kapillærerne, får du en sti svarende til hundrede tusind kilometer, fordi deres antal for en gennemsnitlig person er lig med titusinder af milliarder. De mindste skibe er opdelt i flere typer (tabel), de spiller forskellige roller i menneskekroppen.\nBord. Hvad er kapillærerne:\nBred vifte Egenskab\nDe har meget tætte intercellulære kontakter, som kun tillader meget små ioner eller molekyler at bevæge sig gennem dem.\nEndotelet har specielle passager til transport af store molekyler. De findes i kirtlerne, spiserøret, nyrerne, det vil sige hvor migrationen af molekyler mellem bindevæv og organvæv er meget høj.\nDe er så navngivet, fordi der i deres vægge er huller eller bihuler, gennem hvilke store elementer passerer, for eksempel erytrocytter eller proteinkugler. De er i milten, leveren (indeholder specielle celler (Kupffer), der ødelægger fremmede partikler ved fagocytose), i hæmatopoietiske og andre organer.\nVigtig. Cytokiner er stoffer, der direkte kan påvirke kapillærvæggens barrierefunktioner.\nKapillærernes vigtigste funktion er transport af stoffer og deltagelse i vævsmetabolisme. De spiller også en stor rolle i humoristisk kontrol og leverer hormoner og andre stoffer i intern regulering.\nDe mindste skibe er direkte involveret i at yde immunitet. I den indvendige væg er der cellulære receptorer, som hjælper immunceller med at finde og trænge ind til placeringen af infektiøse agenser eller inflammationsfoci.\nCirka 85 liter blod pumpes gennem kapillarsystemet om dagen, hvilket i et minutækvivalent vil være ca. 60 l / min.\nMed deres struktur efterligner Flavosomer strukturen af cellerne i den menneskelige krop, takket være hvilken de let trænger ind i de dybe lag af huden og bringer bioaktive stoffer der: dihydroquercetin, troxerutin, vitamin PP. Disse stoffer hjælper med at beskytte, reparere og forynge de mindste blodkar.\nBrugen af flavosome-teknologi gør det muligt for Kapilar fodgel at arbejde hurtigere og mere effektivt end tidligere generation kosmetik.\nDet anbefales at vente et stykke tid, indtil Capilar Foot Gel med Flavosomes er helt absorberet for at undgå mulig forurening af lysfarvet tøj..\nKursus brug af creme-balsam "Kapilar" ved kronisk venøs insufficiens i underekstremiteterne I-III århundrede. inden for 14 dage (dagligt) bidraget til normaliseringen af hudens mikrocirkulation. Fjernelsen af overbelastning i det venøse leje, et fald i vævsødem og en stigning i stabiliteten af blodgennemstrømningen blev bemærket..\nSamtidig bemærkede flertallet af patienterne et signifikant fald i "følelsen af tyngde" i benene, ophør af krampagtig sammentrækning af benmusklerne om natten, et fald i "træthed" og hævelse af ben og fødder om aftenen. Subjektiv forbedring af tilstanden blev ledsaget af en følelse af komfort i underekstremiteterne.\nLægemidlet Kapilar er en rettidig forebyggelse af vaskulære ændringer. Capilar indeholder dihydroquercetin, et bioflavonoid fra sibirisk lærk, som forbedrer blodmikrocirkulationen i hele kroppen: hjerne, hjerte, perifere kar. Lægemidlet beskytter cellerne i hjertet og blodkarrene mod for tidlig aldring og død, supplerer og forbedrer virkningen af foranstaltninger, der har til formål at opretholde sundhed.\nLægemidlet Kapilar er en rettidig forebyggelse af vaskulære ændringer. Capilar indeholder dihydroquercetin, et bioflavonoid fra sibirisk lærk, der forbedrer blodmikrocirkulationen i kroppen: hjerne, hjerte, perifere kar. Lægemidlet beskytter cellerne i hjertet og blodkarrene mod for tidlig ældning og død, supplerer og forbedrer virkningen af foranstaltninger, der har til formål at opretholde sundhed.\nBioflavonoiden af sibirisk lærk, der er inkluderet i kapilarpræparatet, beskytter cellemembraner og forbedrer funktionen af kapillærer, gendanner blodmikrocirkulation i hele kroppen og normaliserer stofskiftet på mobilniveau. Dens kraftige antioxidanteffekt er mange gange højere end niveauet af vitamin A, C og E.\nCapilar (dihydroquercetin) øger effektiviteten af kompleks terapi. For eksempel viste undersøgelserne (link til forskningssiden), at inklusionen af Kapilar i den komplekse behandling af højt blodtryk og hjertearytmier øgede effektiviteten af behandlingen med 86,7%.\nLægemidlet Kapilar indeholder dihydroquercetin - et bioflavonoid af sibirisk lærk. Når det tages oralt, er dihydroquercetin i stand til at reducere indholdet af lipoproteiner med høj og meget høj densitet i blodet, lette overgangen af kolesterol fra blodet til celler og væv og reducere risikoen for sklerotisk dannelse af plaque på karvæggene. Capilar øger effektiviteten af kompleks terapi (link) af arteriel hypertension og koronararteriesygdom. Det har antiinflammatoriske, antiødematiske, antihistaminvirkninger. Reducerer viskositet i blodet, sænker kolesterol og blodpropper.\nLægemidlet Kapilar er en rettidig forebyggelse af vaskulære ændringer i kroppen. Capilar indeholder dihydroquercetin, et bioflavonoid fra sibirisk lærk, der forbedrer blodmikrocirkulationen i kroppen: hjerne, hjerte, perifere kar. Capilar anbefales som et profylaktisk middel til at bremse aldring af kroppen; med træthed og et fald i beskyttende kræfter. Capilar hjælper med at gendanne de fysiologiske funktioner i kapillærnetværk og celler; øger kroppens modstandsdygtighed over for stress, forkølelse, supplerer og forbedrer effekten af foranstaltninger, der tager sigte på at opretholde sundhed.\nResultaterne af kliniske studier Kapilar beviste dets effektivitet i den komplekse behandling af koronar hjertesygdom. Tilsætningen af Kapilar til hovedterapien bidrog til accelerationen af rehabilitering af patienter efter hjertekirurgi - antallet af angina-angreb faldt 5 gange, og evnen til at udholde øget fysisk aktivitet steg. Regelmæssig indtagelse af Kapilar anbefales som forebyggelse af hjerteanfald og slagtilfælde.\nBlodkar: blodkarens struktur og funktion, patologi\nNæsten en fjerdedel af menneskekroppen består af kar - motorveje, gennem hvilke blod strømmer. De tjener til at transportere ilt og næringsstoffer til vitale organer og væv, deltage i eliminering af affaldsprodukter og deltager også i at opretholde det optimale tryk for individet i kroppen. På trods af lighed mellem funktioner varierer blodkar i størrelse og struktur. Deres betydning for kroppen er lige så vigtig. For eksempel kan store arterier og vener ikke udføre det arbejde, der er tildelt dem uden små, undertiden mikroskopiske i diameter, arterioler, kapillærer og venuler..\nI anatomi er der ingen omfattende og forgrenet klassificering af blodkar. Alle er opdelt i tre typer afhængigt af størrelsen og placeringen i menneskekroppen:\nArterier er de største rørformationer med en flerlagsvæg, langs hvilken blod ledes fra hjertet gennem en lille eller stor cirkel af blodcirkulationen. Fartøjer af denne type adlyder deres egne reguleringsmekanismer, som hovedsageligt afhænger af hjertets intensitet og blodvolumenet, der kommer ind i dem. Blodet, der strømmer gennem arterierne, er mættet med ilt, hvorfor farven får en lys skarlagenrød nuance.\nVener er en type blodkar, der fører blod mod hjertet. Ved væggens struktur er de enklere end arterier; alle typer tone regulering er fremmed for den, bortset fra fysisk. Deres indvendige væg er udstyret med en låseanordning - en ventil, der forhindrer tilbagestrømning af blod. Blodet, der strømmer gennem venerne, er mættet med kuldioxid, hvilket gør farven meget mørkere end arteriel.\nMikrocirkulationsbeholdere er de mest talrige typer blodkar med lumen med lille diameter. Disse inkluderer arterioler og kapillærer, gennem hvilke arterielt blod strømmer, vener, hvor venøst blod er til stede, og arteriovenulær anastomoser, hvor blandet blod (arterielt og venøst) strømmer. Denne gruppe af rørformationer er mest modtagelige for humorale mekanismer til regulering af blodkarets tone..\nDe perifere dele af kredsløbssystemet adskiller sig markant i struktur og funktion fra de centrale vener og arterier. Desuden er de mest forskellige, da en separat type mikrofartøjer udfører forskellige opgaver..\nStore store skibe\nBlandt alle blod- og lymfekar er den vigtigste værdi store motorveje med en diameter på 2 cm eller mere. På trods af at deres funktion primært er at transportere blod, afhænger en persons sundhed og velvære af deres tilstand..\nDet vigtigste blodkar i menneskekroppen er aorta, der strækker sig direkte fra hjertet. Den har den største diameter (25-30 mm) og har den mest komplekse vægkonstruktion. Det er kendetegnet ved øget elasticitet og styrke, da det skal modstå kolossale belastninger fra hjerteudgang. Dette er et ret stort og meget elastisk rør, der kan strække sig under blodgennemstrømningen og trække sig sammen, når ventriklen slapper af.\nAorta er opdelt i to lidt mindre, men ikke mindre signifikante grene i menneskekroppen - faldende og stigende. Den nedadgående del er opdelt i thorax og abdominal aorta, den stigende er repræsenteret af koronararterierne, den subklaviske og almindelige halspulsårer. De er kendetegnet ved øget elasticitet og styrke. De er i stand til at trække sig sammen og lede blod til vitale organer..\nDe største vener, som menneskekroppen er udstyret med, er repræsenteret af den ringere og overlegne vena cava. Deres diameter overstiger 2 cm, og deres vigtigste rolle er at transportere kulsyreholdigt blod fra under- og overkroppen til hjertet og lungerne..\nStrukturen af væggene i menneskekroppens transportsystem bestemmer blodkarens funktioner og deres lokalisering i kroppen. Jo tættere på hjertet, jo mere komplekst er det anatomiske billede: flere lag, mere funktionelle træk og yderligere receptorceller. Det eneste, som alle typer blodrør har til fælles, er antallet af lag i væggene. Der er tre af dem i alt:\nEndotelet er lagforingen indefra. Strukturen i den indre foring af blodkar varierer afhængigt af deres typer. Så store arterier og vener er foret med et tæt lag af endotel, mens de i mikrocirkulationsbeholdere er placeret i en mere spredt, løs rækkefølge. Et tyndt lag af endotelceller placeret i kapillærerne letter penetration af ilt, kulilte og næringsstoffer i det omgivende væv og i den modsatte retning. I arterierne og venerne interagerer blodkomponenter praktisk talt ikke med det omgivende væv. I alle typer spores tilstedeværelsen af specielle celler, placeret på kældermembranen, det tyndeste lag, der afgrænser karretes indre foring (intima) med dets midterlag. Det er de, der tjener til at kontrollere de kontraktile evner i store og mellemstore blodrør, hastigheden af blodgennemstrømning og stofskifte..\nMellemlaget er det tykkeste af alle vægelementer, der består af glatte muskler og elastiske celler. Det er han, der indsnævrer og udvider karens lumen, regulerer blodets bevægelse i et lukket system og det tryk, der skabes i det. Tilstedeværelsen og tykkelsen af disse membraner varierer fra sted til sted i kredsløbssystemet. For eksempel er arterierne udstyret med det tykkeste lag af kollagen og muskelceller, mens kapillær og vene praktisk talt er blottet for dem. I arteriernes vægge, der ligger tættere på hjertet, er der flere kollagenfibre designet til at forbedre indikatorerne for vaskulær vægsfordøjelighed og modstandsdygtighed over for blodtryk. I de perifere arterier, som ikke er under tung belastning, dominerer muskelfibre, som er aktivt trukket sammen for at opretholde den krævede blodgennemstrømningshastighed.\nDet ydre (marginale) lag af karret består af bindevævsfibre, hvis densitet varierer afhængigt af karstørrelsen: store vener og arterier er omgivet af en ret tæt bindevævsmembran, mens mikrocirkulationssektionerne i kredsløbssystemet er omgivet af en meget løs membran. På grund af dette overfører kapillærblod næringsstoffer og ilt til lymfe og væv og "absorberer" produkter fra dem, der kræver bortskaffelse.\nVæggene i alle dele af kredsløbssystemet er udstyret med receptorer og effektorer - specielle celler, der adlyder de nervøse og humorale reguleringsmekanismer. De fleste af dem blev fundet i aortabuen og halspulsårerne. Færre angioreceptorer er placeret i de tynde arterier og vener, mikrovaskulaturen.\nPå trods af at tilstanden af blodkar afhænger af den psyko-følelsesmæssige tilstand, kan en person ikke bevidst kontrollere mekanismen til at øge eller mindske graden af blodforsyning i en eller anden del af kroppen, regulere blodtryksindikatorer uden at tage særlige midler osv..\nAngiopati eller en sygdom, der påvirker kredsløbssystemets funktionalitet, er et meget mere alsidigt og omfattende koncept, end det oprindeligt kunne synes. I medicin er der mindst tusind afvigelser, der er direkte relateret til arterier, vener, kapillærer, vener og arterioler, arteriovenulær anastomoser. Ifølge statistikker er denne gruppe sygdomme den mest almindelige dødsårsag i alle aldersgrupper og i sociale grupper..\nStenose, som et resultat af, at ikke nok blod trænger igennem det indsnævrede lumen. Som et resultat af sygdommen udvikler vævsiskæmi med enkle ord iltstøv. Sygdommen kan påvirke både hovedstammen i kranspulsåren (aorta) og mindre grene.\nOkklusion er en type indsnævring af lumen, som kan være forårsaget af en blodprop eller kolesterolplaque. Tilstedeværelsen af en blodprop i et blodkar har de samme konsekvenser som stenose. Patologi er mere modtagelig for en stump vinkel på forgrening af arterier og rør med lille diameter.\nEn arterie udvides eller udvides, hvilket resulterer i en aneurisme. Patologi diagnosticeres hos mennesker med nedsat vaskulær elasticitet. Ofte udsættes den for aorta, halspulsårene og hjernearterierne.\nStratificering af væggen med dens efterfølgende brud. Denne sygdom påvirker de største arterier, der er udsat for øget stress: aorta, koronar- og lungekar.\nDet er langt fra altid, at medicin kan tilbyde metoder, der forbedrer sygdomsforløbet eller helt fjerner dem. Oprindeligt opnås forbedring ved at tage medicin for at forbedre arteriernes elasticitet og sænke blodtrykket. Ved indsnævring forårsaget af blodpropper eller aterosklerotiske aflejringer kan ingen medicin føre til fuldstændig bedring. Den eneste måde at reducere truslen mod livet er gennem operation. I tilfælde af stenose installeres en stent, og i tilfælde af okklusion fjernes en del af arterien eller aflejringer fra deres lumen.\nArteriel patologi fører til sygdomme som angina og myokardieinfarkt, slagtilfælde, aneurisme og intermitterende claudicering.\nFor at eliminere venøse sygdomme anvendes konservative og kirurgiske behandlingsmetoder. I de indledende faser er det nok at tage medicin, der øger venenes tone og forhindrer dannelsen af blodpropper. Ved avancerede former anvendes trombektomi eller fjernelse af de mest beskadigede dele af venerne.\nKarene i mikrovaskulaturen gennemgår sjældent patologiske ændringer. Den farligste sygdom i denne del af kredsløbssygdommen betragtes som en vaskulær neoplasma, der er opstået på stedet for den arteriovenulære anastomose. Voksende i et nærliggende lymfekar kan en ondartet tumor spredes til andre organer og væv.\nBlodkarens funktion - arterier, kapillærer, vener\nFartøjer er rørformationer, der strækker sig gennem hele menneskekroppen, og gennem hvilke blod strømmer. Trykket i kredsløbssystemet er meget højt, fordi systemet er lukket. Gennem et sådant system cirkulerer blod hurtigt nok.\nI årenes løb er der hindringer for blodets bevægelse - plaques - på karene. Dette er formationer på indersiden af skibene. Således skal hjertet pumpe blod mere intensivt for at overvinde forhindringer i karene, hvilket forstyrrer hjertets arbejde. I dette øjeblik kan hjertet ikke længere levere blod til kroppens organer og kan ikke klare arbejde. Men på dette tidspunkt kan du stadig blive helbredt. Fartøjer ryddes for salte og kolesterolaflejringer.\nNår karene renses, vender deres elasticitet og fleksibilitet tilbage. Mange vaskulære sygdomme forsvinder. Disse inkluderer sklerose, hovedpine, en tendens til hjerteanfald, lammelse. Hørelse og syn genoprettes, åreknuder reduceres. Nasopharynx-tilstanden vender tilbage til normal.\nBlodet cirkulerer gennem karene, der udgør den store og lille cirkel af blodcirkulationen.\nDet indre lag af den vaskulære væg er dannet af endotelceller, overfladen på karene indeni er glat, hvilket letter bevægelsen af blod gennem dem.\nDet midterste lag af væggene giver styrken af blodkarrene, består af muskelfibre, elastin og kollagen.\nVæggene i arterierne er stærkere og tykkere end venernes, da blodet bevæger sig gennem dem med større tryk. Arterierne fører iltet blod fra hjertet til de indre organer. I de døde er arterierne tomme, hvilket afsløres under obduktion, så man troede tidligere, at arterierne var luftslanger. Dette blev afspejlet i navnet: ordet "arterie" består af to dele, oversat fra latin, den første del "aer" betyder luft og "tereo" - at indeholde.\nAfhængigt af væggens struktur skelnes der mellem to grupper af arterier:\nDen elastiske type arterier er karene, der ligger tættere på hjertet, disse inkluderer aorta og dens store grene. Den elastiske ramme af arterierne skal være stærk nok til at modstå det tryk, hvormed blod frigives i karret fra hjerteslaget. Elastin og kollagenfibre, som udgør rammen på den midterste karvæg, hjælper med at modstå mekanisk stress og strækning..\nPå grund af elasticiteten og styrken af væggene i de elastiske arterier trænger blod kontinuerligt ind i karene og sikrer dets konstante cirkulation for at fodre organer og væv, forsyne dem med ilt. Den venstre ventrikel i hjertet trækker sig sammen og skubber kraftigt en stor mængde blod ud i aorta, dens vægge strækker sig for at rumme indholdet af ventriklen. Efter afslapning af venstre ventrikel strømmer blod ikke ind i aorta, trykket svækkes, og blod fra aorta kommer ind i andre arterier, hvori det forgrener sig. Væggene i aorta vender tilbage til deres tidligere form, da elastino-kollagen-rammen giver deres elasticitet og modstand mod strækning. Blod bevæger sig kontinuerligt gennem karene og kommer i små portioner fra aorta efter hvert hjerteslag.\nArteries elastiske egenskaber sikrer også transmission af vibrationer langs blodkarens vægge - dette er en egenskab ved ethvert elastisk system under mekanisk påvirkning, hvis rolle er en hjerteimpuls. Blodet rammer de elastiske vægge i aorta, og de transmitterer vibrationer langs væggene i alle kar i kroppen. Hvor karene kommer tæt på huden, kan disse vibrationer mærkes som svag pulsering. Pulsmåling er baseret på dette fænomen..\nMuskulære arterier i det midterste lag af væggene indeholder et stort antal glatte muskelfibre. Dette er nødvendigt for at sikre blodcirkulationen og kontinuiteten i dens bevægelse gennem karene. Karene af den muskulære type er placeret længere væk fra hjertet end arterierne af den elastiske type, hvorfor hjertets impuls i dem svækkes for at sikre yderligere bevægelse af blod er det nødvendigt at sammentrække muskelfibre. Når de glatte muskler i det indre lag af arterierne trækker sig sammen, indsnævres de, og når de slapper af, ekspanderer de. Som et resultat bevæger blod sig gennem karene med en konstant hastighed og kommer ind i organerne og vævene i tide og giver dem ernæring..\nEn anden klassificering af arterier bestemmer deres placering i forhold til det organ, som de giver blodforsyning. De arterier, der passerer inde i orgelet og danner et forgreningsnetværk, kaldes intraorganisk. Fartøjer, der er placeret omkring orgelet, kaldes ekstraorganiske, inden de går ind i det. Laterale grene, der strækker sig fra de samme eller forskellige arterielle trunks, kan genforbindes eller forgrene sig til kapillærer. På tidspunktet for deres krydsning, før starten på forgrening i kapillærerne, kaldes disse fartøjer anastomose eller anastomose..\nArterier, der ikke har en anastomose med tilstødende vaskulære kufferter kaldes terminale arterier. Disse inkluderer for eksempel miltens arterier. De arterier, der danner anastomosen, kaldes anastomoser, og de fleste arterier tilhører denne type. Endearterierne har en højere risiko for tilstopning med en trombe og en høj modtagelighed for hjerteanfald, hvilket resulterer i, at en del af organet kan dø.\nI de sidste forgrenede arterier er meget tyndere, sådanne kar kaldes arterioler, og arterioler passerer allerede direkte ind i kapillærerne. Arteriolerne har muskelfibre, der udfører en kontraktil funktion og regulerer blodstrømmen ind i kapillærerne. Laget af glatte muskelfibre i arterioles vægge er meget tyndt sammenlignet med arterien. Stedet, hvor arteriolen forgrener sig til kapillærer, kaldes prækapillær, her danner muskelfibrene ikke et kontinuerligt lag, men er diffust placeret. En anden forskel mellem prækapillær og arteriole er fraværet af en venul. Prekapillæret giver anledning til adskillige forgreninger til de mindste fartøjer - kapillærer.\nKapillærer er de mindste kar, hvis diameter varierer fra 5 til 10 mikron; de er til stede i alle væv og er en fortsættelse af arterierne. Kapillærer giver vævsudveksling og ernæring og forsyner alle strukturer i kroppen med ilt. For at sikre overførsel af ilt med næringsstoffer fra blodet til vævene er kapillærvæggen så tynd, at den kun består af et lag af endotelceller. Disse celler er meget gennemtrængelige, så gennem dem kommer stoffer opløst i væsken ind i vævet, og de metaboliske produkter vender tilbage til blodet.\nAntallet af fungerende kapillærer i forskellige dele af kroppen varierer - i stort antal er de koncentreret i arbejdsmuskler, som har brug for konstant blodforsyning. For eksempel findes i myokardiet (hjertets muskulære lag) op til to tusind åbne kapillærer pr. Kvadratmillimeter, og i skeletmuskler er der flere hundrede kapillærer pr. Kvadratmillimeter. Ikke alle kapillærer fungerer på samme tid - mange af dem er i reserve i lukket tilstand for at begynde at arbejde, når det er nødvendigt (for eksempel under stress eller øget fysisk anstrengelse).\nKapillærer anastomose og, forgrening ud, danner et komplekst netværk, hvis hovedforbindelser er:\nArterioler - forgrenes til prækapillærer;\nPrækapillærer - overgangsbeholdere mellem arterioler og kapillærer korrekt;\nVenuler - overgangssteder for kapillær til vener.\nHver type fartøj, der udgør dette netværk, har sin egen mekanisme til overførsel af næringsstoffer og metabolitter mellem blodet indeholdt i dem og nærliggende væv. Musklerne i de større arterier og arterioler er ansvarlige for blodets bevægelse og dets indgang i de mindste kar. Derudover udføres reguleringen af blodgennemstrømningen også af muskel-lukkemusklerne i præ- og postkapillærerne. Disse fartøjers funktion er hovedsagelig distribution, mens de sande kapillærer udfører en trofisk (ernæringsmæssig) funktion..\nVener er en anden gruppe af kar, hvis funktion, i modsætning til arterier, ikke er at afgive blod til væv og organer, men at sikre dets tilførsel til hjertet. Til dette sker blodets bevægelse gennem venerne i den modsatte retning - fra væv og organer til hjertemusklen. På grund af forskellen i funktioner er venernes struktur noget forskellig fra arterienes struktur. Faktoren for stærkt tryk, som blod udøver på karvæggene, er meget mindre udtalt i venerne end i arterierne, derfor er elastino-kollagen-rammen i væggene i disse kar svagere, og muskelfibre er også til stede i en mindre mængde. Det er grunden til, at blodårer, der ikke modtager blod.\nSvarende til arterier, forgrener vener sig bredt for at danne netværk. Mange mikroskopiske vener smelter sammen i en enkelt venøs trunks, hvilket fører til de største kar, der strømmer ind i hjertet.\nBevægelse af blod gennem venerne er mulig på grund af negativt tryk på det i brysthulen. Blod bevæger sig i retning af sugekraften ind i hjertet og brysthulen, desuden giver dets rettidige udstrømning et glat muskellag i væggene i blodkarrene. Bevægelse af blod fra underekstremiteterne opad er vanskelig, derfor i musklerne i underkroppen er væggenes muskulatur mere udviklet.\nFor at blodet skal bevæge sig til hjertet og ikke i den modsatte retning, er ventiler placeret i væggene i de venøse kar, repræsenteret ved en fold af endotelet med et bindevævslag. Den frie ende af ventilen leder blod uhindret mod hjertet, og udstrømningen blokeres tilbage.\nDe fleste årer løber i nærheden af en eller flere arterier: der er normalt to årer i nærheden af de små arterier og en ved siden af de større arterier. Vener, der ikke ledsager arterier, forekommer i bindevævet under huden.\nKraften i væggene i større kar leveres af arterier og vener i mindre størrelser, der strækker sig fra samme kuffert eller fra tilstødende vaskulære kufferter. Hele komplekset er placeret i bindevævslaget, der omgiver karret. Denne struktur kaldes vaskulær vagina..\nDe venøse og arterielle vægge er godt innerverede, indeholder en række receptorer og effektorer, der er godt forbundet med de førende nervecentre, på grund af hvilke den automatiske regulering af blodcirkulationen udføres. På grund af arbejdet i refleksogene områder af blodkar tilvejebringes nervøs og humoral regulering af stofskiftet i væv.\nFunktionelle grupper af skibe\nI henhold til den funktionelle belastning er hele kredsløbssystemet opdelt i seks forskellige grupper af skibe. I human anatomi er det således muligt at skelne mellem stødabsorberende, udskiftelige, resistive, kapacitive, shuntende og lukkemuskler..\nDenne gruppe inkluderer hovedsageligt arterier, hvor et lag af elastin og kollagenfibre er godt repræsenteret. Det inkluderer de største fartøjer - aorta og lungearterie samt områderne ved siden af disse arterier. Væggenes elasticitet og modstandsdygtighed giver de nødvendige stødabsorberende egenskaber, som de systoliske bølger, der opstår under hjertesammentrækninger, udjævnes.\nDen pågældende dæmpende effekt kaldes også Windkessel-effekten, som på tysk betyder "kompressionskammereffekt".\nFølgende eksperiment bruges til at demonstrere denne effekt. To rør er forbundet til beholderen, der er fyldt med vand, det ene er lavet af elastisk materiale (gummi) og det andet er lavet af glas. Fra et hårdt glasrør sprøjter vand ud med skarpe intermitterende ryk, og fra et blødt gummirør flyder det jævnt og konstant ud. Denne effekt skyldes rørmaterialernes fysiske egenskaber. Væggene i det elastiske rør strækkes under påvirkning af væsketryk, hvilket fører til udseendet af den såkaldte elastiske spændingsenergi. Således omdannes den kinetiske energi, der vises på grund af tryk, til potentiel energi, der øger spændingen.\nDen kinetiske energi ved hjertesammentrækning virker på aortaens vægge og store kar, der afviger fra den, hvilket får dem til at strække sig. Disse kar danner et kompressionskammer: blodet, der kommer ind i dem under tryk fra hjertets systol, strækker deres vægge, kinetisk energi omdannes til energi med elastisk spænding, hvilket bidrager til den ensartede bevægelse af blod gennem karene under diastolen.\nArterier placeret længere væk fra hjertet er af muskeltypen, deres elastiske lag er mindre udtalt, de har flere muskelfibre. Overgangen fra en type skib til en anden sker gradvist. Yderligere blodgennemstrømning tilvejebringes ved sammentrækning af de glatte muskler i muskulære arterier. Samtidig påvirker det glatte muskellag af store arterier af elastisk type praktisk talt ikke karets diameter, hvilket sikrer stabiliteten af de hydrodynamiske egenskaber.\nResistive egenskaber findes i arterioler og terminale arterier. De samme egenskaber, men i mindre grad, er karakteristiske for venules og kapillærer. Karrenes modstand afhænger af deres tværsnitsareal, og de terminale arterier har et veludviklet muskellag, der regulerer karens lumen. Fartøjer med en lille lumen og tykke, stærke vægge giver mekanisk modstand mod blodgennemstrømning. Udviklede glatte muskler i resistive kar giver regulering af volumenhastighed i blodet, styrer blodtilførslen til organer og systemer på grund af hjerteoutput.\nSphincters er placeret i endedelene af prækapillærerne, når de indsnævres eller udvides, ændres antallet af kapillærer, der fungerer, hvilket giver vævstrofisme. Med udvidelsen af lukkemusklen passerer kapillæren til en fungerende tilstand, i kapillærer, der ikke fungerer, indsnævres lukkemusklene.\nKapillærer er kar, der udfører en udvekslingsfunktion, diffusion, filtrering og trofisme af væv. Kapillærer kan ikke uafhængigt regulere deres diameter; ændringer i blodkarens lumen opstår som reaktion på ændringer i lukkemusklerne i prækapillærerne. Diffusions- og filtreringsprocesser finder sted ikke kun i kapillærer, men også i venules, så denne gruppe af fartøjer tilhører også udskiftningsbeholdere..\nFartøjer, der fungerer som reservoirer til store mængder blod. Ofte inkluderer kapacitive kar blodårer - deres strukturelle træk gør det muligt for dem at holde mere end 1000 ml blod og smide det ud efter behov, hvilket sikrer stabiliteten i blodcirkulationen, ensartet blodgennemstrømning og fuld blodforsyning til organer og væv.\nHos mennesker er der, i modsætning til de fleste andre varmblodede dyr, ingen specielle reservoirer til deponering af blod, hvorfra det kan smides ud efter behov (hos hunde udføres denne funktion for eksempel af milten). Vener kan akkumulere blod for at regulere omfordelingen af dets volumener i hele kroppen, hvilket letter deres form. Fladede årer rummer store mængder blod, mens de ikke strækker sig, men får en oval lumenform.\nKapacitive kar inkluderer store vener i livmoderen, vener i papillær plexus i huden og leverårer. Funktionen ved deponering af store mængder blod kan også udføres af lungevenerne.\nShuntkar er en anastomose af arterier og vener. Når de er åbne, reduceres blodcirkulationen i kapillærerne markant. Rutefartøjer er opdelt i flere grupper efter deres funktion og strukturelle træk:\nSituationsbeholdere - disse inkluderer elastiske arterier, hule vener, pulmonal arteriel bagagerum og lungevene. De begynder og slutter med en stor og lille cirkel af blodcirkulation.\nHovedkarene er store og mellemstore kar, vener og arterier af muskuløs type, der ligger uden for organerne. Med deres hjælp fordeles blod gennem alle dele af kroppen..\nOrgankar - intraorganiske arterier, vener, kapillærer, der giver trofisme af væv i indre organer.\nDe farligste vaskulære sygdomme, der udgør en trussel mod livet: aneurisme i abdominal og thorax aorta, arteriel hypertension, iskæmisk sygdom, slagtilfælde, nyrevaskulær sygdom, aterosklerose i halspulsårerne.\nSygdomme i benkarene - en gruppe sygdomme, der fører til nedsat blodcirkulation gennem karene, patologier i venernes ventiler, nedsat blodpropper.\nAterosklerose i underekstremiteterne - den patologiske proces påvirker store og mellemstore kar (aorta, iliac, popliteal, femorale arterier), der forårsager deres indsnævring. Som et resultat forstyrres blodtilførslen til lemmerne, der opstår svær smerte, patientens ydeevne forstyrres.\nÅreknuder er en sygdom, der resulterer i udvidelse og forlængelse af venerne i øvre og nedre ekstremiteter, udtynding af deres vægge og dannelse af åreknuder. De ændringer, der forekommer i dette tilfælde i skibene, er normalt vedvarende og irreversible. Åreknuder er mere almindelige hos kvinder - hos 30% af kvinder over 40 og kun 10% af mænd i samme alder. (Læs også: Åreknuder - årsager, symptomer og komplikationer)\nHvilken læge der skal kontaktes med blodkar?\nVaskulære sygdomme, deres konservative og kirurgiske behandling og forebyggelse håndteres af flebologer og angiokirurger. Efter alle de nødvendige diagnostiske procedurer udarbejder lægen et behandlingsforløb, der kombinerer konservative metoder og kirurgi. Lægemiddelterapi af vaskulære sygdomme er rettet mod at forbedre blodreologi, lipidmetabolisme for at forhindre åreforkalkning og andre vaskulære sygdomme forårsaget af høje kolesterolniveauer i blodet. (Se også: Højt blodkolesterol - hvad betyder det? Hvad er årsagerne?) Lægen kan ordinere vasodilatatorer, lægemidler til bekæmpelse af samtidig sygdomme, såsom hypertension. Derudover ordineres patienten vitamin- og mineralkomplekser, antioxidanter.\nBehandlingsforløbet kan omfatte fysioterapiprocedurer - baroterapi i underekstremiteterne, magnetisk behandling og ozonbehandling.\nUddannelse: Moskva State University of Medicine and Dentistry (1996). I 2003 modtog han et eksamensbevis fra det uddannelsesmæssige og videnskabelige medicinske center i den administrative afdeling for præsidenten for Den Russiske Føderation.\nUdfører transport af væsker og stoffer, der er opløst i dem (næringsstoffer, affaldsprodukter fra celler, hormoner, ilt osv.), Det kardiovaskulære system - det vigtigste integrerende system i kroppen. Hjertet i dette system spiller en pumpes rolle, og skibene tjener som en slags rørledning, gennem hvilken alt nødvendigt leveres til hver celle i kroppen.\nFigur: 1. Blodkar (diagram): venule (blå), kapillærnetværk, vene (blå), arterie (rød), arteriole (rød)\nBlandt blodkarrene er der større arterier og mindre arterier - arterioler, gennem hvilke blod strømmer fra hjertet til organerne, venerne og venerne, gennem hvilke blod vender tilbage til hjertet og kapillærer, gennem hvilke blod passerer fra arterielle kar til venøse (fig. 1) ). De vigtigste metaboliske processer mellem blod og organer finder sted i kapillærerne, hvor blodet giver ilt og næringsstoffer indeholdt i det til det omgivende væv og tager metaboliske produkter fra dem. På grund af konstant blodcirkulation opretholdes den optimale koncentration af stoffer i vævene, hvilket er nødvendigt for kroppens normale funktion.\nBlodkarrene danner en stor og lille cirkel af blodcirkulationen, der begynder og slutter i hjertet. Blodvolumenet hos en person, der vejer 70 kg, er 5–5,5 liter (ca. 7% af kropsvægten). Blod består af en flydende del - plasma og celler - erythrocytter, leukocytter og blodplader. På grund af den høje cirkulationshastighed strømmer 8000-9000 liter blod gennem blodkarrene dagligt.\nI forskellige kar bevæger blod sig med forskellige hastigheder. I aorta, der forlader hjertets venstre ventrikel, er blodhastigheden højest - 0,5 m / s, i kapillærerne - den laveste - ca. 0,5 mm / s og i venerne - 0,25 m / s. Forskelle i blodgennemstrømningen skyldes den ulige bredde af den samlede sektion af blodbanen i forskellige områder. Den samlede lumen i kapillærerne er 600-800 gange aortaens lumen, og bredden af lumenet på de venøse kar er ca. 2 gange større end arterien. I henhold til fysikens love er væskestrømningshastigheden højere i smallere steder i et system med kommunikationsbeholdere.\nFigur: 2. Strukturen af væggene i blodkarrene: arterie, kapillær, vene\nVæggen i arterierne er tykkere end venernes og består af tre lagskeder (fig. 2). Den midterste skal er bygget af bundter af glat muskelvæv, mellem hvilke elastiske fibre er placeret. I den indvendige skal, foret fra endotelens side af fartøjets lumen, og ved grænsen mellem de midterste og ydre skaller er der elastiske membraner. Elastiske membraner og fibre danner en slags beholderramme, der giver væggene styrke og elasticitet.\nI væggen af de store arterier nærmest hjertet (aorta og dens grene) er der relativt mere elastiske elementer. Dette skyldes behovet for at modstå strækning af den blodmasse, der udstødes fra hjertet, når den trækker sig sammen. Når du bevæger dig væk fra hjertet, deler arterierne sig i grene og bliver mindre. I mellemstore og små arterier, hvor inaktiviteten af hjerteimpulsen svækkes, og dens egen sammentrækning af den vaskulære væg er nødvendig for yderligere blodgennemstrømning, er muskelvæv veludviklet. Under påvirkning af nervøse stimuli er sådanne arterier i stand til at ændre deres lumen.\nVænene i venerne er tyndere, men de består af de samme tre membraner. Da de har signifikant mindre elastisk og muskelvæv, kan venerne i venerne kollapse. Et træk ved venerne er tilstedeværelsen af ventiler i mange af dem, der forhindrer den omvendte strøm af blod. Veneventiler er lommelignende udvækst af den indre foring.\nLymfekar har også en relativt tynd væg. De har også mange ventiler, der tillader lymfe at bevæge sig i kun én retning - til hjertet..\nLymfekar og lymfe, der strømmer gennem dem, hører også til det kardiovaskulære system. Lymfekarene sammen med venerne sikrer absorptionen af vand med stoffer, der er opløst i det fra vævene: store proteinmolekyler, dråber af fedt, cellulære nedbrydningsprodukter, fremmede bakterier og andre. De mindste lymfekar - lymfekapillærer - er lukket i den ene ende og er placeret i organer ved siden af blodkapillærerne. Permeabiliteten af væggene i lymfekapillærerne er højere end blodkapillærerne, og deres diameter er større, derfor kommer de stoffer, der på grund af deres store størrelse ikke kan komme fra vævet ind i blodkapillærerne, ind i lymfekapillærerne. Lymfe har samme sammensætning som blodplasma; af cellerne indeholder den kun leukocytter (lymfocytter).\nLymfen dannet i vævene gennem lymfekapillærerne og længere langs de større lymfekar strømmer konstant ind i kredsløbssystemet, ind i venerne i den systemiske cirkulation. 1200-1500 ml lymfe kommer ind i blodbanen om dagen. Det er vigtigt, at før lymfen, der strømmer fra organerne, kommer ind i kredsløbssystemet og blandes med blodet, passerer den gennem en kaskade af lymfeknuder, der er placeret langs lymfekarene. I lymfeknuderne bevares og neutraliseres stoffer, der er fremmede for kroppen og patogener, og lymfen er beriget med lymfocytter.\nArrangering af skibe\nFigur: 3. Venøst system\nFigur: 3a. Arterielt system\nFordelingen af blodkar i menneskekroppen er underlagt visse mønstre. Arterier og vener kører normalt sammen, med de små og mellemstore arterier ledsaget af to vener. Lymfekar går også gennem disse vaskulære bundter. Beholdernes forløb svarer til den generelle plan for menneskekroppens struktur (fig. 3 og 3a). Aorta og store vener løber langs rygsøjlen, grene, der strækker sig fra dem, er placeret i mellemrummene. På lemmerne er der i de sektioner, hvor skeletet består af en knogle (skulder, lår), en hovedarterie ledsaget af vener. Hvor der er to knogler i skelettet (underarm, tibia), er der to hovedarterier, og med den radiale struktur af skelettet (hånd, fod) er arterierne placeret svarende til hver fingerstråle. Skibene er rettet mod organerne i den korteste afstand. Vaskulære bundter passerer på beskyttede steder i kanalerne dannet af knogler og muskler og kun på kroppens bøjningsoverflader.\nNogle steder er arterierne overfladiske, og deres pulsering kan mærkes (fig. 4). Således kan pulsen undersøges på den radiale arterie i underarmen af underarmen eller på halspulsåren i den laterale del af nakken. Derudover kan overfladiske arterier presses mod den tilstødende knogle for at stoppe blødning..\nFigur: 4. Bestemmelsespunkter for puls\nBåde forgreningen af arterierne og venernes bifloder er vidt forbundne og danner de såkaldte anastomoser. I tilfælde af krænkelser af blodgennemstrømningen eller dens udstrømning gennem hovedkarene bidrager anastomoser til blodets bevægelse i forskellige retninger og dets bevægelse fra et område til et andet, hvilket fører til genoprettelse af blodforsyningen. Dette er især vigtigt i tilfælde af en skarp overtrædelse af hovedkarets åbenhed med åreforkalkning, traume, skade.\nDe mest talrige og tyndeste kar er blodkapillærer. Deres diameter er 7–8 µm, og tykkelsen af væggen dannet af et lag af endotelceller, der ligger på basalmembranen, er ca. 1 µm. Udvekslingen af stoffer mellem blod og væv finder sted gennem kapillærvæggen. Blodkapillærer findes i næsten alle organer og væv (de er kun fraværende i det yderste lag af huden - epidermis, hornhinde og øjenlinser, i hår, negle, tandemalje). Længden af alle kapillærer i menneskekroppen er cirka 100.000 km. Hvis de strækkes i en linje, kan du binde jorden ved ækvator 2,5 gange. Inde i orgelet er blodkapillærerne forbundet til hinanden for at danne kapillærnetværk. Blod kommer ind i kapillærnetværket af organer gennem arterioler og strømmer ud gennem venules.\nBevægelse af blod gennem kapillærer, arterioler og vener og lymfe gennem lymfekapillærer kaldes mikrocirkulation, og de mindste kar selv (deres diameter overstiger som regel ikke 100 mikron) - mikrocirkulationsseng. Strukturen af den sidste kanal har sine egne karakteristika i forskellige organer, og de fine mekanismer ved mikrocirkulation tillader regulering af organets aktivitet og tilpasning til de specifikke betingelser for organismenes funktion. I hvert øjeblik fungerer det, det vil sige, det er åbent og lader blod passere igennem, kun en del af kapillærerne, mens andre forbliver i reserve (lukket). Så i ro kan mere end 75% af kapillærerne i skeletmuskler lukkes. Ved fysisk anstrengelse åbner de fleste af dem, da en fungerende muskel kræver en intens tilstrømning af næringsstoffer og ilt.\nFunktionen af blodfordeling i mikrovaskulaturen udføres af arterioler, som har en veludviklet muskelmembran. Dette giver dem mulighed for at indsnævre eller udvide sig og ændre mængden af blod, der kommer ind i kapillærnetværket. Denne egenskab ved arterioler tillod den russiske fysiolog I.M. Sechenov at kalde dem "kraner til kredsløbssystemet".\nUndersøgelse af mikrovaskulaturen er kun mulig med et mikroskop. Derfor blev en aktiv undersøgelse af mikrocirkulation og afhængigheden af dens intensitet af tilstanden og behovene i de omgivende væv først mulig i det 20. århundrede. Kapillærforsker August Krogh blev tildelt Nobelprisen i 1920. I Rusland blev et betydeligt bidrag til udviklingen af ideer om mikrocirkulation i 70'erne og 90'erne leveret af de videnskabelige skoler for akademikere V.V. Kupriyanov og A.M. Chernukha. I øjeblikket, takket være moderne tekniske fremskridt, anvendes metoder til at studere mikrocirkulation (inklusive dem, der bruger computer- og laserteknologier) i vid udstrækning i klinisk praksis og eksperimentelt arbejde..\nEt vigtigt kendetegn ved det kardiovaskulære systems aktivitet er blodtryksværdien (BP). På grund af det rytmiske arbejde i hjertet svinger det, øges under systole (sammentrækning) af hjertekammerne og falder under diastole (afslapning). Det højeste blodtryk, der observeres under systol, kaldes maksimum eller systolisk. Det laveste blodtryk kaldes minimum eller diastolisk. BP måles normalt i brakialarterien. Hos raske voksne er det maksimale blodtryk normalt 110-120 mm Hg, og minimumet er 70-80 mm Hg. Hos børn på grund af den høje elasticitet i arterievæggen er blodtrykket lavere end hos voksne. Med alderen, når elasticiteten af de vaskulære vægge falder på grund af sklerotiske ændringer, stiger niveauet af blodtryk. Under muskulært arbejde stiger det systoliske blodtryk, mens det diastoliske blodtryk ikke ændres eller falder. Sidstnævnte skyldes vasodilatation i arbejdsmuskler. Fald i maksimalt blodtryk under 100 mm Hg. kaldet hypotension og en stigning over 130 mm Hg. - forhøjet blodtryk.\nBlodtrykket opretholdes af en kompleks mekanisme, der involverer nervesystemet og forskellige stoffer, der bæres af selve blodet. Så der er vasokonstriktor- og vasodilatatoriske nerver, hvis centre er placeret i medulla oblongata og rygmarv. Der er en betydelig mængde kemikalier, under påvirkning af hvilken beholderens lumen ændrer sig. Nogle af disse stoffer dannes i selve kroppen (hormoner, mediatorer, kuldioxid), andre kommer fra det ydre miljø (lægemidler og fødevarer). Under følelsesmæssig stress (vrede, frygt, smerte, glæde) kommer hormonet adrenalin ind i blodbanen fra binyrerne. Det forbedrer hjertets aktivitet og indsnævrer blodkar, mens blodtrykket stiger. Skjoldbruskkirtelhormonet thyroxin virker også.\nHver person skal vide, at hans krop har kraftige selvreguleringsmekanismer, ved hjælp af hvilken den normale tilstand af blodkar og blodtryksniveauer opretholdes. Dette sikrer den nødvendige blodforsyning til alle væv og organer. Man skal dog være opmærksom på svigt i aktiviteten af disse mekanismer og ved hjælp af specialister identificere og eliminere deres årsag..\nForfatter: Olga Gurova, kandidat til biologiske videnskaber, seniorforsker, lektor, Institut for Human Anatomi, RUDN\n7 minutter Forfatter: Lyubov Dobretsova 1005 Kreatinfosfokinase (CPK) i kroppen Analyse for indholdet af kreatinkinase Referenceværdier for CPK-enzymet Øget koncentration af stoffet Niveaustabiliseringsmetoder Resultat Lignende videoerEn biokemisk blodprøve giver dig mulighed for at identificere abnormiteter i de indre organers arbejde og diagnosticere sygdomme på et tidligt udviklingsstadium.


Dato og tid er 25. aug 2019, 03:34\nIndlægaf Delfin » 6. apr 2019, 18:48\nJeg har ingen deciderede luksusting til tonsvis af kroner, men jeg har masser af ting, jeg sagtens kunne leve uden. Alene køkkenet er leveringsdygtigt i mikroovn, blender, vaffeljern, æbleskivepande, stegeso, opvasker osv osv\nIndlægaf Chatsy » 7. apr 2019, 08:46\nIndlægaf Santopia » 7. apr 2019, 10:00\nJeg ejer det ikke, men har lige siddet med en mærkelig grimasse efter jeg så en (ok dyr) mascara UDELUKKENDE TIL DE NEDERSTE VIPPER... jøsses det virker dumt.\nIndlægaf Santopia » 9. apr 2019, 09:10\nFlæskeholderen er på tillbud i Fakta til 49 kr! Selv tak\nIndlægaf Daine » 9. apr 2019, 09:31\nDet er der jeg har købt den\nIndlægaf Fru Sunshine » 9. apr 2019, 15:03\nJeg har forresten også en gasbrænder og 4 creme brulée-dimser.\nJeg har aldrig brugt nogen af delene. Heller ikke salatslyngen.\nAlt sammen julegaver.\nIndlægaf Rosen » 11. apr 2019, 08:16\nHhmm...har ikke rigtigt noget som er helt gak.\nHar dog Georg Jensen rejsekuffert, Royal Copenhagen spisestel (del af det), mandolinjern som jeg elsker, Le Cruset fad som jeg også elsker.\nMin mand har sådan en "blad blæser" (sorry, ikke dansker, ved ikke om det hedder det)...det synes jeg er 1st world. Hvad blev det af de gode gamle dage hvor man selv krattede/fejede bladene udenfor?


Polo ved de Olympiske Sommerlege - Wikipedia's Hästpolo vid olympiska sommarspelen as translated by GramTrans\nWikipedia's Hästpolo vid olympiska sommarspelen as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Hästpolo vid olympiska sommarspelen fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2015-10-25 08:11:11. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nPolo blev introduceret til de Olympiske Sommerlege i året 1900 . Sporten var med ved fire olympiader inden den blev fjernet efter de Olympiske Sommerlege i 1936 .\nHerrernes turnering X X X X X 5\nGrene - 1 - 1 - 1 1 - - 1 - 1\n1 Storbritannien 3 [1 ] [2 ] 4 [3 ] [4 ] [5 ] 2 [6 ] 9\n3 USA 1 [1 ] 3 [3 ] 0 4\n5 Mexico 0 0 2 2\n6 Frankrig 0 0 1 [6 ] 1\nFrankrig 6 - - 5 - 2\nUngarn - - - - X 1\nMexico 4 - - - X 2\n^ [ a b ] USA og Storbritannien spillede med fælles navn, Hurlingham Polotrøje Association , ved de Olympiske Sommerlege i 1900, og tog guld.\n^ Roehampton Club fra Storbritannien ved OS 1908 tog guld.\n^ [ a b ] USA og Storbritannien spillede under samme navn BLO Polotrøje Club Rugby ved de Olympiske Lege i 1900 og tog sølv.\n^ Hurlingham Club fra Storbritannien tog sølv ved OS 1908.\n^ Irland indgik i Storbritannien, og fik dermed også sølv i 1908.\n^ [ a b ] Frankrig og Storbritannien spillede med navnet "Bagatelle Polo Club de Paris" ved OS 1900, og tog bronze.\nUndersøg også Liste olympiske medaljevindere i polo\nOversættelsesdato: 2015-10-25 08:11:11


Cindy's BnB i Seoul til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n19-18, Jahamun-ro 40-gil, Jongno-gu, Gangbuk, Seoul, Sydkorea, 110-021 - Se på kort\nVil du vide mere om Cindy's BnB?\n76 rejsende ser på denne ejendom lige nu\nMere om Cindy's BnB\nMed indkvartering i høj kvalitet i Seoul er Cindy BnB et populært valg for både ferie- og forretningsrejsende, der ønsker nem adgang til restauranter, sightseeing, shopping. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Cindy BnB sikrer gæster et behageligt ophold. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering, familieværelse, rygeområde.\nTræd ind i et af 3 imødekommende værelser og glem hverdagens stress med det brede udvalg af bekvemmeligheder. På nogle af værelserne kan man finde spejl, trådløst internet (medfølger), ikke-rygerværelser, aircondition, opvarmning. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Cindy BnB til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Seoul.\nChangdeokgung - 2,98 km\nMyeongdong: Hyper Shopping - 4,09 km\nThe War Memorial of Korea - 6,65 km\nNational Museum of Korea - 8,22 km\nJiayue fra Hongkong


Samler I på dybe tallerkener,\neller ønsker I frigive værdi og kraft til at blive endnu bedre og få mere succes?\nTænk hvis alle de opgaver, I gentager ofte i din virksomhed, var optimerede, beskrevet og formidlet på en overskuelig måde og tilgængelig for alle de medarbejdere, der har med opgaven at gøre – uanset afdeling eller placering i din virksomheds værdikæde.\nHvor meget mere effektive kunne I ikke blive? Hvor meget hurtigere ville det ikke være at sætte nye medarbejdere ind i arbejdet?\nHvor meget tid og hvor mange kræfter kunne I ikke frigive til kreativitet som f.eks. at udvikle nye produkter, metoder, services eller bare have mere overskud i hverdagen til at yde jeres kunder en endnu bedre service?\nDer er gode grunde til, at ISO 9001 kvalitetscertificerede virksomheder skal dokumentere, hvordan de gør, det de gør. Der er også gode grunde til, at de samme virksomheder skal dokumentere, hvordan de løbende forbedrer sig.\nMen lægger det ikke snærende bånd på medarbejdernes kreativitet at skulle ensrettes på den måde? Absolut nej. For de skal ikke bruge deres kreativitet på de opgaver, de skal løse igen og igen - ud over at sikre, at opgaverne stadig løses på den mest optimale måde.\nVed at have faste, optimerede processer for de gentagne opgaver får medarbejderne frigivet tid at skabe værdi og udvikling i din virksomhed.


rothco Rothco ma-1 bomber jakke / pilot jakke navy - Køb jackets fra rothco online hos army star\nBestil denne Rothco ma-1 bomber jakke / pilot jakke navy fra rothco på army star.\nrothco kender man for de mest populære jackets - og Rothco ma-1 bomber jakke / pilot jakke navy er bestemt ikke undtaget. Og det er slet ikke hemmeligt at ekstremt tilfredse i forhold til kvalitet kontra pris - og alle fordelene er da heller ikke til at overse.\nFå overblik over alle og køb lige netop den jackets du vil have her.\nHvorfor lige Rothco ma-1 bomber jakke / pilot jakke navy fra rothco?\nHvad er årsagen til at jeg skal købe rothco jackets - og ikke én af de konkurrerende producenter?\nDet er et rigtig fornuftigt spørgsmål - men slet ikke besværligt at få svar på. For lige med rothco - specielt når det kommer til jackets, så har de nemlig et rigtig godt ry, og alle deres brugere er vilde med dem.\nOg hvorfor så det spørger man så? Jo, det er simpelt. rothco har nemlig en nær sammenhæng mellem pris og kvalitet. Og det er noget de fleste brugere er helt vilde med.\nLige nu kan du finde Rothco ma-1 bomber jakke / pilot jakke navy fra rothco for en pris på 499,00 DKK. Og det er jo meget fornuftigt!\nOg hvorfor lige vælge at købe rothco jackets hos army star?\nOg hvad er årsagen til at man skal købe Rothco ma-1 bomber jakke / pilot jakke navy fra rothco på lige netop army star - og ikke hos en af de mange andre konkurrerende shops?\nFor det første, så er army star kendt for deres hurtige fragt. Køber du tidligt nok på en hverdag, bliver varen sendt samme dag. Og samtidig har de konkurrencedygtige priser på fragt - en faktor at have med i beregningerne. Når nu vi allerede er ved delen om fragt, så er reglerne omkring retur, så kan Modekup.dk også bekræfte, at denne del er helt okay på army star.\nEr der andre kendetegn ved lige netop denne online butik? Ikke nok med at have fornuftige priser på levering, fornuftige retur-regler, så kan army star også prale af deres rare service overfor kunder.\nTil sidst - men absolut ikke mindst - så er vi glade for de konkurrencedygtige priser for varerne, og det imponerende varelager.\narmy star får Modekup.dk’s varmeste anbefalinger. Du kan trygt gøre sine indkøb derfra.\nrothco rolling large transport pack coyote brown fra rothco\nrothco micro fleece handsker fra rothco\nrothco rothco ma-1 bomber jakke / pilot jakke oliven


Tidligere ATP-chef henter kendte erhvervsfolk til ny satsning - FINANS\nTidligere ATP-chef henter kendte erhvervsfolk til ny satsning\nBjarne Graven Larsen har sat gang i livet som kapitalforvalter og håber at blive globalt førende på feltet.\n15.11.2019 kl. 05:15\nEn række kendte ansigter fra dansk erhvervsliv er gået sammen i en ambitiøs satsning kaldet Qblue Balanced. En kapitalforvalter, der vil erobre verden og på et tidspunkt håber at have op mod 45 mia. kr. under forvaltning.\nI spidsen for det hele står Bjarne Graven Larsen, der har en fortid som investeringsdirektør i ATP, direktør i FIH Bank, finansdirektør i Novo Holdings og investeringsdirektør i Ontario Teachers’ Pension Plan, én af verdens største pensionsfonde.\nMed sig i Qblue Balanced har Bjarne Graven Larsen en række tidligere topfolk fra ATP. Dertil er netop kommet nye medejere som den tidligere Danske Bank-formand Ole Andersen og Casper Kirk Johansen fra den udkøbte del af Lego-familien.\nCasper Kirk Johansen har fået en plads i Qblue Balanceds bestyrelse. Det samme har den forhenværende Danske Bank-direktør Jens Peter Neergaard.\nIfølge Bjarne Graven Larsen vil Qblue Balanced i første omgang forvalte investorernes penge gennem en ARP, et såkaldt alternativt risikopræmie-produkt, der lanceres i en markedsneutral fond.\n»I produktet har vi sammensat 10 investeringsstrategier inden for aktier, obligationer, valutaer og råvarer. Én af strategierne handler om momentum, hvor vi konkret kunne finde på at investere i et selskab i medvind. Det kunne være Amazon. Samtidig vil vi så sælge aktierne i et andet selskab, der falder i pris. Lige nu kunne det være Macy’s,« siger han om den balancerede og neutrale strategi.\nBjarne Graven Larsen vil sælge Qblue Balanceds fond til investorer i både ind- og udland. Målet er på et tidspunkt at nå 6 mia. euro, svarende til omkring 45 mia. kr., under forvaltning.\n»Det tager noget tid at komme derop. Men vi går efter at blive en ledende global virksomhed inden for vores felt. Et sted, hvor investorer kan samle hele deres portefølje,« siger han.\nQblue Balanced A/S har netop fået tilført 24 mio. kr. i frisk kapital. Pengene skal bruges på it-systemer.\n»Vores it-programmer skal videreudvikles, og det skal der bruges penge til. Vi har brugt over ét år på algoritmerne og it-systemerne, som hver dag kan hive data ind fra tusindvis af selskaber, analysere dem og anbefale os, hvad vi skal gøre,« siger Bjarne Graven Larsen.\n13.11.19 Lego-familien køber ny bid af privathospital


S/Y Helge - Kurs mod nære kyster: DM L23 2014 i Faaborg, - En spilergasts bekendelser\nFørste sejlads i dette års L23-DM i Faaborg.\nDet årlige Danmarksmesterskab i klassebådsløbet for L23 sejlbåde fandt i 2014 sted i Faaborg. Jeg havde fået mulighed for at gaste på det gode skib 'Do-Do' af Sundby. Ombord på 'Do-Do' er, udover forfatteren af denne blog, feltets mest erfarne skipper og gast. Hierarkiet var dermed fastlagt. Forinden havde vi to gange trænet spileropsætninger, -bomninger og -nedtagninger på Øresund, da det var blandt mine opgaver som spilergast. Blandt øvrige opgaver for spilergasten var vendinger på opkrydsene og at agere dødvægt på cockpitkarmen og ruftaget efter behov. Og så i øvrigt ikke at falde i vandet, - noget jeg ikke helt klarede under træningen.\nDesværre havde de senere års vinder, D24 'Tøsen', fået forfald, og kunne ikke stille til start. Heldigvis fik vi 'Tøsen's besætning at se på molen.\nSkipper udfordrer skæbnen og listeriabakterien og smører sig en rullepølsemad under skafningen. Det er jo også kun folk oppe i årene, der skal passe på ...\nDe sidste både ankommer på trailer dagen inden første sejlads. D140 'Zero' af Køge havde dog stået på havnen i Faaborg i to måneder.\nNabobåden, den lokale 'Freja', skal lige have ordnet det sidste inden sejllads. De lokale skolebåde 'Freja' og 'Odin' viste sig at være gode hårdtvejrssejlere.\nD15 'Tria'. Bemærk de to huller på fribordet ved cockpitkarmen. De er til genuaskinne og barberhal, som begge kan trimmes fra cockpittet. Bemærk også stagen, der kan skydes til vejrs uden at sætte en mand på fordækket.\nEndnu en båd skal have justeret noget i masten.\n'Alarmen' hives på land i ti minutter til en sidste polering.\nSå blev det endelig tid til første dags sejladser. Feltet sejlede i samlet flok ud til banen, som lå ca. 45 minutter fra havnen.\nDet var en lang tur ud til banen. men en smuk tur i det sydfynske ...\nSpileropsætningen bliver lige testet en sidste gang inden første start.\n1. Sejlads. Dårlig start. Vi lå ca. nummer 10 kort efter starten, men fik os sejlet op til en sejr. Da feltet rundede første mærke, var der en del tumult og en kollision mellem to både. Forfatteren af denne blog skal ikke kunne afgøre, hvem der havde ret. Men D140 'Zero' blev diskvalificeret, D177 'Sylfiden' fik en skade på fribordet/rælingslisten og D7 'Rasmus', som måtte udgå af dagens tre sejladser, fik tildelt et gennemsnit af næste dags sejladser i point for hver af første dags sejladser. 'Rasmus' måtte udgå, grundet et flænset storsejl, og nåede ikke, trods ihærdige forsøg, at komme til start i den sidste sejlads.\nSådan så slutningen af første sejlads ud fra D148 Do-Do.\n2. Sejlads. Mellemgod start. Vi fik sejlet os op til at ligge nummer 1 inden sidste tur hjem ned ad bakke. Bøvl med spilersætningen kostede os dog tre placeringer. Fjerdepladsen blev dog rettet til en tredieplads på grund af en tyvstart.\n3. Sejlads. Her fik vi en god start og kom hurtigt foran. Efter første runding lå vi 5 -7 bådslængder foran resten af feltet. Desværre forsejlede vi os ved sidste mærkerunding, og en sikker sejr blev til en placering som nummer fire kort efter mærket. Vi fik dog sejlet os én placering ind på ren 'boat speed' på spilerbenet og lagde 'Freja' bag os med en længde. 'Sylfiden' sejlede sig op fra en næstsidsteplads til en vinderplads. Flot sejlet!\nSelv om sidste sejllads var afsluttet inden kl. 1330, blev der ikke flere sejladser. 'Do-Do' lå på en andenplads efter første dag med 'Sylfiden' på førstepladsen. Vinden var mellem 5 og 8 m/s (mine vurderinger) og en enkelt kraftig byge prægede anden sejllads.\nD140 'Zero' på vej hjem efter førstedagens tre sejladser.\nDagens sejladser er overstået, og feltet sejler hjem i samlet flok. I forgrunden ses D15 'Tria' af Køge.\nAnden dags sejladser gik betydeligt dårligere for 'Do-Do'. Vi lå dog stadig til en podieplacering lige i point med 'Kom-An...', men placeret under grundet lige antal førstepladser og en andenplads mere til dem. Vejret var mere løjt, og det er måske bare ikke 'Do-Do's foretrukne. I det hele taget var andendagen præget af springende vinde og blandede placeringer. Dog udbyggede 'Sylfiden' sit forspring ved ikke at placere sig dårligere end nummer tre på nogen sejlads.\nPå trediedagen var der kun to sejladser. Om morgenen var det blæst op, og det hårde vejr gav os håb til dagens sejladser. Desværre slog 'Kom-An...' os på den første sejlads, på trods af det hårde fokkevejr. Til anden sejlads var det løjet en smule, så der skulle genuaen på igen. Her havde vi mere held. Held og fejlfri sejlads vekslede vi til en førsteplads. 'Kom-An...' kom ind netop så langt nede i rækkerne, at vi samlet blev nummer to. 'Sylfiden's førsteplads kunne der ikke røres ved. Det stod klart allerede inden dagens sejladser. De havde på ni sejladser kun en sejr, men til gengæld havde de ikke haft en eneste placering dårligere end treer før sidste sejlads. Dermed havde de over tre dage vist, at de kunne sejle stabilt godt både i friskt og løjt vejr. den lokale 'Odin' klarede trediedagen bedst med to andenpladser. Og det med standard løjgang og storsejl med slæder.\nVores tætte konkurrent, 'KOM-AN...'.\nUnder sidste dags sejladser knækkede en mast på en Albin Express, en anden fik flænset en spiler totalt, mens en tredie fik revet forpulpit og forstag ud af stævnen. Noget sådant (oprevet forstag og forpulpit) er aldrig sket for en L23, hævder de erfarne L23-sejlere, der har været med fra begyndelsen.\nÅrets DM var det første efter ændringen i klassereglerne, der tillod kevlarforstærkede genuaer. Det viser sig dog, at det ikke har haft den store betydning.\nHvordan vinder man på banen? Jeg har i dagene lært, at de afgørende parametre for, om man vinder eller ej, er, om man er der på banen, hvor der er vind på de rette tidspunkter. Op ad bakke skal man altså foretage sine vendinger, så man tilbringer mest tid der, hvor vinden er stærkest. Ligeledes skal man foretage sine vendinger, så man kan komme mest frem ad banen. Vinden er nemlig ikke konstant lige imod, men oscillerer fra side til side. Man kan selvfølgelig optimere sin båd med det vilde grej, men erfaringen viser, at bådene sejler lige stærkt uafhængigt af system til agterstagsstrammer, genuaskødevogn, kevlargenua, løjgang, højde på spilerstage og tovværksforlig. Min erfaring viser også, at man kan tabe placeringer ved mærkerundingerne.\nBetragtninger om L23-klassen: Kapsejladsfeltet er for langt størstedelens vedkommende ikke tursejlere. Med tiden sejles der heller ikke meget kap. Mange både står således på land det meste af året, og bliver hovedsageligt brugt til DM og enkelte andre konkurrencer.\nBetragtninger kulturen: Her er få københavnere, kvinder og akademikere. Og ingen indvandrere. Alle grupper er dog meget velkomne. Ellers er der en god fordeling i alderen 17 - 70 år. De fleste 'trailer' deres båd til stævnet og sover så i en medbragt campingvogn eller i en større følgebåd. Kun til nød sover man i båden. Efter endt sejlads drikkes der 'moleøl' på havnen. På kapsejladsbanen er tonen kompetetiv men venskabelig. Alle i klassen kender jo hinanden, så der rejses kun nødigt protestflag. En lige-ved-og-næsten afregnes om aftenen i baren. De fleste deltagere kender hinanden gennem flere år på kapsejladsbanen og på kajen, og for mange er det årets højdepunkt igen at kunne dyste på banen og mødes i baren nogle dage i træk.\nMenuen står på grillpølser og kartoffelsalat. Ellers vanlig dansk morgenmad og mulighed for at smøre madpakke til sejladserne. Den mulighed kaldes 'skafningen'.\nTil de af mine læsere, der har en L23- eller anden klassebåds-tursejler kan jeg varmt anbefale at deltage som gast hos en mere erfaren besætning i samme bådtype. Det er uden sammenligning den mest effektive måde at lære om sin egen båd.\nHygge på havnen efter sejlads.\nCampingvognene er linet op foran havnen.\nTo glade sejlere fra Bandholm lader mentalt op til morgendagens sejladser.\nFor at blive godkendt som et DM under Dansk Sejlunion skal der være minimum 15 startende både. Og det var netop, hvad der var. Klassen har været udfordret på antal startende i flere år. I år sejlede en enkelt lokal L23 med ud, alene for at hjælpe os med at blive 15 startende både. Det er kun grundet meget aktive ildsjæle, at det uundgåelige bliver udskudt.\nFaaborg havn var i dagene fyldt med skønne små både. Her er det blandt anden en Maxi, en Folkebåd, tre L23'ere og to Soluser.\nHer ses 'Tiny', der vandt flest sejladser (tre). Bag den ses den paprikafarvede 'Killelock'.\nEfter alle sejladser var overståede, kunne vinderne hyldes. Se de samlede resultater her. At vi kunne sejle en andenplads hjem, skyldtes hovedsageligt skippers og midtergastens høje erfaring, sammenholdt med, at vi havde en god kemi i båden. Uden de to dage på vandet i Øresund med spilergastoplæring var det heller ikke gået.\n'Sylfiden's besætning øverst på skamlen hyldes som værdige vindere.\nSådan ser en sølvmedalje fra Dansk Sejlunion ud. Med præmien fik vi også hver en flot glasskulptur. Det skal nok bringe glæde i sejlerhjem Danmark over ...\nVed lodtrækning vandt 'Do-Do' en ny spiler.\nTraditionen tro fik vinderne en dukkert inden maden.\nIndsendt af Fynboen i København kl. 18.14\nEtiketter: D148, DM 2014, Do-Do, kapsejlads, L23, L23 Sejlbåd\nUnknown 18. august 2014 kl. 19.57\nGodt gået Erik - du er sej


MED aftale November PDF\nDownload "MED aftale November 2010"\n3 Indhold Forord Formål... 5 Indhold... 6 Form og struktur Hovedudvalgets sammensætning...11 Arbejdsmiljø Tillidsvalgte Uddannelse Rammen Aftalens område Ikrafttræden, ændringer og opsigelse Principskitse for MED-strukturen Underskrift... 19\n4 4 Forord Viborg Kommunes vision Vilje - Vækst - Velfærd tegner et billede af en moderne, kreativ kommune, der skaber vækst og resultater. En foregangskommune, hvor dialog er i højsædet, og hvor samspillet med borgere, erhvervsliv og foreningsliv er en vigtig drivkraft, når der skal tænkes nyt og skabes velfærd. Det er de ansatte, der skal producere og levere de kommunale velfærdsydelser, og visionen kan kun realiseres ved at udvikle og udnytte den viden, som den kommunale organisation og dens ansatte kan bidrage med. Attraktive arbejdspladser og et godt samspil mellem ledere og medarbejdere er forudsætningen for, at målet nås. Derfor har denne MED- en høj prioritet. MED-n er indgået i en tillidsfuld og konstruktiv proces mellem repræsentanter for hovedorganisationerne (LO, FTF og AC) og Viborg Kommune. Vi er enige om, at attraktive arbejdspladser bedst understøttes ved, at MED-n og samarbejdet mellem ledere og medarbejdere bygger på synlige og kendte værdier frem for regler. MED-n er et vigtigt redskab i samarbejdet mellem ledere og medarbejdere. Vi har tilstræbt at skabe en, der i kort og præcis form tydeliggør de grundlæggende værdier i samarbejdet, og som kan gøre en forskel. Derfor er vi også gået videre, end vi er forpligtet til efter Rammen. Vi forventer og opfordrer til, at alle ledere og medarbejdere læser MED-n og anvender den i drøftelser og tilrettelæggelsen af samarbejdet på de enkelte arbejdspladser.\n5 5 MED Formål Med denne vil vi skabe attraktive arbejdspladser som grundlag for, at alle ansatte med deres viden, faglighed, engagement og sunde fornuft bidrager til at understøtte byrådets visioner og mål at levere service af højst mulig kvalitet indenfor de afsatte rammer Vi tror på, at vi gennem attraktive arbejdspladser skaber de bedste forudsætninger for effektivitet og kvalitet i opgaveløsningen. Samtidig fremmes en kultur, der er kendetegnet ved høj grad af motivation, ejerskab og loyalitet i forhold til værdigrundlag og beslutninger, og hvor den enkelte er bevidst om at handle som en del af, og på vegne af kommunen. Målet er således at skabe arbejdspladser, hvor målene er kendte og synlige medindflydelse og medbestemmelse er en naturlig del af hverdagen ansvar og kompetence delegeres i videst muligt omfang deling af viden, åben dialog og højt informationsniveau er en selvfølge tillid og tryghed fremmer nytænkning og risikovillighed et godt arbejdsmiljø er en ret for alle og hvor man som medarbejder har størst mulig indflydelse på sin egen arbejdssituation ret og pligt til at stille spørgsmål gode muligheder for faglig og personlig udvikling\n6 6 Indhold Grundholdninger til ledelse og samarbejde MED-n bygger på Viborg Kommunes grundholdninger til ledelse og samarbejde: I Viborg Kommune bygger ledelse på værdier. Vi har en grundlæggende tro på, at vi opnår de bedste resultater, når den enkelte kan træffe selvstændige beslutninger, som er styret af de politisk vedtagne mål og de grundlæggende værdier, så den ansatte kan benytte sin viden og sin sunde fornuft. Vores styringsfilosofi er central styring decentral ledelse. Det indebærer, at vi centralt udstikker de overordnede mål og rammer, og at man decentralt - indenfor disse rammer - finder de bedste veje til at nå målet. Selv om vi gør tingene forskelligt lokalt, så gør vi det altid ud fra vores fælles grundholdninger og med blik for helheden og de konsekvenser, som beslutninger kan få for andre dele af organisationen. Vi forsøger med andre ord både at være helhedsorienterede og samtidig udnytte den styrke, der kan være i forskelligheden. Vi delegerer ansvar og kompetence i videst muligt omfang. På den måde får vi den højeste kvalitet og den mest effektive løsning af opgaverne. Delegation af kompetence sker med fuld konsekvens og med det vi kalder omvendt kompetence. Det betyder, at hvis det modsatte ikke direkte er aftalt, så har den ansatte kompetencen til i den konkrete situation at handle og træffe endelig beslutning på Viborg Kommunes vegne naturligvis med omtanke og inddragelse af den viden, der er til rådighed. Vi forudsætter med andre ord, at beslutninger tages i bevidsthed om, at de gælder og gør en forskel.\n7 7 MED Vi giver MEDindflydelse og MEDbestemmelse et reelt indhold. MEDindflydelse og MEDbestemmelse er ikke kun en ret, men også en pligt. Vores MED-system skal med andre ord gøre en positiv forskel. Vi ser et åbent og tillidsfuldt samarbejde som en helt nødvendig forudsætning for at aktivere og dele viden samt skabe et godt arbejdsmiljø. I vores organisation er det naturligt at få og give viden. Det er en forpligtelse for alle at vedligeholde, ajourføre og stille sin egen viden til rådighed, og afsøge og inddrage den nødvendige viden, før der træffes beslutning. Ledelsesgrundlage Fem grundholdninger til ledelse\n8 8 MEDindflydelse og MEDbestemmelse MEDindflydelse og MEDbestemmelse er en forudsætning for, at vi kan skabe attraktive arbejdspladser. Det er også afgørende for, at vi kan udnytte organisationens samlede viden, tage de bedst mulige beslutninger og føre dem ud i livet til gavn for borgerne. Viden og information er helt afgørende for at kunne leve op til kravet om reel indflydelse og medbestemmelse. Ledelse og medarbejdere har derfor pligt til gensidigt at informere om alle forhold af betydning for arbejdspladsen og opgaveløsningen. Information skal gives så tidligt som muligt og i en sådan form, at beslutninger træffes på et kvalificeret grundlag. For os betyder MEDindflydelse, at ledelsens beslutninger træffes på grundlag af åbne og grundige drøftelser med medarbejderne og med inddragelse af medarbejdernes viden. Medarbejderne kan påvirke be-slutningsgrundlaget og dermed sætte sine præg på den endelige beslutning. MEDbestemmelse betyder, at ledere og medarbejdere træffer fælles beslutninger i form af konkrete r om spilleregler, der skal være gældende for tilrettelæggelse af arbejds-, samarbejds-, personale- og arbejdsmiljøforhold. Viborg Kommune er ledet på basis af værdier, og vi ønsker derfor at så få regler som muligt. Der s retningslinjer i det omfang, ledelse og medarbejdere ønsker det, og i det omfang, der er pligt til det. Aftalte retningslinjer supplerer øvrige r, som forhandles mellem Viborg Kommune og de forhandlingsberettigede organisationer.\n9 9 MED Vi vil mere end det! At medindflydelse er en ret og en pligt betyder, at vi forudsætter, at alle ansatte aktivt bidrager og stiller deres viden og ideer til rådighed, og at vi stiller krav til ledelsen om, at beslutninger tages på grundlag af dialog, gensidig information og udnyttelse af den samlede viden hos de ansatte. Medindflydelse betyder også, at gennemførelse af beslutninger sker på baggrund af åben dialog, gensidig information og med udnyttelse af medarbejdernes samlede viden. Medindflydelse vedrører alle forhold af betydning for den enkelte arbejdsplads og opgaveløsningen. Vi lægger stor vægt på en direkte og åben dialog mellem MEDsystemet og kommunens politiske ledelse. Dialogmøder og lignende s konkret eller fastlægges i procedureretningslinjer, eksempelvis omkring budgettet.\n10 10 Form og struktur MED-indflydelse og MED-bestemmelse, dialog og information i det daglige samarbejde mellem ledere og medarbejdere er den helt afgørende forudsætning for at opnå målene med MED-n. MED-organerne understøtter det daglige MED-arbejde. Arbejdet i MED bygger på den forudsætning, at repræsentanterne bidrager engageret og konstruktivt til at finde fælles løsninger vedrørende arbejds-, personale-, samarbejds- og arbejdsmiljøforhold. Det er vigtigt, at MED-strukturen matcher ledelsesstrukturen og samtidig giver mulighed for at tilgodese forskelligheden i en stor organisation. Derfor er MED-strukturen fleksibel og kan tilpasses de enkelte områder og arbejdspladser. Følgende retningslinier for MED-strukturen gælder: Hoved-MED (niveau 1) dækker hele kommunen, og er det forum, hvor direktionen og medarbejdernes repræsentanter drøfter generelle spørgsmål. Hoved-MED er samtidig kommunens øverste arbejdsmiljøudvalg. Indenfor det enkelte direktørområde (niveau 2) etableres et Fælles-MED. Indenfor et delområde (f.eks. et chefområde) kan der etableres et Fag-MED. (niveau 3) etableres i institutioner og afdelinger som udvalg. På mindre arbejdspladser kan MED etableres som personalemøder med MED-status. refererer til et Fælles-MED eller et Fag-MED. Ansatte i administrationen indgår sammen med øvrige ansatte i Fælles-MED under de respektive direktørområder. Som følge af, at budgettet for administrationen ikke følger den ledelsesmæssige struktur, etableres som supplement til MED-strukturen et\n11 11 MED Administrations-MED på niveau 2, omfattende de ansatte indenfor Økonomiudvalgets budget for administration. Opgaverne for Administrations-MED vedrører det økonomiske, arbejdsmiljømæssige og bygningsmæsssige fællesskab på tværs af centraladministrationen. Hoved-MED godkender Fælles-MED. Fælles-MED godkender Fag-MED og. På alle niveauer er der en én-strenget struktur altså en struktur, hvor samarbejds- og arbejdsmiljøforhold er fuldt integreret i MED-organerne. Hovedudvalgets sammensætning Hovedudvalget består af 16 medlemmer fordelt med 8 medarbejderrepræsentanter, 2 arbejdsmiljørepræsentanter, den udpegede koordinator for det overordnede arbejdsmiljøarbejde, samt 5 ledelsesrepræsentanter. Medarbejderrepræsentanterne og suppleanter for disse, skal have et ansættelsesmæssigt forhold til Viborg Kommune. De udpeges af hovedorganisationerne med 4 repræsentanter fra LO, 3 fra FTF samt 1 fra AC. De 2 arbejdsmiljørepræsentanter og 1. og 2. suppleant vælges af og blandt kommunens arbejdsmiljørepræsentanter. Direktionen udpeger de 5 ledelsesrepræsentanter. Hovedudvalgets medlemmer og suppleanter udpeges som udgangspunkt for en byrådsperiode. Derudover kan der foretages ny udpegning, såfremt et medlem af Hovedudvalget fratræder sit valgte tillidshverv. På side 18 findes en skitse, der beskriver strukturen. Den endelige organisering sker med udgangspunkt heri.\n12 12 Arbejdsmiljø Et sikkert og sundt arbejdsmiljø er en forudsætning for attraktive arbejdspladser. Derfor stiller vi krav til både ledere og medarbejdere om at deltage aktivt i arbejdsmiljøarbejdet. Vi mener, at den enstrengede struktur i sig selv indebærer en styrkelse og effektivisering af arbejdsmiljøarbejdet. Hoved-MED varetager de overordnede strategiske arbejdsmiljøopgaver for hele kommunen. Arbejdsmiljøarbejdet organiseres som udgangspunkt ved, at der oprettes lokale arbejdsmiljøgrupper, bestående af den stedlige leder og arbejdsmiljørepræsentant, som er ansvarlig for varetagelsen af det daglige arbejdsmiljøarbejde. Organisering af arbejdsmiljøarbejdet kan ændres med henblik på at kvalificere indsatsen på området yderligere. Hvis arbejdsmiljøarbejdet struktureres anderledes, f.eks. ved sammenlægning af flere arbejdsmiljøgrupper, skal der foreligge en beskrivelse, der tydeliggør, hvorledes opgaven organiseres (omfang, tid, opgavefordeling og kompetencer). En omorganisering af arbejdsmiljøarbejdet forudsætter enighed i det/de relevante MED-udvalg og skal godkendes i Fag- MED (Fælles-MED) Arbejdsmiljøopgavernes fordeling mellem Fag-MED (Fælles- MED), og arbejdsmiljøgrupperne fastlægges i de enkelte Fag-MED (Fælles-MED). Det daglige samarbejde mellem ledere og medarbejdere om arbejdspladsens arbejdsmiljø er den afgørende forudsætning for at opnå målet om et godt arbejdsmiljø for alle. Vi organiserer derfor den daglige ledelse af arbejdsmiljøarbejdet med betydeligt ledelsesmæssigt fokus.\n13 Vedtaget af ho Godkendt 13 MED Viborg Kommune udpeger en koordinator for kommunens overordnede arbejdsmiljøarbejde. Vi vil understøtte et sikkert og sundt arbejdsmiljø blandt andet gennem følgende initiativer: Overordnet arbejdsmiljøstrategi Strategi for forebyggelse og sundhedsfremme Indsats for trivsel og sundhed på arbejdspladsen Aktivt og målrettet arbejde med opfølgning og forebyggelse af sygefravær Effektivt APV-arbejde som et centralt grundlag i arbejdsmiljøindsatsen Systematisk arbejde med opfølgning og forebyggelse af arbejdsskader Årlig arbejdsmiljøhandleplan som grundlag for planlægning, gennemførelse, opfølgning og evaluering af arbejdsmiljøarbejdet Arbejdsmiljøstrategi\n14 14 Tillidsvalgte Et godt og tillidsfuldt samarbejde mellem ledelse og tillidsvalgte, er en væsentlig forudsætning for realisering af byrådets visioner og mål og helt i tråd med kommunens værdigrundlag. For at understøtte målet om den attraktive arbejdsplads er det samtidig en forudsætning, at de tillidsvalgte er kompetente til at indgå i et kvalificeret samspil med ledelsen. Vi ser tillidsrepræsentanter og fællestillidsrepræsentanter som centrale medarbejderrepræsentanter. Ved tillidsvalgte forstår vi herudover arbejdsmiljørepræsentanter og øvrige MEDmedlemmer. Suppleanter for tillidsrepræsentanter skal sikres vilkår, så de i konkrete situationer kan tage over for tillidsrepræsentanten. Tillidsvalgtes vilkår Det er vigtigt for os at skabe gode og attraktive arbejdsvilkår for de tillidsvalgte. Aftaler om vilkår for de tillidsvalgte bygger derfor i højere grad på tillid end på detaljerede, konkrete r om tidsanvendelse, registrering og kontrol. Tillidsvalgte må anvende den tid, der er nødvendig til tillidsarbejdets udførelse. Det betyder, at ledelsen er ansvarlig for, at arbejdet tilrettelægges, så den tillidsvalgte reelt har den nødvendige tid til rådighed. Det betyder også, at både ledelse og tillidsvalgte har et ansvar for, at der tages de nødvendige hensyn til arbejdspladsens størrelse, arbejdstilrettelæggelsen og andre konkrete, lokale forhold.\n15 15 MED Ledelsen afklarer eventuel kompensation til arbejdssteder, som dækker tillidsvalgtes tidsforbrug til fællesarbejde. For tillidsrepræsentanter, fællestillidsrepræsentanter og arbejdsmiljørepræsentanter indgås en skriftlig mellem den forhandlingsberettigede organisation og Viborg Kommune. Aftale kan indgås for afgrænsede grupper eller individuelt. I n kan blandt andet indgå følgende elementer: Tid til det almindelige tillidshverv (møder, forberedelse, informationssøgning, forhandlinger, kontakt til medlemmer osv.) Tid til øvrige funktioner mv. som tillidsvalgt (ad hoc arbejdsog projektgrupper, uddannelse, TR-netværk og lignende) Aflønning, tillæg, lønkompensation og lignende Adgang til nødvendige kontorfaciliteter og mødelokaler Adgang til IT-arbejdsplads med netadgang og telefon Specielle vilkår for tillidsvalgte, som repræsenterer medlemmer med skiftende eller forskellige arbejdssteder Kompetenceudvikling TR-karriereplanlægning. Ovennævnte elementer danner ligeledes grundlag for drøftelse af vilkårene for øvrige medlemmer, herunder varetagelse af hvervet som næstformand. Drøftelserne foregår i de enkelte MED. Tillidsvalgte skal have mulighed for at følge med i den faglige udvikling på deres arbejdsområde. Dette forhold indgår derfor i de løbende udviklingssamtaler. Ved funktionens ophør udarbejdes en personlig udviklings- og uddannelsesplan, herunder plan for konkret efter- og videre-uddannelse.\n16 16 Uddannelse En afgørende forudsætning for at, MED-n virker efter formålet er, at ledere og medarbejdere i MED-organerne har de nødvendige redskaber til at varetage opgaverne i MED og en forståelse af de værdier der ligger til grund for MED-n. Derfor vil vi understøtte og forankre MED-n ved at lave en MED-uddannelse tilpasset MED-n for Viborg Kommune. MED-uddannelsen er obligatorisk for alle medlemmer af MEDorganerne. Den obligatoriske MED-uddannelse kombineres efter behov med efteruddannelse. Hoved-MED har ansvaret for at tilrettelægge MED-uddannelsen. Rammen Denne lokale MED- bygger på og respekterer den til enhver tid gældende ramme om medindflydelse og medbestemmelse. Nogle af bestemmelserne i rammen kan ikke fraviges i lokaln. Herudover er der i rammen en række minimumsbestemmelser, som ikke kan fraviges i indskrænkende omfang. Selvom vi ved formulering af n har bestræbt os på, at det kun skal være nødvendigt at læse lokaln, skal denne dog ses i sammenhæng med rammen, hvis der skulle opstå tvivls- og fortolkningsspørgsmål.\n17 17 MED Aftalens område Denne gælder for alle ansatte i Viborg Kommune, herunder de selvejende dag- og døgninstitutioner, der har indgået driftsoverenskomst med kommunen. Viborg Kommune informerer om og klargør ns indhold og principper overfor de selvejende institutioner Aftalen gælder herudover andre institutioner, der har tilknytning til Viborg Kommune, og som har tilsluttet sig MED-n. Ikrafttræden, ændringer, opsigelse Denne kan opsiges skriftligt med 9 måneders varsel til udgangen af september i ulige år. Ved ns opsigelse optages forhandling om indgåelse af en ny. Hvis en af parterne ønsker det, kan n genforhandles uden at være opsagt. Såfremt n er opsagt, og der ikke er enighed om indgåelse af en ny, anvendes Aftale om tillidsrepræsentanter, samarbejde og samarbejdsudvalg sammen med arbejdsmiljølovgivningens bestemmelser om sikkerhedsorganisationen. Ændringer i organisationsplanen eller ændringer i MED-strukturen kræver ikke opsigelse af n. Ved genforhandling af n nedsættes et forhandlingsorgan. Denne er trådt i kraft 1. januar 2007 og revideret pr. 1. december 2010.\n18 18 Principskitse for MED-struktur Hoved-MED Fælles-MED Fag-MED Niveau 1 Niveau 2 Niveau 3 Børn & Unge Dagtilbud Familie og Rådgivning Skole Sekretairat Job & Velfærd Handicap/Psykiatri/ Udsatte Sundhed og Omsorg Arbejdsmarked Visitation Hoved-MED Ledelsessekretariat Kultur & Service Kultur & Service - adm. Teknik & Miljø Teknik & Miljø - adm. Økonomistaben Fællesstaben Personalemøder med MED-status Kommunaldirektørens område Personalemøder med MED-status Administration\n19 MED 19 Underskrifter Medarbejderrepræsentanter Ledelse Fra LO/OAO: Vibeke Pedersen (FOA) Lasse Jacobsen (Kommunaldirektør) Anni Hartung (SL) Hans Henrik Gaardsøe (Direktør for Børn & Unge) Lene Rasmussen (HK) Leif Gjørtz Christensen (Direktør for Job & Velfærd) Chris Jensen (3F) Birgit Plambeck (Direktør for Fællesstaben) Fra FTF: Flemming Kjeldsen (DLF) Per Hesselberg (BUPL) Fra SHK: Bente Alkærsig Rasmussen (DSR) Fra AC: Gitte Munk Nielsen (DJØF) Aftalen tiltrædes under forudsætning af byrådets godkendelse\nNy MED-aftale - endeligt manuskript\nNy MED-aftale - endeligt manuskript Forord Viborg Kommunes vision Vilje - Vækst - Velfærd tegner et billede af en moderne, kreativ kommune, der skaber vækst og resultater. En foregangskommune, hvor dialog


Træfældning og træbeskæring Vallensbæk - topbeskæring.dk\nVi tilbyder / Hvor kører vi / Træfældning og træbeskæring Vallenbæk\nTræfældning Vallensbæk udføres af professionel træfælder, alle former for træfældning udføres billigt, til markedets bedste priser. Træfældning i Vallensbæk er et af vores lokale områder. Med mange og varierede opgaver af træfældning i Vallensbæk er vi på hjemmebane her. Topbeskæring.dk udføre alle former for træfældning billigt og til rimlig pris.\nBeskæring Vallensbæk, alle slags træer, store som små beskæres af top professionelt team af uddannet træfælder. www.topbeskæring.dk er et professionelt træpleje firma, der tager alle opgaver seriøst, inden for beskæring af træer. Topbeskæring.dk beskærer for private, firmaer og institutioner til markedets billigste pris.


Forældreinddragelse skaber konflikt i folkeskolen\nForældrene bliver i stigende grad inddraget i folkeskolens arbejde, men de færreste lærere og skoler er parate til et parløb med forældrene, mener eksperter. Det skaber konflikter og tvivl om, hvem der egentlig har magten i klasseværelset\nPublic Service: at løse samfundets problemer\nKan tv forbedre verden? Løse folkeskolens krise og få unge kriminelle på ret køl, når skolelærere og kommunale myndigheder har måttet gi' op. En ny type filantropisk dokumentar vinder frem, og er ifølge TV2s programdirektør Palle Strøm fremtidens svar på public service. Nemme løsninger, lyder kritikken\n'I fremtiden vil jeg græde mindre...'\nFolkeskolens elevplaner er ikke bare en faglig rettesnor, men kommer i høj grad til at handle om elevernes personlige egenskaber, viser nyt speciale. Men den detaljerede beskrivelse gør det sværere for eleven at leve op til de mange krav, og øger risikoen for lavt selvværd\nDet går ufattelig godt for de danske uddannelser, eller ...\nDanmark er helt i front, når det gælder uddannelse, skriver Undervisningsministeriet på baggrund af den seneste OECD-rapport. Elever, studerende og lærere mener omvendt, at de danske uddannelser bliver ringere år for år, men hvem har egentlig ret?\nUniversitetsbibliotek opkræver ulovlige gebyrer


Køb New Nordic Hair Volume gaveæske - 1 stk. billigt hos Med24.dk\nNew Nordic Hair Volume gaveæske - 1 stk.\nForkæl dig selv, eller en du holder af, med en lækker Hair Volume gaveæske fra New Nordic\nDenne Hair Volume gaveæske består af to produkter, som dit hår, med garanti, vil sætte pris på! Gaveæsken indeholder de prisvindende Hair Volume Tabletter og en Hair Volume Shampoo, så dit hår får den bedste pleje, både indefra og udefra. Hair Volume gaveæsken udgør en fantastisk gave til dem, der sætter pris på følelsen af luksus og velvære.\nMed Hair Volume-tabletter får du et kosttilskud, som medvirker til at styrke håret, gøre det synligt tykkere og meget mere glansfuldt. Hair Volume indeholder blandt andet biotin, zink og kobber, som bidrager til vedligeholdelse af normalt hår og hud. Ydermere bidrager ingredienserne til, at vedligeholde hårets normale pigmentering.\nHair Volume er et kosttilskud, der kan anvendes som supplement til en sund og varieret kost. Den anbefalede daglige dosis for voksne er 1 tablet - kosttilskuddet har en høj koncentration, så den daglige dosis bør IKKE overskrides.\nHair Volume Shampoo er beriget med plejende ingredienser, så som æble, æblecidereddike og aminosyrer, der medvirker til, at forbedrer dit hårs naturlige struktur. Hair Volume Shampoo giver desuden håret volumen og fugt, så du kan få et smukt og glansfuldt hår. Anvend shampooen i kombination med gaveæskens Hair Volume Tabletter, for et endnu bedre resultat.\nIndhold: 90 tabletter + shampoo á 250 ml\nAqua, Sodium Lauroyl Methyl Isethionate, Disodium Laureth Sulfosuccinate, Cocamidopropyl Betaine, Acrylates Copolymer, Glycerin, Pyrus Malus Fruit Water, Hydrolyzed Rice Protein, Pyrus Malus Fruit Extract, Acetum, Benzyl Salicylate, Citric Acid, Sodium Chloride, Parfum, Sodium Benzoate, Sodium Hydroxide, Benzyl Alcohol, Potassium Sorbate.\nFyldemiddel (mikrokrystallinsk cellulose, tværbunden natriumcarboxymethylcellulose), æble ekstrakt (Malus domestica Borkh), Hirse ekstrakt (Panicum miliaceum L.), padderokke ekstrakt (Equisetum arvense L.), L-cysteine, L-methionin, calcium-D-pantothenate, Zinkoxid, Overfladebehandlingsmidler (magnesiumsalte af fedtsyrer, hydroxypropylmethylcellulose), Cuprisulfat, Antiklumpningsmiddel (siliciumdioxid), D-biotin\nHud, Hår & Negle Shampoo Gaveæsker


Formo Easyhaler® Orion Corporation, inhalationspulver 12 mikrogram/dosis\nFormo Easyhaler 12 mikrogram/dosis, inhalationspulver\neller et af de øvrige indholdsstoffer i Formo Easyhaler (angivet i punkt 6), som er lactose (der indeholder små mængder mælkeprotein).\nmedicin mod forstyrrelser i skjoldbruskkirtlen, f.eks. levothyroxin\nFormo Easyhaler indeholder lactose\nLactose indeholder små mængder af mælkeprotein, der kan forårsage en allergisk reaktion.\nKontakt lægen, før du tager denne medicin, hvis lægen har fortalt dig, at du ikke tåler visse sukkerarter. Mængden af lactose i Formo Easyhaler (ca. 8 mg pr. dosis) forårsager normalt ikke problemer hos personer med lactoseintolerans.\nforøget hvæsende vejrtrækning og kortåndethed kort efter du har taget din dosis. Andre bivirkninger\nFormo Easyhaler er let at bruge.\nDen fortæller, hvad du skal gøre,\nog hvad du skal være opmærksom på.\nInhalatoren (figur 1) er pakket i en laminatpose\nfor at holde pulveret tørt.\nLad være med at åbne posen før du er klar\ntil at bruge Easyhaleren.\nEt beskyttelseshylster er valgfrit.\nHvis du ikke bruger beskyttelseshylster, gå til afsnit\n”Sådan tages en dosis af Formo Easyhaler”.\nÅben beskyttelseshylsteret og placer inhalatoren i det\n(figur 2). Vær sikker på at støvhætten dækker\n(dette forhindrer, at inhalatoren utilsigtet frigiver medicin).\nHvis du ikke bruger inhalatoren med det samme,\nså luk beskyttelseshylsteret.\nHvis du bruger beskyttelseshylster på din\nFormo Easyhaler, skal du åbne det.\nRyst inhalatoren kraftigt op og ned 3-5 gange\nfor at få det rette pulverflow og en korrekt dosis.\nInhalatoren skal holdes lodret, efter at du har rystet den.\nTryk inhalatoren én gang mellem din pegefinger\nog tommelfinger indtil du hører et klik,\nog lad den klikke tilbage igen for at afgive\npulveret i inhalatorkanalen inde i mundstykket.\nHold fortsat inhalatoren lodret.\nHvis du tror, at du har klikket på Easyhaleren\nmere end én gang, se ”OBS” (figur 6a eller 6b)\nplacér mundstykket i munden mellem\ndine tænder og luk læberne tæt omkring det\ntag en kraftig og dyb indånding gennem\ninhalatoren (figur 5a eller 5b)\nhold vejret i mindst 5 sekunder,\ntræk herefter vejret normalt.\nSørg for ikke at ånde ud i inhalatoren,\nda det kan tilstoppe inhalatoren.\nHvis det sker, se ”OBS” (figur 6a eller 6b) nedenfor.\nHvis du har fået ordineret mere end én dosis,\nskal du holde en pause på et minut og gentage punkterne A, B og C.\nHvis du utilsigtet klikker inhalatoren,\neller hvis du har klikket mere end én gang,\neller hvis du ånder ud i den,\nskal du banke mundstykket på en bordplade eller\ndin håndflade for at tømme det for pulver (figur 6a eller 6b).\nDette sikrer korrekt dosering. Start igen med trin A, B og C.\nRengør mundstykket mindst én gang ugentligt med en ren,\ntør klud eller papirlommetørklæde.\nBrug ikke vand eller andre væsker,\npulveret i inhalatoren er fugtfølsomt.\nHvis du bruger beskyttelseshætten,\nkan du tage inhalatoren ud af den og tørre den af.\nNår du sætter den tilbage i beskyttelseshylsteret,\nskal du sætte støvhætten på mundstykket for at forhindre,\nat inhalatoren utilsigtet frigiver medicin.\nUdskift din Easyhaler med en ny 4 måneder\nefter du åbnede laminatposen. Noter datoen du åbner posen,\ndet vil hjælpe dig med at huske den.\nInhalatoren har en dosistæller, der viser,\nhvor mange doser, der er tilbage (figur 7a eller 7b).\nTælleren drejer efter hver 5. dosis (aktivering).\nNår tallene bliver røde, er der 20 doser tilbage.\nHvis du ikke allerede har en ny inhalator,\nskal du kontakte lægen for at få en ny recept.\nNår tælleren står på 0, skal du skifte inhalatoren,\nselv om du stadig kan se pulver i det gennemsigtige\nvindue bag på inhalatoren (figur 8).


Plastens kemi - affald.dk\nDu er her: Affald.dk Ungdomsuddannelser Plast Artikler Plastens kemi\nDe har dog en ting til fælles: De består af polymerer. Plast er syntetiske polymerer fordi de er kunstigt fremstillet. Der findes også naturlige polymerer som for eksempel uld, bomuld, gummi, kød og stivelse i planter.\nEn polymer er et stort molekyle med kulstof-bindinger. En polymer er sammensat af en række mindre molekyler, som kaldes monomerer. En monomer indeholder en kulstof-kulstof dobbeltbinding. Plast fremstilles i en kemisk proces som kaldes polymerisation. I processen brydes monomerernes dobbeltbinding og elektronerne danner to enkeltbindinger. Den åbne binding kobler sig på en anden monomer og der dannes lange kulstof-kæder. Det er polymerer.\nAlle de mange typer plast kan opdeles i to hovedgrupper: Hærdeplast og termoplast.\nPolymererne i termoplast er lange kæder med svage bindinger mellem kæderne. Når plasten opvarmes brydes de svage bindinger mellem kæderne. Så kan kæderne bevæge sig mellem hinanden og materialet kan ændre form. Bindingerne dannes igen når termoplasten afkøles. For eksempel er plastikposer og vandflasker lavet af en termoplast.\nPolymererne i hærdeplast er lange kæder med mange, stærke bindinger imellem kæderne. De brydes ikke ved opvarmning. Derfor bevarer hærdeplasten altid sin form. For eksempel er de Margrethe-skåle man bruger i køkkenet lavet af en hærdeplast.\nPlast kan tilføjes forskellige tilsætningsstoffer. På den måde kan man skræddersy plasten til det formål den skal bruges til. Man kan for eksempel tilsætte blødgørere for at gøre plasten mere fleksibel. Man kan også tilsætte stoffer der gør plasten stærkere, mere holdbar eller mindre brændbar.\nNogle tilsætningsstoffer har vist sig at være problematiske for menneskers sundhed. Det gælder for eksempel ftalater som tilsættes PVC-plast for at gøre det blødt. Det gælder også Bisphenol-A (BPA) som blandt andet findes i belægningen inden i konservesdåser. Og det gælder nogle af de såkaldte flammehæmmere, der tilsættes sofaer og skummadrasser.\nNogle af tilsætningsstofferne kan også være problematiske når plasten er blevet til affald. Læs for eksempel artiklen ”Flammehæmmere”. Læs også artiklerne om ”PVC”.\nPlatform, et undervisningsmateriale om plast. www.plast.dk


Det er ofte det første folk spørger om, når Dansk Slager Parade proklameres\n– og selv om det er 22. år i rap, at paraden tager på tur rundt til 20 byer fordelt over hele landet, er det lykkedes for koncertarrangør Stig Ulrichsen at kunne præsentere to helt nye navne i slagerparade-sammenhæng. Begge er i sig selv eventyr – og den ene synger endda om det. Anders Tind – forsanger i gruppen ”Fenders” – fik i midt-firserne hele Danmark til at være ”Vild med eventyr”. Det har han været lige siden, og eventyret har nu bragt ham med på det team, der udgør Dansk Slager Parade 2020.\nDansk Slager Parade er nu klar til at fejre dansktoppen på 23 år. Det bliver med gode kendte navne, og masser af hits!\nHOLDET BESTÅR I 2020 AF:\nDet bliver et hold med masser af erfaring, og stribevis af velkendte hits, der kommer til at underholde publikum over hele Danmark i Januar og Februar 2020\nAnders Tind (Fenders)\nVild med eventyr 2017\nTip et hit m.fl.