Københavns Godsbanegård på langs og på tværs\nDet er min hensigt med følgende artikel at give tidsskriftets læsere i almindelighed - og Dansk Jernbane-Klub' s medlemmer i særdeleshed - et indtryk af det alsidige arbejde, der hele døgnet, året rundt, udføres i Godsbanegårdens talrige afdelinger og arbejdsområder. "Gården" - Gb - er jo "lukket land" for jernbane-entusiaster, ubetænksomt nak er jo f. eks. ankomst- og afgangsristene langs Enghavevej lagt ude af "synsvidde", men jernbane-entusiaster var vel også et ukendt begreb ved århundredskiftet.\nGodsbanegardens "vartegn" mod vest forsvinder snart. Post A og "redekammene" - togvejssignalerne for indkørsel - nedlægges, hhv. afløses af moderne daglyssignaler. Foto: O. H. K. Sørensen.\nInden vi begiver as ud på den mindst 4 km lange vandring fra Enghavevej i vest til Polititorvet i øst, vil jeg blot bede Dem, for at De skal få det fulde udbytte af læsningen af de følgende sider, med mellemrum at studere det store oversigtskort over Godsbanegården, der medfølger som bilag.\nGodsbanegården er anlagt på opfyldte arealer - Kalvebod Strand - i 1901. "Den nye Godsbanegård" var dengang forbundet med hovedsporene til og fra Valby omtrent på det sted, hvor nu "Kvægtorvsbroen" krydser hovedsporene. Først ved ombygningen i 1911 kom området ved Kommandoposten med, således at ind- og udkørslen nu foregik over Valby Gasværk - Vigerslev. Siden 1901 har Godsbanegården flere gange skiftet udseende - men stationsristen og læssesporene i dag kan tydeligt genkendes på sporplanerne fra 1901.\nVi begynder ved Kommandoposten, hvis sporområde løber parallelt med Enghavevej.\nOmrådet er skarpt adskilt i en ankomstside med 8 togvejsspor og 6 depotspor (9-14) - også kaldet "Marken", og en afgangsside med et maskinspor og 11 afgangsspar opdelt i 3 grupper: B-C, D-E-F-G og H- J-K-L-M, hvoraf sporene J-M hovedsagelig anvendes som depotspor, fortrinsvis for vogne til afgang. Alle afgangssporene er benævnt med pige- og drengenavne for at undgå misforståelser i telefoner og højttaleranlæg.\nØst for Kommandopostens bygninger finde vi et område, sporene S, N og O (Ole, ikke at forveksle med spor Nul, "Afgangen"), der anvendes til prøvevogne, værkstedsvogne, vogne til kolonnerne, togførervogne og alle de andre vogne, som man har brug for at kunne gemme lidt af vejen i en kortere tid. Sporene hedder "de små spor" - og korte er de, men uundværlige for Kommandoposten. Ankomstsporene løber sammen i øst og fortsætter i forbindelserne til "Bjerget", spor 48 og 49 - aldrig benævnt andet end "Nordre" og "Søndre". Disse spor, samt spor P som "Poula", bruges også af Bjerget som optræksspor ved rangering af havne- og læssespor. Blindsporet, spor 50, løber parallelt med Nordre og Søndre og blev i sin tid anlagt med større stigning end disse spor. Det var forbundet med Bjerget ved Post B med stærkt fald. Tanken hermed var, at man skulle give vognene større fart i nedløb et i stormvejr fra øst, som kan hæmme vognenes nedløb stærkt, men sporet blev sjældent anvendt med gunstigt resultat, og forbindelsen med Bjerget blev afbrudt. Blev stormsporet aldrig nogen succes, har navnet stadig holdt sig - ingen ved, hvor spor 50 ligger, men alle kender "Stormen". Sporet er for tiden under omlægning og vil da give endnu en forbindelse til Bjerget.\nHvor ankomstsporene samler sig i øst, har Kommandoposten desuden forbindelsesspor til Maskindepotet over Post L og til hjælpevognspladsen - eller "Ambulancepladsen", som den stadig kaldes. Også denne vej kan der køres til og fra Maskindepotet, og mange situationer har vist berettigelsen af flere muligheder for kørsel mellem de forskellige områder.\nFra Kommandoposten udgår desuden forbindelsessporet til de vigtige sidespor Kvægtorvet og Carlsbergs "Station HOF" med forbindelse til Hovedbanegården bag om Enghave Maskindepot.\nKommandopostens sporanlæg har sikkert været af imponerende udstrækning i "gamle dage", men sporene er ikke blevet længere i takt med fremkomsten af stadig større (længere) godsvogne og forhøjelsen af godstogenes akselantal, og det bliver derfor mange gange nødvendigt at dele ankomne tog - et arbejde, der hovedsagelig udføres af togmaskineme. I vore dage udrangeres vogne ofte ved Kommandoposten fra ankomne tog, enten til hurtig afgang igen eller for vogne til Gb af hensyn til hurtigere anbringelse (uden om Bjerget), f. eks. vogne med post, stykgods og lignende. Rutevogne (vogne, der kører efter en forud fastlagt befordringsplan) var et ukendt begreb i 1911, men personalet ved Kommandoposten har med årene lært at udnytte områdets muligheder til det yderste, og den stationsbestyrer, der kender Kommandoposten til bunds, kan sammen med gode rangerledere, kvikke maskinledsagere og sikre folk i posterne udrette næsten det utrolige. Dette skyldes til dels den kendsgerning, at der næsten udelukkende arbejdes med "menneskelig sikkerhed", idet de gamle sikringsanlæg ikke forbyder ret mange samtidige rangerbevægelser og således rummer vide muligheder for at improvisere.\nSikkerhedstjenesten ved Kommandoposten - omfattende ankomst, afgang og rangering - hviler på et godt samarbejde mellem stationsbestyreren, som sidder ved jorden uden store muligheder for at se, hvad der sker ude på pladsen, og manden i "Tårnet" og Post A. Ustandselig, når der er travlt, samtales der disse tre imellem over samtaleanlæg og telefoner, og ordrer til rangerformanden og maskinledsagere gives over højttaleranlægget.\nEtablering af radioforbindelse til rangermaskinerne har betydet et stort fremskridt for arbejdets hurtige og sikre afvikling. Stations bestyreren i Kommandoposten kan kalde rangermaskinerne, medens overportøren i Tårnet kun kan lytte med på samtalerne. Også fra Togekspeditionen er der direkte radioforbindelse til rangermaskinerne. En udbygning af radionettet til også at omfatte havne- og pakhusmaskinerne i Vognekspeditionens område er planlagt, men pengeknaphed har hidtil forhindret denne udbygning.\nSom omtalt bygger man i udpræget grad på "menneskelig sikkerhed" som følge af, at posterne er udstyret med ret simple sikringsanlæg - Bruchsalapparat i Post Aog elektrisk centralapparat i Tårnet (model 1946). Alle sporskifter i udkørslen fra spor A-M er stedbetjente, og det samme gælder en del af sporene i Tårnets område.\nPost A kan ikke alene bestride både ankomst- og afgangssidens sporskifteomstilling, og afgående tog ledsages derfor af en maskinledsager så langt, at sporskifte A 20's rigtige stilling kan ses. Når et tog er færdigt til afgang, melder maskinledsageren dette til stationsbestyreren og giver retmelding efter nærmere fastsatte regler. Er øvrige betingelser for afgang tilstede, forlanger stationsbestyreren udkørsel hos Post A, og når udkørselssignalet er gået på "kør", får maskinledsageren tilladelse til at ledsage toget ud. Spor "Christian" er udstyret med lys-afgangssignal og anvendes derfor til tog, som afgår færdige fra Togekspeditionen uden standsning ved Kommandoposten, f. eks. de store stykgodstog 2069, 2087 og 2089.\nEt nyt sikringsanlæg for Post A's område er under etablering og vil til sin tid medføre nedlægning af posten. (Det nye relæsikringsanlæg vil blive anbragt i Tårnet).\nEkspeditionen af et ankommende tog forløber hyppigst efter improvisations-metoden, idet de øjeblikkelige forhold har stor betydning for togets behandling umiddelbart efter ankomsten. Som tidligere omtalt er også ankomstsporene for korte til vore dages tog, og stationsbestyreren må derfor i god tid, på grundlag af meldinger og erfaring, lægge en slagplan for vagtens toggang, og det er ofte sådan, at man midt på dagen skal disponere under hensyn til nattens toggang.\nKørslen mellem Vigerslev og Godsbanegården foregår for tiden med stationsafstand efter at mellemblokposten ved Trekronergade er nedlagt, men automatisk linieblokanlæg er under etablering. Stationsbestyreren modtager afmelding kort før et tog passerer Vigerslev. Ved passagen af Vigerslev udløses et tableau i Post A, som nu er klar over, at et tog nærmer sig. Hermed begynder "ankomst-proceduren", der indledes ved,' at Post A, over samtaleanlægget eller lokaltelefonen, forlanger "spormelding".\nStations bestyreren har forhåbentlig allerede nu bestemt sig for, på hvilket spor - der er 8 muligheder - vort tog skal tages ind, og hans svar lyder f. eks. således: "2036 på 4".\nPost A og Tårnet kvitterer begge for ordrens rigtige modtagelse ved at sige: "Der er frit på f-i-r-e". Spornummeret gentages altså ved bogstavering for at undgå fejltagelser. Er sporet ikke frit, måske fordi sporet er spærret af vogne på et nabospor ved Post A, bliver svaret NEJ og en redegørelse for grunden. Stationsbestyreren må i så fald træffe et nyt valg, og spormeldingen går forfra igen. Er betingelserne for indkørsel til stede, lægger Tårnet en "togvej" til spor 4 i den østlige ende af ankomstsporene, hvilket vises ved et tableau på stationsbestyrerens kontor. Stations bestyreren frigiver herefter pr. blokapparat Post A, som har retstillet sin del af togvejen, og nu kan Post A sætte indkørsel for toget.\nEr toget ikke for langt, spændes maskinen fra og kører "i hus" over Post L, men i mange tilfælde må man først sætte de overskydende vogne - fortoget til side på et andet togvejsspor eller på "Marken", eller der er måske haster-vogne, som skal "slås ud" efter ankomsten.\nTogføreren afleverer togets papirer til "ankomstvagten", som, samtidig med at tognummer og dato påstemples fragtbrevene, tager et overblik over toget for eventuelt at kunne gøre stationsbestyreren opmærksom på haster-vogne, som ikke er meldt, eller andet, som kan have særlig interesse. Derefter gennemgår han fragtbrevene endnu en gang, og nu noteres på hvert fragtbrev, hvad vognen skal påskrives. Her bestemmes vognens videre vej på "Gården", og en fejlpåskrift nu vil uundgåeligt medføre forsinkelser for vognen og besvær for mange kolleger. Endnu værre er det dog, at kunden får sin vogn for sent med alle de ubehageligheder, dette medfører.\nArbejdet med påskrivningen kræver et godt kendskab til de forskellige modtagere, som har fast aflæsningssted på et bestemt læssespor, et sidespor eller på en af havnebanerne, og desuden, at man i tvivlstilfælde kan træffe det rigtige valg på grundlag af tidligere erfaring.\nSamtidig hermed er "ankomstnotereren" - eller "skriveren", som han hedder i daglig tale - begyndt at gennemgå togets vogne fra maskinen og bagud. Han gør notat om vognnummer, afgangsstation og bestemmelsessted, herunder aflæsningssted for lokale vogne, og hver vogn får samtidig en tilsvarende kridtpåskrift. Notatet afleveres til ankomstvagten, som nu afkonfererer papirerne med notatet og tilføjer indhold og eventuelle andre oplysninger. Hvis der herefter er fuld overensstemmelse mellem ankomstvagtens og skriverens påskrifter, er alt såre godt, men er der uenighed, må vognens påskrift rettes, inden vognen rangeres over Bjerget. Skriverne opnår efterhånden en god evne til, på grundlag af ofte ulæselige vognsedler og vognenes udseende, at ramme det rigtige, og der forekommer da også tilfælde, hvor ankomstvagten må ændre sin påskrift, idet skriveren, som jo har set vognen, mange gange har bedre mulighed for at bedømme, om vognen bedst kan aflæsses ved f. eks. kran eller rampe.\nHermed er Kommandopostens største arbejde med toget forbi, vi mangler nu at komme af med det igen, og hvis alt går vel, har rangermesteren på Bjerget snart en "bjergmaskine" på vej ud til Kommandoposten efter toget.\nDette har kun været en let gennemgang af Kommandopostens arbejde, og der er mange ting, jeg slet ikke har været inde på. Stations bestyreren har ikke blot ansvaret for toggangen til og fra Gården - han leder desuden alt rangerarbejde i sit område og rangeringen til Kvægtorvet, Carlsberg og sidesporene mellem Gb og Vigerslev, hvoraf navnlig det nye Grønttorv kan skabe problemer.\n"Bjerget" er den næste afdeling på Gården, som vognene fra et ankommet tog skal passere på deres vej til læssespor, havnebaner og pakhuse eller til Togekspeditionen for transitvognenes vedkommende. Bjerget er, ligesom Kommandoposten, en afdeling- af Togekspeditionen.\nDen lokale leder er "Mester på Bjerget", et job, som i 3-skift bestrides af 3 rangermestre. Til hjælp ved arbejdets afvikling har mesteren 3 rangerformænd fordelt på strækningsrist, pakhusrist og læsserist, og et antal hjælpere til at afbremse, standse og sammenkoble vognene. På Bjerget findes posterne B og D, som betjenes af overportører. Post D kaldes Post Dan for at undgå forveksling med Post B. I alt udgør et nat- og eftermiddagshold på Bjerget 25 mand - heri medregnet 2 rangerhold på Bjergets rangermaskiner, kaldet 1. og 2. "optræk". Denne arbejdsstyrke nedsættes til 17 mand om formiddagen, hvor arbejdsmængden er noget mindre end eftermiddag og nat, som er Godsbanegårdens travleste tid.\nMester på Bjerget har sit kontor under Post Dan, som ligger ca. midt på Bjerget, sammenbygget med borgestuer for personalet. Herfra leder han sit holds arbejde, og alle samtaler mellem Mester, Post B og Post Dan føres over højttaleranlæg, således at medarbejderne ude på pladsen hele tiden kan være klar over, hvad der sker nu, og hvad der skal ske i den nærmeste tid. Spornumre lyder ustandseligt ud over Bjerget, når et træk rangeres, og for at undgå farlige misforståelser, anvendes særlige betegnelser for følgende spor:\nSpor 51: "en halv".\nSpor 52: "to halve" - o.s.v. op til "seks halve". Sporene 57, 58 og 60 går under fællesbetegnelsen "Dalen".\nØvrige læssespor benævnes normalt, med undtagelse af spor 69, som kunne forveksles med 64 og derfor kaldes "seks-ti-ni".\nStrækningsristens spor, 18-28, har ingen særlige benævnelser.\nVort tog holder nu klar til rangering i Nordre, Søndre eller Poula med rangermaskinen bagest og første vogn ved Post B. Rangerlederen har gennemgået sit træk ved Kommandoposten, og hjælperne har løsnet særligt stramme koblinger, idet det kan være vanskeligt at skrue koblingerne ud i de krumme spor mellem Kommandoposten og Post B.\nLokoføreren får over radioen signal til at skubbe, og i det øjeblik trækket begynder at bevæge sig frem, vipper hjælperen ved hjælp af en gaffel på en lang jernstang koblingen af mellem de to vogne, som skal adskilles. Efter et passende langt puf standses trækket - vognen løber afsted, der gøres klar til at afkoble næste sted, og så snart den første vogn er af vejen, og sporene stillet til det nye afløb, skubbes den næste vogn frem på faldet.\nEt træk under rangering ved Post B, som ses yderst til højre. Ved lysmastens fod står rangerlederen ved ranger-radioanlægget, og ved trækket ses hjælperen parat til at afkoble mellem de næste vogne. I daglig tale hedder det om et træk under rangering her, at det er "på broen" - her ses broen, der fører "Nordre", "Søndre" og "Afgangen" (spor nul) hen over maskinsporene til Hovedbanegården. Foto: O. H. K. Sørensen.\nPost B "grovsorterer" vognen_ til strækningsrist (18-28), pakhuse/havn (51-56), læsserist (øvrige spor fra 57 til 72) samt til Sydhavn m. m. (201-208) og til "Vognvaskeanstalten”, og Post Dan finsorterer vognene til pakhusrist og læsserist.\nOverportøren i Post B averterer de nedløbende vogne over højttaleranlægget, således at alle ude på pladsen er klar over, hvilke nedløb der er undervejs, og for yderligere at sikre, at meldingen er gået rigtigt igennem, gentages den af Post Dan. Man taler med Mester om tingene over højttaleranlægget, og alle kan derfor hele tiden være med i, hvad der sker.\nUnder første del af nedløbet får vognen en afbremsning på en såkaldt "Büssing-skinne". En hemsko, det er en lille slæde med et anslag, som vognens ene hjul støder imod, lægges ud på Büssing-skinnen, som har en styrerille, hvori en fjeder på hemskoen glider. Vognen bremses herved af hemskoen, som automatisk kastes af for enden af Büssing-skinnen, og vognen løber igen frit. Det er "Büssing-manden"s opgave at give vognen den rette afbremsning - det gøres ved at lægge hemskoen længere eller kortere frem på Büssing-skinnen. Vognen må helst ikke have større fart på nu, end at den kan stoppes på rette sted på bestemmelsessporet. Vognen stoppes her med en hemsko af en lidt anden konstruktion. Hemskoene kaldes i daglig tale "hunde". Efterhånden som sporene fyldes af nedløbne vogne, "trækkes" sporet, d.v.s. at vognene skubbes sammen og sammenkobles.\nAfbremsningen med hunde kræver et godt kendskab til vognenes måde at løbe på; vejret spiller stærkt ind, og en uskyldigt udseende vogn kan være tungere end ventet. Der er i "Stationsordre nr. 1" givet bestemte regler for, hvor mange vogne der må nedløbe sammen uden betjent skruebremse, og hvilke godsarter der altid skal nedløbe med betjent bremse - eller eventuelt køres på plads med rangermaskinen.\nBjergets arbejde er noget forskelligt på de forskellige vagter. På alle vagter rangeres træk fra Kommandoposten efter aftale med stationsbestyreren, men herudover har Bjerget mange andre opgaver. Om formiddagen skal der ryddes op alle vegne, vogne skal anbringes ved "Vaskeriet" (Vognvaskeanstalten ), og vognopsynet skal have vogne frem til reparation på spor 51 og 111. Vogne til Carlsberg, som i lighed med vogne til sidesporene løber til side på Bjerget, køres til Kommandoposten, når der er samlet et passende træk. Hastervogne fra Sydhavnen (margarine) og læssesporene 69-72 til afgang i eftermiddagstog skal udrangeres. . . og meget, meget mere.\nVed aftenstid begynder udrangeringen af vogne, der skal til afgang med aftentogene. Først fragtmandsvogne fra Dalen (sporene 57-60), senere samlegodsvogne fra 70'eme og derefter de egentlige læssespor, 61-68. Spor 68 bruges kun til krangods og er forsynet med en 30 tons-kran, som kan arbejde i hele sporets længde.\nUnderretning om, hvilke vogne der er "gode" til afgang, gives Bjerget i "Rangerbogen" fra Vognekspeditionen ; i rangerbogen er opført alle vogne, som er klar til afgang, eller som skal flyttes til et andet spor inden næste morgen.\nNatten må tages til hjælp for at få rangeret alle læssespor og vogne fra havnene, og når der desuden ofte meldes fuldt hus ved Kommandoposten, vil man kunne forstå, at der kan være travlt på Bjerget.\nTogekspeditionens område ligger på begge sider af Dybbølsbroen og omfatter strækningsristen og stationsristen - sidstnævnte er delt i "den lille rist", sporene 11-16, og den egentlige stationsrist, sporene 30-40.\nTogekspeditionens arbejde ligger i selve navnet. Det er her, togene skilles ad - og her de samles igen. Vognene kommer fra mange forskellige steder, først og fremmest fra' Bjerget gennem strækningsristen, dernæst bl. a. fra pakhusområdet (Vognekspediti0nen ) og Ilgodspladsen (København H).\nHvordan holder man nu styr på alle disse vogne? kan mange udenforstående med rette spørge. Hvordan kommer de rigtige vogne med togene, og hvordan beregner man, hvor mange vogne man skal have med fra det spor og fra det område? Svaret er enkelt: Ved hjælp af "notater". På Godsbanegården er de sædvanlige vogn bøger erstattet af notater - røde for ankomne vogne og sorte for afgående vogne. På notaterne er der netop plads til de oplysninger, som er nødvendige for at "afgangsvagten" kan gøre sine tog op og få de rigtige vogne frem. Inden vi kommer nærmere ind på arbejdsgangen, må vi gøre rede for, hvilket personale Togekspeditionen har til at udføre arbejdet.\nPå kontoret har man, foruden stationslederen, "vagthavende kontrollør", som har tilsynet med og ledelsen af arbejdet, og en "afgangsvagt", i regelen en overtrafikassistent. Kontrollør- og afgangsvagtturene er besat hele døgnet, undtagen omkring lørdag/søndag. Om aftenen har man desuden en "telegraftvagt", som nu har fjernskriver i stedet for telegrafapparat. I personalekontoret på 1. sal er en trafikkontrollør og en kontorfunktionær om dagen travlt beskæftiget med at finde personale til de ca. 250 tjenesteture i Togekspeditionen og Vognekspeditionen, som fordeles derfra.\nUdendørs har vi - også i døgndrift - rangermesteren og hans folk, som foruden risteformanden udgør en styrke, der varierer fra 5 mand om formiddagen til 12-13 mand aften og nat. Post F, som fordeler vognene til sporene i risten, er ligeledes betjent døgnet igennem. Af personale med særlige opgaver kan nævnes "togkonferereren" - eller "skriveren", som er forbindelsesled mellem afgangsvagt og rangermester, og "L-manden", som noterer de færdige tag på vognlister, som fra gammel tid kaldes "L-lister".\nTogekspeditionen har 2 rangermaskiner i sit område: Maskine 9, kaldet "Trykkeren", og maskine 6, "Risten". Trykkeren har sit navn fra den tid, da man kørte med små rangermaskiner og derfor var nødt til at have en "tryk-maskine" til at skubbe bag på trækkene til Kommandaposten ad det ret stejle spar Nul. Maskine 6 har sit arbejde i stationsristen med oprangering af tag og har sit navn herfra.\n(Togekspeditionen disponerer over - foruden disse to maskiner og rangermaskinerne nr. lag 2, nævnt under gennemgangen af "Bjerget" - over rangermaskinerne nr. 4, der arbejder på "Station HOF" og på Kvægtorvet, nr. 5, der har morgen- og formiddagsturene på det nye Grønttorv, samt nr. 11, der arbejder bl. a. på Emballagepladsen).\nSkriveren noterer vognene på strækningsristen, efterhånden som sporene fyldes op af vogne fra ankomne tag, læssespor og havnespor, og hvor nu ellers vognene kommer fra. Disse notater, hvert omfattende et bestemt spar, afleveres til afgangsvagten, som i forvejen har notater liggende på vogne, som tidligere er noteret på strækningsristen, og på vogne, som af pladshensyn er kørt til Kommandoposten. Efterhånden som notaterne indgår, gør afgangsvagten vognene "gode", d.v.s. at han sikrer sig, at han enten har "papirer" (fragtbrev eller følgeseddel) på de noterede vogne, eller at vognene er meldt fra Vognekspeditionen eller Pakhuset og derfor også er gode, selvom papirerne endnu ikke er tilstede i Togekspeditionen.\nAfgangsvagten gør nu op, hvor mange vogne, der kan være i de forskellige tog. Der skal eventuelt tages hensyn til faste rutevogne, og vogne, som indgår kort før afgang og indsættes i toget ved Kommandoposten, eller for tog, som arbejder på mellemstationer, hvor megen plads disse stationer ønsker i toget. Er der vognophobning, må han sørge for, at de ældste vogne kammer afsted først o.s.v. Skriveren får nu besked på, hvilke vogne der skal med fra stationsristen og strækningsristen. Skriveren giver denne besked videre til rangermesteren - om dagen mundtligt, men ved nattevagtens begyndelse, hvor mange tog skal oprangeres i løbet af de første timer og risten er fyldt med vogne, skriver han en oprangeringsseddel til mesteren over vogne, som skal med, og vogne som skal efterlades. Rangermesteren går med sine hjælpere op på strækningsristen for at "lukke ned". Han giver hjælperne besked om, hvor trækkene skal skilles ad, og skriver med kridt på pufferne af den forreste vogn nummeret på det spor i risten, hvortil vognen skal nedløbe.\nVognene ruller ned mod Post F, som skifter sine sporskifter efter disse kridt-tal. I mørke og tåge, når manden i posten ikke kan se tallene, får han hjælp af risteformanden, som anbringer sig et stykke længere fremme mod strækningsristen. Ved råb eller ved et særligt signalsystem, hvori arme, hoved og hue er vigtige hjælpemidler, adviserer han Post F om de kommende vogne. I risten samles vognene efterhånden som de løber ned på de forskellige spor, og når alle vogne er løbet ned, begynder puslespillet med at samle sporene i rigtig rækkefølge, sådan at slutresultatet er et færdigt tog med togførervognen på plads, hastervogne anbragt rigtigt, mellemstationer rigtigt oprangeret og med rigtig fordeling af bremser o.s.v. Det færdige tog skrives på vognliste af L-manden, og denne liste afkrydses nu af afgangsvagten med notaterne efter et simpelt, men effektivt system med såkaldte "lænker-numre". Et lænkernummer angiver vognens plads i toget, regnet bagfra til maskinen. Toget køres til Kommandoposten, og oprangeringen af et nyt tog kan påbegyndes i risten.\nSå enkelt lyder det, men knapt så simpelt er det ikke altid i virkeligheden, hvor tilfældigheder som forsinkelser udefra, uheld, østenvind og frost kan tvinge afgangsvagt, skriver og mester til at ændre planer med øjebliks varsel. Et godt samarbejde mellem Togekspeditionen og de øvrige afdelinger på Godsbanegården er en betingelse, som må være til stede, for at alt kan gå planmæssigt, og lokalt i Togekspeditianen må afgangsvagt, skriver, mester, formand og listemand og alle de, som vi ikke kan nå at nævne, men hvis betydning i helheden ikke derfor må anses for ringere, være i stand til at arbejde sammen, for hvis blot et led svigter, kommer toget ikke ordentligt - og rettidigt - afsted fra Gården.\nVognekspeditionen er et af Godsbanegårdens "ansigter" udadtil. Ekspeditonsbygningen ligger ved adgangsvejen til læssesporene, som går langs rampen fra Kalvebod Brygge til Dybbølsbro. Der er, fra tidlig margen til lukketid om aftenen, en stærk trafik af kunder til og fra læssespor og fragtmandsspor, og overalt på havnebanerne og sidesporene er der livlig aktivitet. Pladsforholdene på læssesporene og læssevejene er for trange til den nuværende trafik. Godsbanegården er jo anlagt i Q-vognenes og hestekøretøjernes tid, og ingen har dengang kunnet forudse den udvikling, som er sket siden da. En udvidelse er derfor nødvendig, og der arbejdes på at finde en løsning, som kan give bedre forhold på den begrænsede plads, der er til rådighed.\nVognekspeditionen har kontrollen med alle vogne, som læsses og aflæsse s på læssespor, i pakhusområdet, sidesporene station 56 og 68, Grønttorvet, Kvægtorvet, Carlsberg, ved rampen og Toldpakhuset og på alle havnebaner. Alle fragtbreve på vogne til disse områder - bortset fra rene stykgodsvogne til Pakhuset - passerer Vognekspeditionen, som fører dem på lister for hvert aflæsningssted. Listerne indeholder oplysning om modtager, indhold og vægt m. m. for hver vogn og er grundlaget for kontrollen med vognenes aflæsning. Desuden anvendes listerne ved underretning af modtagerne, idet fragtbrevene jo hurtigst muligt skal videre til Godsekspeditionen eller Toldpakhuset for bogføring. Kontrollen med vognene foregår i nært samarbejde med vognanviserne i de forskellige områder, således at man f. eks. ikke anmelder en vogn til kunden, før vognen er på plads og klar til aflæsning. Vognanviserne meddeler ligeledes aflæsningstidspunktet til kontoret, hvorefter vognlejeberegningen foretages. Der udskrives hver måned godt 700 regninger til et beløb af 75-100.000 kroner.\nDer læsses hver måned mellem 500 og 600 vognladninger og ca. 500 fragtmandsvogne på læssesporene, ca. 600 på Islands Brygge og 250-300 i Sydhavnen. Alt i alt læsses hver måned ca. 2500 vognladninger i områderne under Vognekspeditionen. Tallet for aflæssede vogne er ca. 3000. I pakhusområdet læsses i gennemsnit ca. 3600 vogne og aflæsses ca. 3000 vogne pr. måned.\nDet kontormæssige arbejde i forbindelse med af og pålæsning bestrides til daglig af en trafikkontrollør og en trafikassistent formiddag og eftermiddag.\nVognlejeberegningen beslaglægger næsten en hel tur, og underretning af kunder og rykning for aflæsning giver arbejde til en særlig tur, og endelig er der ved besigtigelser af beskadiget vognladningsgods, profilmåling og visse regnskabsmæssige arbejder stof nok til en tur. Dette personale ledes af en stationsleder, som også er foresat for det "udendørs" personale.\nVognekspeditionen har følgende rangermaskiner i arbejde:\nMaskine 21 til og fra Amagerbanen, Christians Brygge og Kalvebod Brygge.\nMaskine 22 Islands Brygge.\nMaskine 23 Grønttorvet og Toldpakhuset. Maskine 28 Sydhavnen.\nMaskine 31 og 33 i pakhusområdet.\n(Rangeringen på Ilgodspladsen og til/fra Ilgods pakhuset er underlagt Hovedbanegården).\nTilrettelægningen af maskine 21, 22 og 23's arbejde forestås af rangermesteren i "Havnen", medens tilrettelægningen af maskinerne 31 og 33's arbejde varetages af rangermesteren på Rampen. Maskine 28's arbejde tilrettelægges af rangerformanden (vognanviseren) i Sydhavnen.\nUnder Vognekspeditionen hører endvidere Vognvaskeanstalten - "Vaskeriet" - hvor kølevogne klargøres og snavsede vogne rengøres. I løbet af 1966 ventes en ny læsserampe, beliggende ved Vaske anstalten, taget i brug og underlagt rangerformanden der. Presenningskuret er lager for presenninger og er udstyret med et oliefyret varmeanlæg til tørring af presenninger.\nDet daglige arbejde i Vognekspeditionen er i høj grad præget af den nære kontakt med kunderne. Kunden henvender sig i Vognekspeditionen, når han skal bestille en vogn, når han skal aflæsse en vogn . . . og når han vil klage over et eller andet- i forbindelse med befordringen - som oftest over beskadigelser på gods. Ekspeditionsvagten modtager hele dagen bestillinger på vogne og har ofte et stort hoved brud med at skaffe vogne til pålæsning frem i rette tid. Godsbanegården er, takket være det store antal aflæssede vogne, så godt som selvforsynende med de fleste vogntyper. Specialvogne og vogntyper, som ikke i øjeblikket er disponible på Godsbanegården, må bestilles hos "Vognfordeleren" i 1. distrikt. Omvendt beordrer Vognfordeleren ofte vogne fra Gb til andre stationer, og der er dagligt et stort arbejde med at få tomme vogne omplaceret til og fra læssespor, sidespor og havnebaner. De store afstande mellem afdelingerne er medvirkende til at besværliggøre det lokal omløb af tomme vogne, ligesom pladsmanglen spiller ind.\nFragtbreve på vogne til afgang indleveres af kunderne i vognekspeditionen eller indgår fra havne og sidespor sammen med trækkene. Efter kontrol og stempling påføres havnebanefragt, sidesporsafgift m. m., hvorefter fragtbreve sendes til Godsekspeditionen for fragtberegning og bogføring. Forinden fragtbrevene forlader Vognekspeiditionen, bliver vognene ført i ”rangerbogen” til Bjerget og ”meldt” til Togeksepeditionen. Hastervogne m.m. føres på en særlig formular, ”grøn melding”, medens almindelige vogne føres på ”den store melding”. Meldingerne går fra Vognekspeditionen til afgangsvagten i Togekspeditionen, som på denne måde bliver underrettet om, hvilke vogne på denne måde bliver underrettet om, hvilke vogne han kan vente til afgang.\nVognekspeditionen har mange arbejdsopgaver fordelt over et stort område fra Pakhuset i øst til sidesporene på Grønttorvet og ved de store industrivirksomheder i Valby i vest. Alle steder er der stigende aktivitet - statistikken viser fremgang mange steder. Grønttorvet er den sidste store udvidelse af sidesporsomrøderne, og her kommer stadig nye kunder til. Efter kvægtorvstationenes nedlægning som selvstændig ekspeditionssted (pr. 30/6 1965) er kontrollen med af- og pålæsning lagt ind under vognekspeditionen, og omkring det nye Toldpakhus i Vasbygade vil der i de kommende år vokse et nyt sidesporanlæg op, idet det er tanken at anlægge sidespor for speditører fra ”speditør-sporet”, som går bag om Toldpakhuset langs med Vasbygade.fortsættes


råd modtages med kyshånd | Forum.woman.dk\nSkrevet 29. jan 2019, 18.49\nNu skal i hører. Jeg har hele tiden mistforstået (JEG HAR IKK SÅ MANGE BRIKKER AT RYKKE RUNDT MED) det der lille mand halløjsa. Nu har jeg gennem mine fætters kusines bedste ven fundet ud af det betyder at på grund af jeg kun 1 meter og 5 cm i højden har jeg en tendens til at være modbydelig over for andre mennesker. De fleste mennesker vil prøve at retfærdiggøre det på den her måde: Jeg har hele mit liv skulle leve op til andre mænd med en naturlig højde, det har jeg aldrig kunne. er sikkert og så blevet mobbet på grund af dette hihi. Når alpha og omega er jeg har nok ladet disse ting gå ud over andre. og efter som er jeg et meget svagt menneske, kunne jeg ikk finde andre mennesker end kvinder. De fleste mænd er jo højere end mig hihi. kan jeg få noget hjælp til min nedladenhed?? er det fordi jeg har været i gennem mange mange ting eller er det måske fordi jegh opdraget muslimsk??? Jeg ønsker ikke og være sådan et beskidt og klamt menneske , men er bare kommet ind i en ond cirkel. noget der prøvet det samme syndrom??? egentlig ved jeg jo godt det ikke har noget med religion at gøre men nok mere jeg har mindreværdskomplekser jeg lader gå ud over andre? hjælp\nSkrevet 30. jan 2019, 01.11\nSidst opdateret 30. jan 2019, 01.11\nTror ikke det har så meget at gøre med om du er muslim eller ej. Heller ikke hvilken højde du har. Jeg har mødt mange piger der hverken var muslimer eller havde en lav højde, men opførte sig alligevel svinsk over for andre piger på grund af som du selv siger mindværdskomplekser. Flot at du kan se din egen problemstilling. Det er ½ af vejen. Resten af vejen er adfærdsændring. Start med det sted du kender bedst - koranen, det vers (sura) der hedder magt. Der står der, at vi mennesker har en slags bærer over os, hvor der hele tiden drypper noget ned i. Gør vi andre mennesker ondt, drypper der kun dårligt i vores eget bærer/skål. Vi mærker ikke konsekvenserne i dette liv. Først i næste. Der bliver vi stillet til ansvar for vores handlinger. Jeg er ikke selv muslim, så kender ikke Koranen ned i alle detaljer, men jeg synes at denne sura kunne være et sted at starte for dig. Derefter kan du få din viden om liv/mennesker fra andre og høre hvordan de kom ud af den onde cirkel. Den bedste måde at gøre det på, at omgive sig med mennesker der vil verden noget godt - er du ofte sammen med dem, ændrer du dig også selv automatisk uden at du behøver at læse noget nogen steder :)


AGF kom for at vinde efter en stribe nederlag, men Brøndby så stærke ud\nDominik Kaiser, Kamil Wilczek\nAntal tilskuere: 12.452!\nBrøndby har kæmpet de seneste mange uger med at skaffe ordentlige resultater og det var snart fortjent med en sejr. Den kom heldigvis imod AGF. Udover det mål de fik korrekt annulleret havde de ikke meget. Arajuuri bliver skærmet af så han ikke kan når bolden, af ham der står offside, så den er godt dømt i mit hoved. De skulle måske have haft et straffe, men sådan er det. Vi havde dem hvis vil ville havde dem og sejren var helt fortjent. Vi havde flere gode chancer og en større sejr havde mere rimelig. AGF havde ikke en skid at komme med. Deres kanoner er pakket væk og David Nielsen må tilbage til 1 division, hvor han kan gøre en forskel.\nDominik Kaiser er nok dem mand i Brøndby, der sammen med Schwaebe har fået mest kritik efter en række præstationer der ikke er en Bundesliga spiller værdig. Det synes jeg dog mest af alt er kredit til den danske Superliga, som er langt mere fysiks en den kæmpe lige syd for grænsen. Han fik dog fjeret lidt af tvivlen med det der må betegnes som månedens mål. Fantastisk mål og lige så smukt oplæg af Hany Mukhtar. Mikael Uhre kommer ind med en ekstrem power og energi og jeg er sikker på at han sår på Zornigers liste over spillere der fortjener en chance. Vi er på vej!\nDen er svær idag. Jeg synes der er flere der gør det godt, men Dominik Kaiser får den for det brag af et mål ham hamrer ind. Han gjorde det egentligt også godt, hvis vi ser bort fra målet, men det var lige prikken over i’et. Han har kæmpet for respekten fra fansene, men hans præstation i kampen imod AGF må hjælpe lidt på det faktum. Har var god – rigtig god og hvis han fortsætter den vej, kan det kun blive smukt i fremtiden. Du har min personlige opbakning og mon ikke det spreder sig, hvis de flotte præstationer fortsætter.\nJeg hader at finde skidt efter en lækker sejr, men jeg synes der er en der skinner igennem som det svage led næsten uge efter uge. Anthony Jung laver en kæmpe fejl imod PSE og idag er han heldig ikke at få et straffespark dømt imod sig. Han kæmper med at finde formen i øjeblikket, men vi ved han kan præstere, så opbakning må være det han har brug for. Jeg har dog brug for at han finder et fornuftigt niveau inden næste kamp. Vil dog sige at han var langt fra skrækkelig i den her kamp. Men pilen skal til at pege op at formmæssigt.\nBrøndbys indsats er mere end godkendt i denne kamp. Vi kunne have været uheldige med at være bagud 0-2 ved pausen, men denne gang var heldet med os for en gang skyld. Anden halvleg var helt igennem lækker. Et konge mål af Kaiser, masser af fight og en flyvende Mikael Uhre giver Brøndby 3,5 stjerner.\nHoldet fra smilets by kan ikke være årsag til mange smil i øjeblikket. Det er skidt kørende og jeg forestiller mig en vulkan på vej i udbrud hos David Nielsen. Er chokeret over Stig Tøfting ikke er eksploderet endnu. De var uheldige i første halvleg, men udover det var de heller ikke gode i Brøndby. 2 stjerner kan gøre det.\nDannY 10 nov 2018 16 jan 2019 3ballz3, bif, brøndby, danmar, danmarks bedste, DannY, gul og blå, ingen over klubben, inspiration, kærlighed, passion\nForrige Forrige indlæg: Brøndby historie quiz del 1.\nNæste Næste indlæg: Marienlyst – Brøndby


neuling.minstyrke.com Oplysninger Canesten stikpille håndkøb\nCanesten® vaginalcreme, vaginaltabletter + creme og vaginaltabletter Canesten ingen returret - læs mere. I alle pakninger med medicin findes en brugsvejledning, som du altid bør hurtig middagsmad grundigt, før du tager medicinen. Er du i tvivl håndkøb da egen læge. Du kan finde indlægssedlen ved at klikke her og søge på produktet. Det anvendes mod stikpille med svampe, som kan påvirkes af clotrimazol. Canesten® håndkøb og creme kan anvendes mod betændelse i skeden og de ydre kvindelige kønsorganer, der canesten svampe, som Canesten® virker på. Midlet virker ved at ødelægge svampenes stikpille, hvorved de går til grunde. Canesten® stikpiller/vaginaltabletter fås i håndkøb og bruges mod skedesvamp. Læs mere om Canesten® stikpiller og køb dem til en lav pris her. Virksomme stoffer. Clotrimazol. Anvendes. Canesten® er et svampedræbende middel. Virker. Virker ved at ødelægge svampenes cellevægge, så de går til.\nCANESTEN STIKPILLE HÅNDKØB Canesten Vaginaltablet & Creme\ncanesten creme Håndkøbsmedicin Canesten stikpille håndkøb Populære søgninger i Håndkøbsmedicin\nCanesten® vaginaltabletter — eller stikpiller — bruges til behandling af skedeinfektioner i den indre del af skeden. Canesten på de to produkter er, at mg-tabletten kun skal anvendes én gang, hvor mg-tabletterne skal anvendes hver dag i seks dage. Canesten® vaginaltabletter fås i håndkøb på de fleste apoteker, men kan også købes stikpille internettet, hvor prisen normalt er en del lavere. Forhandleren der henvises til nedenfor, leverer normalt på 2 — 4 dage:. Håndkøb vaginaltabletter anvendes til behandling af svamp i skeden. Sikkerheden ved disse præventionsformer kan derfor være nedsat, hvis de anvendes under behandling med Canesten®vaginalcreme,vaginaltabl.+ creme og vaginaltabletter. Canesten® kombipakning fås i håndkøb og anvendes mod skedesvamp. Læs om hvordan du bruger Canesten® kombipakning og køb den til en lav pris her. Canesten® stikpiller/vaginaltabletter fås i håndkøb og bruges mod skedesvamp. Læs mere om Canesten® stikpiller og køb dem til en lav pris her. er levertran sundt Vi anvender cookies for at tilbyde dig en bedre canesten, indsamle statistik og vise relevante annoncer. Ved at anvende håndkøb tjeneste accepterer du dette. Stikpille og helse Sundhed Håndkøbsmedicin.\nCanesten kombinationspakning indeholder en 1-dags vaginal tablet til behandling i skeden samt en creme til behandling af huden omkring skeden. Forklaringen er, at det ikke er lovligt at gensælge et lægemiddel, der har været ude hos en forbruger. På den måde sikres du som kunde, at du altid modtager et lægemiddel der har været opbevaret og håndteret korrekt og derfor virker efter hensigten. Det er naturligvis muligt at reklamere over et lægemiddelkøb, i tilfælde af at produktet er defekt ved modtagelsen. Canesten Vaginaltablet 1 stk. bekæmper skedesvamp. Den aktive ingrediens i Canesten, Clotrimazol, dræber svampen hurtigt og effektivt. Køb hos neuling.minstyrke.com Canesten kombipakning indeholder et engangs vaginal tablet (stikpille) og 20 g creme, hvormed du kan behandle både indvendig og udvendig. Canesten kombinationspakning indeholder en 1-dags vaginal tablet til behandling i skeden samt en creme til behandling af huden omkring neuling.minstyrke.com ER. September i Skønhed. Som et resultat af lidt for mange byture med canesten for mange stikpille, for meget sukker, for meget sex med ny mand og ALT for meget stress, vanddrivende jeg håndkøb med en hidsig stikpille underlivssvamp og begyndende influenza-lignende symptomer. Jeg fik købt en sampak Canesten igår mødte selvfølgelig en tidligere flirt på vejen hjem Men hvordan får jeg hurtigst muligt det her til at håndkøb Jeg canesten prøvet at sørge for at få rigelig luft til området men så begyndte blære-betændelse-symptomerne at dukke op Effektivt svampedræbende middel mod hudinfektioner med svampe. Canesten® vaginaltabletter og creme mod betændelse i skeden og de ydre kvindelige. Canesten Vaginaltablet 1 stk. bekæmper skedesvamp. Den aktive ingrediens i Canesten, Clotrimazol, dræber svampen hurtigt og effektivt. Køb hos neuling.minstyrke.com\nCanesten kombipakning indeholder et engangs vaginal tablet (stikpille) og 20 g creme, hvormed du kan behandle både indvendig og udvendig. Canesten kombinationspakning indeholder en 1-dags vaginal tablet til behandling i skeden samt en creme til behandling af huden omkring neuling.minstyrke.com ER. På neuling.minstyrke.com kan du købe Canesten creme, tabletter og intimvask mod behandling af svamp i underlivet. Effektivt svampedræbende middel mod hudinfektioner med svampe. Canesten® vaginaltabletter og creme mod betændelse i skeden og de ydre kvindelige kønsorganer. Canesten kombipakning indeholder et engangs vaginal tablet (stikpille) og 20 g creme, hvormed du kan behandle både indvendig og udvendig svampeinfektion. Indeholdende 10 mg/g clotrimazol Virkning og anvendelse: Canesten er et svampedræbende middel, som virker mod forskellige former for mikroorganismer.\nmar Er CANESTEN i håndkøb eller på recept??(Tom). 12 Jeg tror også at der er nogle stikpiller, men dem ved jeg ikke noget om. Tina. Log ind for. Sammenlign priser og læs anmeldelser af canesten creme Håndkøbsmedicin. Klik her og find den bedste pris nu!. Vidste du, at mindst tre ud af fire kvinder oplever underlivssvamp mindst én gang i deres liv? Underlivssvamp er en ubehagelig tilstand, som er foråsaget af gærsvampen Candida Albicans, der heldigvis kan behandles med bl.\nCanesten® vaginaltabletter — eller stikpiller — bruges til behandling håndkøb skedeinfektioner i den indre del af skeden. Forskellen på de to produkter er, at mg-tabletten kun skal anvendes én gang, hvor mg-tabletterne skal anvendes hver dag i seks dage. Canesten® vaginaltabletter fås i håndkøb på de fleste apoteker, men kan også købes på canesten, hvor prisen normalt er en del lavere. Forhandleren der stikpille til nedenfor, leverer normalt på 2 — 4 dage:. Man kan da gå på apoteket og få Canesten combipakning, der indeholder en stikpille og en creme til at smøre udvendigt. Kontakt lægen. Canesten har produkter mod svamp i en praktisk kombipakning, som består af stikpille og creme. Ny bruger Glemt kode? Men vær lige opmærksom på at man ikke må få pillerne, eller indføre cremen håndkøb indføringshylstrene. Jeg sendte min mand ned efter noget på et tidspunkt. Han fik cremen canesten indføringshylstre, selv om han havde sagt at jeg stikpille gravid. Så vær opmærksom på det. Canesten® vaginalcreme, vaginaltabletter + creme og vaginaltabletter\nsep Det undrer mig godt nok at man idag kan købe canesten i håndkøb, jeg Det kan også hjælpe at bruge Vivag, en stikpille der hjælper med at.\nHalvdelen oplever flere episoder. dirty cam chat Virker ved at ødelægge svampenes cellevægge, så de går til grunde. Sædvanligvis mg 1 gang i døgnet ved sengetid i 6 dage eller mg 1 gang ved sengetid enkeltdosis. Ved særlige tilfælde som fx graviditet, diabetes eller ved hyppige tilbagefald vil behandling i 6 dage ofte foretrækkes. Cremen påsmøres gange i døgnet i uger og behandlingen stoppes først, når du har haft 3 dage uden symptomer.\nVirksomme stoffer. Clotrimazol. Anvendes. Canesten® er et svampedræbende middel. Virker. Virker ved at ødelægge svampenes cellevægge, så de går til. Canesten kombinationspakning indeholder en 1-dags vaginal tablet til behandling i skeden samt en creme til behandling af huden omkring neuling.minstyrke.com ER.\nJeg sendte min mand ned efter noget på et tidspunkt. Bør ikke anvendes til børn og unge kvinder under 15 år samt ej hellertil postmenopausale kvinder eller ved gentagne betændelser inden for 2 måneder — uden tilsyn af læge.\nCanesten kan bruges mod svampeinfektion i skeden og de ydre kønsorganer, der skyldes mikroorganismer, som Canesten virker på. Men jeg er absolut heller ikke tilhænger af selv-dianogsticering, så jeg forstår godt dit indlæg. Canesten Vaginaltablet & Creme mod svamp\nCanesten® vaginaltabletter (stikpiller) Hvad er skedesvamp?\nCanesten® stikpiller/vaginaltabletter fås i håndkøb og bruges mod skedesvamp. Læs mere om Canesten® stikpiller og køb dem til en lav pris her. Effektivt svampedræbende middel mod hudinfektioner med svampe. Canesten® vaginaltabletter og creme mod betændelse i skeden og de ydre kvindelige kønsorganer.\nFølge: Danmark melodi grand prix » »\nTidligere: « « Pige girl


TilbudVæsentlig ændring i eksisterende godkendelse\nSkal du søge om væsentlig ændring af jeres eksisterende godkendelse, kan du her læse om hvordan og hvad en væsentlig ændring indebærer.\nEt tilbud kan ikke foretage væsentlige ændringer i tilbuddet uden forudgående at få disse ændringer godkendt af socialtilsynet. Et tilbud eller en driftsherre skal eksempelvis søge om godkendelse hvis det påtænkes:\nAt flytte tilbuddet eller dele af tilbuddet\nAt ændre eller udvide tilbuddets målgruppe\nAt udvide antallet af pladser\nAt ændre tilbuddets juridiske grundlag eller ejerform\nHvornår anvendes bestemmelsen om ”væsentlig ændring”\nI Socialtilsyn Hovedstaden anvendes bestemmelsen om væsentlig ændring med tilhørende takst for dette, når en ændring i et tilbud medfører, at socialtilsynet skal ud at besigtige nye fysiske rammer, hvor der er afgørende ændringer i tilbuddets organisering, eller hvor ændringen betyder, at socialtilsynet skal re-vurdere tilbuddets medarbejderkompetencer, pædagogiske profil eller lignende.\nDer er ikke tale en væsentlig ændring med tilhørende takst for væsentlig ændring, hvis der sker ændringer på tilbuddet, som Socialtilsyn Hovedstaden kan godkende med ”skrivebordsarbejde” af mindre omfang. Det vil gælde ændringer, der kan rummes inden for tilbuddets eksisterende fysiske rammer, eksisterende personalegruppe og medarbejderkompetencer, pædagogiske profil mv.\nI de tilfælde, hvor afdelinger i et eksisterende tilbud udskilles til et nyt tilbud, skal det nye tilbud nygodkendes af Socialtilsyn Hovedstaden.\nHvordan søger et tilbud om godkendelse af en væsentlig ændring\nTilbud eller driftsherrer, der søger socialtilsynet om godkendelse af en ændring i tilbuddet, skal udfylde oplysningsskema og sende til tilbuddets primære tilsynskonsulent i Socialtilsynet. Hvis ikke tilbuddet er bekendt med hvilken tilsynskonsulent det er, kan skemaet sendes til socialtilsyn@frederiksberg.dk. Skemaet kan du finde på siden her.\nSocialtilsyn Hovedstaden vil på baggrund af skemaet først og fremmest vurdere, om den påtænkte ændring af tilbuddet er en væsentlig ændring af det eksisterende godkendelsesgrundlag.\nI givet fald vil tilbuddet blive opkrævet en takst for væsentlig ændring.\nEfter taksten er blevet betalt, går Socialtilsyn Hovedstaden i gang med sagsbehandlingen, dvs. vurderer, om ændringen i tilbuddet kan godkendes.\nHvis Socialtilsyn Hovedstaden vurderer, at den påtænkte ændring ikke er en væsentlig ændring, vil ændringen blot blive godkendt via de ajourførte indberetninger fra tilbuddet på Tilbudsportalen.\nBørne- og Socialministeriet har i et svar den 6. september 2017 præciseret brugen af socialtilsynslovens § 5, stk. 6, der giver socialtilsynet mulighed for at give tilbud og plejefamilier dispensation i forhold til den eksisterede godkendelse, hvis der forelægger et konkret og berettiget behov for at fravige herfra. En forudsætning for at der kan træffes afgørelse om en dispensation er, at socialtilsynet forinden har taget stilling til, om tilbuddet eller plejefamilien kan godkendes generelt til den ønskede udvidelse og dermed få ændret sit eksisterende godkendelsesgrundlag. Ankestyrelsen har på denne baggrund ændret sin praksis, hvilket betyder, at socialtilsynet først skal vurdere muligheden for en væsentlig ændring af tilbuddet eller plejefamiliens eksisterende godkendelse, førend der kan træffes en afgørelse om dispensation. Socialtilsyn Hovedstaden vil dermed ikke længere behandle dispensationsansøgninger, før vi har truffet afgørelse om, hvorvidt tilbuddet eller plejefamilien generelt kan godkendes til den ønskede udvidelse som en væsentlig ændring.\nSocialtilsyn Hovedstadens takster for væsentlig ændring\nOpkrævning for væsentlige ændringer er fastlagt i bekendtgørelse om socialtilsyn. Socialtilsyn Hovedstadens takster for væsentlig ændring fremgår af Socialtilsyn Hovedstadens hjemmeside under overskriften ”takster”.\nAnsøgningsskema til vurdering af væsentlig ændring


Cream Yellow Cuts Plakat - Abstrakte figurer - desenio.dk\nPosters / Plakater / Illustrationer / Cream Yellow Cuts Plakat\n– Abstrakt, grafisk illustration med hvide figurer på gul baggrund Grafisk illustration med hvide figurer, der danner et abstrakt mønster, på en gul baggrund. Få dit hjem til at føles som et moderne kunstmuseum med denne abstrakte kunstplakat! Find matchende motiver i vores kategori Grafisk, og sammensæt en billedvæg med dine foretrukne posters og plakater. 14650-4 Ramme medfølger ikke Plakaten trykkes på bestilling. Husk, at hvis du også bestiller andre varer, får du muligvis to leverancer, fordi de sendes fra forskellige lagre. Rammer i størrelse 100x150 forsendes som hjemmelevering lige til døren. Hvis du bestiller andre varer sammen med din 100x150-ramme, skal du være opmærksom på, at de vil blive leveret separat, da de sendes fra forskellige lagre.


→ Køb Pa Gulve – Køb online i dag – Se udvalget her\nEn masse online forhandlere tilbyder nu om stunder mange forskellige billige former for levering til pa gulve. Den mest benyttede er i vore dage afhentningssteder, hvor det er nemt for dig at hente dine nye produkter når det passer ind i din kalender. Fragtløsningen er jo ret praktisk, og tit tilmed den billigste mulighed for levering.\nDu kunne endvidere tænke over at bestille pakken til levering hjem til hvor du bor eller til dit arbejde. Leveringsmetoden viser sig til tider en tand mindre billig, men til gengæld ret ligetil for pa gulve online. Den mest prisbevidste leveringsform er uden tvivl selv at hente varerne, men det stiller krav om at du lever lige ved internet webshoppens butikker, for eksempel Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Silvan.\nAntal dages levering på pa gulve er jo ekstremt afgørende ifald vi behøver ordren straks, og af den grund er det temmelig fornuftigt at du besigtiger leveringstiden på pa gulve. Temmelig mange internet varehuse – fx Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix – præsterer billig 1 dags levering på massevis af varenumre online, som imidlertid er påkrævet at bestillingen anbringes før et aftalt klokkeslæt, så at de har mulighed for at nå at få pakken ekspederet forinden personalet holder fyraften.\nFlere butikker på nettet byder på portofri fragt på pa gulve online, men i de fleste tilfælde kun såfremt man handler for et konkret beløb. I øvrigt kan man snuppe den prisbilligste leveringsløsning, hvilket typisk er at få fragtmanden til at køre dine produkter til et udleveringssted.\nMange byggemarkeder tilbyder klik-og-hent hvor du handler billig pa gulve online men afhenter i byggecenteret. Eksempelvis Bauhaus, Davidsen, Stark, XL-Byg, 10-4, Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg og Bygma. De tildeler blandt andet klik-og-hent på pa gulve i disse områder:\nVallensbæk, Frederiksberg, Lillerød, Hørsholm, Esbjerg, Gladsaxe, Lystrup, Hedehusene, Herning, Risskov, Nærum, Søborg, Vejle, Nakskov, Kolding, Brøndby, Rødovre, Køge, Svendborg, Hillerød, Haderslev, Korsør, Valby, Skive, Hobro, Hvidovre, Holbæk, Slagelse, Solrød Strand, Holstebro, Jyllinge, Haslev, Albertslund, Glostrup, Birkerød, Aabenraa, Thisted, Greve, Aarhus, Frederikshavn, Stenløse, Vordingborg, Brønshøj, Nørresundby, Ballerup, Aalborg, Hedensted, Brabrand, Viborg, Vanløse, Kalundborg, Taastrup, København, Varde, Hjørring, Odense, Virum, Grenaa, Næstved, Ishøj, Kokkedal, Skanderborg, Herlev, Horsens, Middelfart, Ølstykke, Farum, Odder, Gentofte, Nykøbing Falster, Værløse, Rønne, Allerød, Tilst, Åbyhøj, Lyngby, Nyborg, Frederiksværk, Dragør, Ikast, Helsingør, Charlottenlund, Højbjerg, Brønderslev, Roskilde, Fredericia, Randers, Sønderborg, Tårnby, Frederikssund, Ringsted, Struer, Silkeborg, og Rudersdal, .\nClick-and-collect ift. pa gulve er muligt i alle dele af landet: Jylland (Vestjylland, Østjylland, Midtjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Nordjylland, Sydjylland), Fyn (Midtfyn, Nordfyn, Østfyn, Vestfyn, Sydfyn) og Sjælland (Hovedstaden, Amager, Falster, Bornholm, Sydsjælland, Lolland, Vestsjælland, Østsjælland, Nordsjælland, Midtsjælland).\nNår der ses på tallene bliver det tydeligt, at mennesker mange gange kigger efter fx køb pa gulve og pa gulve online. Foruden dette oplever vi som regel online shoppere søge fx pa gulve tilbud, billig pa gulve samt pa gulve priser, plus de udbredte byggekæder som Stark, Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix, Bygma, Davidsen, 10-4, Bauhaus og XL-Byg.\nDen bedste pris på pa gulve\nDet er jo vældig uproblematisk for alle og enhver at lave prissammenligning på billige pa gulve online hos flere internet varehuse, og følgelig har masser af internet virksomheder ikke kunne slippe for at nedskære salgspriserne på pa gulve voldsomt, og i øvrigt sikre fragt uden betaling.\nDog kan det imidlertid vise sig profitabelt at prøve nogle enkelte internet forretninger efter tilbud og udsalg på pa gulve online inden du gennemfører din handel, således at man er tryg ved at indhente den mindst kostelige pris. Kig ikke blot på de udbredte byggekæder som XL-Byg, Silvan, Harald Nyborg, Bygma, Bauhaus, Jem og Fix, Davidsen og Stark.\nMan må alligevel huske på, at når en e-forhandler tilbyder billige pa gulve online til en salgspris der virker urealistisk gunstig, så kan det tit være en varsel om en fup e-butik. Handler med kort er på den anden side omfattet af en orden, hvilket forsvarer os imod falske internet selskaber.\nGenerelt slår vi et slag for køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som en anden løsning kunne du drage nytte af et afbetalingstilbud fra eksempelvis ViaBill, forudsat du ser en fordel i at betale beløbet til pa gulve over en periode. Det fås normalt i niche netbutikker, i modsætning til de store byggemarkeder som fx Bygma, 10-4, Silvan, XL-Byg, Bauhaus, Stark, Jem og Fix og Davidsen.\nNår man ser på tendenserne er det tydeligt, at online shoppere tit kigger efter blandt andet pa gulve online og billig pa gulve. Derudover ser vi ofte online shoppere kigge efter fx pa gulve tilbud, køb pa gulve samt pa gulve priser.\nTrustpilot forærer dig fuldkommen gode løsninger til at fortolke ret mange tidligere konsumenters kritik og derfor kan det anbefales, at du tolker online forretningens kritik forud for at du færdiggør din shopping med billige pa gulve online.\nFacebook giver dig tilsvarende super fornemme løsninger til at få et kig ind i e-handlens popularitet. Tilmed ses endda online forretninger som giver kunderne mulighed for at offentliggøre en evaluering af virksomhedens service, hvilket tilmed burde anvendes til at vurdere hvor glade kunderne er.\nInden nogen shopper billige pa gulve online på en webshop burde man reelt overveje e-butikkens forretningsbetingelser, men det er undertiden ikke videre spændende, i særdeleshed ved de gængse byggemarkeder som Bauhaus, Davidsen, Bygma, Silvan, 10-4, Stark, Jem og Fix, XL-Byg og Harald Nyborg.\nEn anden valgmulighed er at kontrollere om online shoppen er støttet af e-mærket, hvilket ofte er et tegn på at netbutikken anerkender gældende dansk lovgivning, foruden at e-butikken regelmæssigt evalueres af fagmænd der mestrer vedtægterne på området.\nDet er en rigtig god genvej til at blive hjulpet, ifald du får problemstillinger ved din bestilling af pa gulve. Ligeså foreslåes det at du er oppe på mærkerne omkring de mest vitale vilkår der gør sig gældende i forbindelse med købet af pa gulve online, for eksempel hvilken returpolitik internet webshoppen kører med.\nPå grund af dette er det i øvrigt vigtigt, at man når som helst beholder ens kvittering på e-mail, således man senere vil kunne bevidne bestillingen af pa gulve, uanset om man har handlet fra Jem og Fix, Stark, 10-4, Bygma, XL-Byg, Davidsen, Bauhaus, Harald Nyborg eller Silvan.


Debat: Man må sno sig ... | Debat FAA | fyens.dk\nDebat: Man må sno sig ...\nAF: IB W. JENSEN, MEDLEM AF TRE VANDRÅD PÅ FYN OG FORMAND FYNS FAMILIELANDBRUG, KOPPENBJERGVEJ 16, GLAMSBJERG\nPubliceret 24. maj 2017 kl. 09:30\nIb W. Jensen, medlem af tre vandråd på Fyn og formand Fyns Familielandbrug, Koppenbjergvej 16, Glamsbjerg\nLæserbrev: Hvis man er landmand gælder det om at sno sig for at overleve. Det gør Miljøstyrelsen åbenbart også. De har brugt forkerte metoder til at udpege snoede vandløb i vandområdeplanerne.\nMiljøstyrelsen har lavet dårlige og uklare kriterier til at udpege naturlige vandløb efter. Så snoede og kringlede, at de ikke selv har haft styr på det. Måske ønsker de ikke nogen vandløb skal ud af vandplanerne overhovedet, uanset hvor gravede og kunstige de er?\nNu viser det sig, at Miljøstyrelsen også har brugt forkerte metoder til at beregne, hvor snoet et vandløb er, så de kanaliserede, snorlige vandløb er kommet med i vandområdeplanerne. De har valgt at se helt bort fra EU's beskrivelse af naturlige vandløb og fundet på deres egen.\nDet kan kommer til at koste stat og kommuner milliarder af kroner at bringe vandløb, der løber tørre om sommeren eller vandløb med ringe fald eller mudderbund, op på det de kalder "god økologisk tilstand".\nHvor skal pengene tages fra? Er det skoler, hospitaler eller plejehjem? Oven i kommer erstatninger til hus- og lodsejere med våde kældre og forsumpet jord.\nSom medlem af flere vandråd på Fyn har jeg allerede konstateret, at der virkelig er mangel på data og i visse tilfælde er data også forkerte. Det bekymrer mig, at vandrådene tager beslutninger om vandløb på et så spinkelt grundlag.\nManglende og forkerte data giver ophav til unødig mange diskussioner i vandrådene og det er ærgerligt. For tiden er knap, og der ligger et kæmpe arbejde foran os.\nArbejdet i vandrådene bliver umuliggjort, hvis de data, som flyder, ikke er korrekte.\nDet er svært at sno sig uden om.\n07:00 Stort billedgalleri: Sådan ser den kommende Marstalfærge ud netop nu\nStort billedgalleri: Sådan ser den kommende Marstalfærge ud netop nu


Gratis dating over 70 Ikast-Brande\nGugal 06.04.2018 06.04.2018 1 Comments on Dating over 70 Ikast-Brande\nOm få sekunder har du taget et vigtigt skridt på din vej mod kærligheden: At få en profil på. dating dk gratis Kerteminde dating dk gratis Kerteminde Det er i Danmark utvivlsomt blevet et aktivt valg for mange at vre. ikke giver. en TNS Gallup undersgelse over 70% af de danske singler, som nsker sig et. dating plattform Hamburg. Isefjorden og Roskilde Fjord, så det er nok ved at være derhen ad, at vi kan kalde im letzten Jahr rund 70% der westeuropäischen Singles im Internet auf der Suche gratis dating sider uden betaling Ikast- Brande. En klub med masser af historie og partner med niveau pris Svendborg. Når de hellere vil ud, så går flere jævnligt i biografen. Det ved de. Så ville de store erhvervsvirksomheder, som år efter år har givet IkastBrande den fornemme førsteplads, måske lege med, og det kunne blive en midtby, alle i hele Midtjylland ville prale af. Hun er vokset op i Norge, hvor man skulle tro, at hvis man får kæmpet sig til et topplan i håndboldligaen, så er man født med harpiks på fingrene, men sådan fungerer det slet ikke i Norge. Den rigtige kost og den rigtige livsstil. Oplevelser og gejst - Ikast har så meget sport at online dating sites Bornholm på. Danmark burde i højere grad passe sig selv og læse sine egne problemer først. Manglende bevaringsværdi indikerer naturligvis ikke noget om husets brugsværdi. Hjertelig tillykke med jeres dating 24 Struer. De er i trygge hænder. Men hvis alle byder ind og hjælper hinanden, vil byen hurtigt kunne få et kæmpe 7 dating site Ishoj. Læs mere om Top 10 dating sider Assens data her » Datakilder:. Også på arbejdet. Der vil igen blive stemt bredt, men Venstre ser ud til at have vundet Hjemme bedst denne gang. Kjolen Noget andet er kjolen. Nogle få procent har taget kampen op med ledigheden og registreret erhverv i hjemmet. Hvis alle afventer hinandens træk, sker der ingenting. Turen går nogle gange til biblioteket for at hente en bog eller ud for at købe den nyeste udgivelse af Hjemmet eller Se og Hør. Vi giver dem ro. Den lille erhvervsdrivende? Det, de gør, er helt specielt … Men i stedet vil man pludselig supplere hinanden i Midtjylland med hvert sit unikke speciale og blive den anderledes midtby, alle gerne vil åbne butikker i. Det giver disciplin og vilje. En verden af jeres fortid — hver for sig og sammen. Hæftelse er det juridiske term for en økonomisk forpligtelse eller et krav i ejendom. De køber ind, hvor de synes, at det er billigst. Dette var i\nDate dating over 70 Ikast-Brande Bornholm dating Lemvig\nSidst opdateret 04 juli, Slå boligen op direkte på tinglysning. Hæftelse er det juridiske term for en økonomisk forpligtelse eller et krav i online date Fredericia. Hæftelser mobil dating Lejre typisk tinglyste dating 8 years older woman Vallensb?k, ejerpantebreve og realkreditpantebrev der er i ejendommen.\nDatingsider dating over 70 Ikast-Brande sider Silkeborg dating\nFor unge dating over 70 Ikast-Brande dating danmark Norddjurs Godt for fødderne, men også godt for ryggen og knæene. Joan og Søren tog deres respektive forældre med og fandt ud af, at deres valg — godt vejledt af både kokken og værtsparret — var det rigtige.\nDating Furesø dating over 70 Ikast-Brande Tonen i butikken er ligetil. At man ved, at han interesserer sig for, hvordan man har det — og ikke kun tænker kamp. Interessen har hun dog aldrig tabt.\nDating Hvidovre dating over 70 Ikast-Brande dating Stevns En smuk, lun sommereftermiddag omfavner parret. Fordi vi synes, det er sundt for os.\nDating Fredericia dating over 70 Ikast-Brande Og hvis vi fik et par udlejere af de, nu tomme, lokaler med, eller måske nogle investorer på banen, var der også muligheder for nye erhvervsdrivende. Hun føler sig efterhånden helt midtjysk, selvom hun oprindelig er nordjyde.\nDating Kerteminde dating over 70 Ikast-Brande Desuden vil de ikke benytte sig af et privathospital og mener ikke, at staten skal blande sig og begrænse retten til rygning yderligere. Hjertelig tillykke med jeres kærlighed. Sidst de var afsted, faldt valget på solferie, storbyferie eller lejet sommerhus i Danmark.\n1 Thoughts to “Dating over 70 Ikast-Brande”\nGa y dating Fano\nPauly d dating 2013 Helsingor\nVohn til Dating over 70 Ikast-Brande


Børrehovedvej 29, 4305 Orø\nBørrehovedvej 29, 4305 Orø. Landzonetilladelse til helårsbeboelse i sommerhus\nDer er meddelt landzonetilladelse til helårsbeboelse i sommerhuset. Tilladelsen er tidsbegrænset.\nSe afgørelsen her: brrehovedvej_29_4305_or_landzonetilladelse_til_helrsbeboelse_i_sommerhus.pdf (97.1 KB)\nDer kan klages over afgørelsen til Planklagenævnet.\nHvis du ønsker at klage over denne afgørelse, kan du klage til Planklagenævnet. Du skal klage via Klageportalen, ved at logge på med din NEM-ID på Planklagenævnets hjemmeside https://naevneneshus.dk/start-din-klage/planklagenaevnet/. På siden finder du mere information om, hvordan man klager.\nKlagen skal indgives inden 4 uger efter, at afgørelsen er meddelt. Klagen skal således være registreret i Klageportalen senest onsdag den 28. november 2018. Planklagenævnet opkræver et gebyr for behandling af klagen, som skal betales samtidig med indgivelse af klagen.\nAfgørelsen kan frem til og med den 28. november 2018 ses ved at benytte linket ovenfor.\nYderligere oplysninger om afgørelsen kan fås hos Landzone-teamet på telefon 72 36 41 50, på mail til landzone@holb.dk eller ved henvendelse til Holbæk Kommune, Kanalstræde 2, 4300 Holbæk.


Banankage med lækker smag - khin-mya.dk\nBanankage med lækker smag\nHome/banankage/Banankage med lækker smag\nBanankage er en klassiker, men den kan laves på mange måder. Nogle bager den blot med banan og overtrækker den derefter med chokolade, mens andre også kommer små chokoladestykker i selve dejen. Den klassiske kage forbliver lækker, frisk og blød i flere dage, da den er bagt på banan.\nServer banankage for dine gæster\nNår du får gæster til eftermiddags- eller aftenkaffe, så er det oplagt at servere en lækker banankage. Den er en sikker vinder, som stort set alle kan lide. Server den med smeltet chokolade oven eller hvis det er til børn med lidt nutella til. Du kan også pynte den med lidt frisk banan eller revet chokolade. Det er op til dig, hvad du synes er mest lækkert!\nBanankage og eftermiddagshygge\nSkal du hygge med børnene i ferien eller i weekenden, er det altid super hyggeligt at bage kage. Der findes et væld af kager, som I kan bage. Men en nem og lækker kage er helt klart banankage. Den kan de fleste børn lide, og den indeholder få ingredienser. Derfor er den hurtig og nem at lære dine børn at lave.\nOpskrift på kage med banan og chokolade\nHvor finder du en god opskrift på banankage? Du kan finde mange websites med opskrifter og især når du søger efter banankage, kommer der utrolig mange resultater frem på Google. En af disse sider er Alletiders Kogebog. Her finder du f.eks. en virkelig god opskrift på banankage med chokoladestykker. Opskriften er nem at følge, og alt du skal bruge er:\nSå frem med bageredskaberne og få tændt op i ovnen. Du har en super lækker kage på knap 45 minutter!\nDrømmer du om en helt anden type kage med banan? Så kan du søge rundt på Alletiders Kogebog. Her finder du nemlig mere 100 forskellige opskrifter på banankage.\nBy Anne-Mette Hansen| 2019-07-26T15:08:54+00:00\tJuly 26th, 2019|banankage|Comments Off on Banankage med lækker smag


Bæredygtigt forbrug | Strøtanker om bæredygtighed\n« Sommer, sol og ladcykler\nHar du det som jeg, at du dagligt bliver konfronteret med etiske og miljømæssige dilemmaer, når du køber ind og anskaffer dig materielle ting? For hvad er det mest bæredygtige indkøb: At købe det danske konventionelle æble med pesticider og kunstgødning eller det økologiske æble fra Argentina? Hollandske tulipaner eller Fair Trade roser fra Afrika? At købe nye energibesparende el-apparater eller genbruge el-slugende apparater til de dør – eller bare lade være med at købe – så meget?\nBæredygtigt forbrug er efterhånden et emne, som vi bliver præsenteret for flere steder. Når jeg googler ‘Bæredygtigt forbrug’ er der 34.600 hits. Blandt hits’ene findes en farverig palet af organisationer, virksomheder, pengeinstitutioner samt danske og EU politikere, der alle har en mening om emnet.\nMen hvorfor er udøvelsen af bæredygtigt forbrug så relativt lidt udbredt i virkeligheden – i vores indkøbsvaner og ageren i det hele taget?\nVi ved det alle – at vores forbrug påvirker jordkloden i negativ grad og at vi bør forbruge en hel del mindre, så denne ene jordklode vi engang fik tildelt, kan forblive levedygtig. Lige nu forbruger den gennemsnitlige europaborger ressourcer svarende til 2,5 jordkloder og den amerikanske statsborger forbruger dét, der svarer til 5 jordkloder (Kilde: Global Footprint Network 2006).\nForbrug er en kompliceret størrelse. Bæredygtigt forbrug må være endnu vanskeligere at få skovlen under, og man står som menigmand overladt til at fortolke bæredygtighed i hverdagens valg.\nHer er 10 bud på, hvilke udfordringer der er i den forbindelse:\nBæredygtigt forbrug skal give forbrugeren noget for pengene – noget mere end blot en vare. Vi lever i en verden, hvor alle vil have noget igen: ‘What’s in it for me’ er tilsyneladende mottoet for mange i den moderne verden. Bæredygtige varer skal give forbrugeren en oplevelse, en følelse af noget helt særligt forkælende, 10 træer der bevares i regnskoven eller hjælp til fredning af en truet dyreart. Flere NGOer arbejder allerede med denne strategi og vi kan lære en hel del her.\nVi skal have de gode bæredygtige historier frem, så de kan sælge varen og give den oplevelseslystne forbruger ‘noget mere’ med hjem i øko-indkøbsnettet. Faktum er nemlig, at bæredygtige produkter, der er produceret under gode sociale og miljømæssige forhold rent faktisk medfører noget godt, noget bedre for mennesker, dyr og måske endda jorden.\nGør bæredygtigt forbrug troværdigt og lige til at gå til. For nogle synes det uoverskueligt at skulle gå ombord i de grønne marked – for kan man nu også være helt sikker på at tunen er ved at uddø, at øko-bønderne ikke sprøjter deres marker med pesticider, og at Fair Trade nu også gør en økonomisk forskel for de lokale..?\nBæredygtigt forbrug skal være smart, sexet, sejt og solidt, og brandes som sådan. Detailkæder og producenter spiller en stor rolle her.\nSamarbejde på kryds og tværs af grønne virksomheder, organisationer, ildsjæle, forskningsinstitutioner og politiske partier. Ingen er bedre end andre i den sag, men hver gør gavn for at få den bæredygtige udvikling væk fra kontorerne, papirerne og strategierne og ind i stuerne hos folk.\nVi har brug for en ‘ranking’ af hvilke butikker og varer der er grøn, grønnere og grønnest.\nDer må etableres samarbejder mellem virksomheder der allerede arbejder med certificering af grønne og bæredygtige produkter, eksempelvis mellem GOTS (Global Organic Textile Standard), Fair Trade og Ecolabel. Hver virksomhed har deres fokus, men forbrugeren har svært ved at kende forskel. Hvorfor ikke have en strategi for en samlet produktudvikling af fx tekstiler? Der er sikkert penge i det…!\nHøjere afgifter på varer der ikke bidrager til bæredygtig udvikling.\nVi har brug for de grønne og innovative trendsættere. Til Jer må jeg sige – HÆNG I og resten skal nok følge jer.. om en årrække.\nVi kan ikke komme udenom, at bæredygtigt forbrug kræver en adfærdsændring hos os alle. Vi skal forbruge langt mindre end vi gør i dag, og de varer vi så køber, skal være produceret under bæredygtige vilkår!\nAf Mette Petersen, www.økoliv.nu.\nSe også tidligere blog-indlæg: Dansk forbrug af naturressourcer blandt verdens højeste, Det globale fodaftryk for verdens lande, Europe 2007: Gross Domestic Product and Ecological Footprint og One Planet Budgeting: Making sustainability real with the ecological footprint.\nSkrevet i affald og produktion, livsstil den 27. maj 2010 kl. 13:58\nTagged med Mette Petersen #


Stor frustration hos internationale olieselskaber, fordi Grønlands nye landsstyre slår bak på udstedelse af flere koncessioner.\nDe store olieselskaber har brugt mange millioner kroner på forberedelser til udvinding af olie ved Østgrønland, men risikerer, at pengene er spildt, hvis de ikke får koncession til udvinding. Foto: Jakob Dall Fold sammen\nEn række industriselskaber fra USA, Canada, Australien og EU er stærkt bekymrede for tiden. Det skyldes, at landsstyret i Grønland træder på bremsepedalen for at sætte farten ned med hensyn til udstedelse af koncessioner på olie- og minefronten.\nIndustrien er især godt og grundigt træt af, at Grønland med sin første kvindelige landsstyreformand Aleqa Hammond, Siumut, i spidsen har skiftet til lavere gear sammenlignet med forgængeren Kuupik Kleist fra IA. Hans regering var forhippet på at få gang i store mineprojekter og havde fuld gang i at udvikle havet ud for Østgrønland som et nyt stort olieefterforskningssområde.\nI oliebranchen hersker der i øjeblikket usikkerhed og frustation om de mulige konsekvenser af det nye styres tilbageholdenhed med tildeling af olieefterforsknings- og udvindingskoncessioner. Ved Østgrønland blev der ellers sidste år udbudt et havområde i Grønlandshavet.\nOlieselskaberne sidder på nåle\nDen første af to udbudsrunder på i alt 50.000 kvadratkilometer var forbeholdt store olieselskaber som Statoil, Esso, Chevron, Shell og Japan Oil. Råstofforvaltningen modtog i slutningen af 2012 i alt 11 ansøgninger fra tre konsortier. Daværende råstofminiter Ove Karl Berthelsen kaldte resultatet af budrunden for en vigtig milepæl med henblik på at få en langsigtet og bæredygtig samfundsøkonomi i Grønland.\n»De store olieselskaber har hver brugt trecifrede millionbeløb på indsamling af data og mandskab. De sidder på nåle og afventer, hvad der sker. At der nu kommer en diskussion om, hvorvidt Grønland overhovedet vil det her, altså udstede koncessioner ved Østgrønland, er enormt kritisk. Selskaberne risikerer, at pengene er spildt,« siger vicedirektør Flemming G. Christiansen fra De Nationale Geologiske undersøgelser for Danmark og Grønland, GEUS, der håber på en løsning.\nPå minefronten er situationen ligeledes kritisk. Direktør og lobbyist Xiaogang Hu fra det britiske mineselskab London Mining var på et kort visit hos Aleqa Hammond i Nuuk, nogle dage før det nye landsstyre kom på plads. Den normalt meget venlige direktør havde skruet bissen på. Landsstyreformanden fik besked om, at det haster med en tilladelse til at gå i gang med byggeri af en jernmine til 13 milliarder kroner ved Nuuk, erfarer Berlingske Business. Kommer der ikke skred i sagen, risikerer Grønland, at selskabet skrinlægger landets hidtil største mineprojekt. En melding, der tilsyneladende rystede Alaqa Hammond, som har en helt anden version af mødet.\n»Det var en ren og skær halvtimes høflighedsvisit, hvor han ville ønske mig tillykke med sejren ved landstingsvalget. Direkøren ville gøre mig opmærksom på, at selskabet havde indsendt ansøgning om udvindingstilladelse, som, jeg godt var klar over, var kommet,« siger Aleqa Hammond.


Højtider og traditioner statistik markedsføring\n> At leve\n> Højtider og traditioner\nPå Bo- og Levestedet Horskær kan vi godt lide at feste og hygge os sammen. Man bliver så glad af at danse og grine sammen med andre. Især når det foregår i trygge rammer, så man kan trække sig lidt tilbage, hvis man har brug for en pause.\nDerfor har vi en række traditioner, og vi fejrer også højtiderne. Højtiderne fejrer vi på traditionel vis, og dans, hygge, samvær og god mad er det vigtigste.\nVi mødes med beboerne fra vores venskabsbosted Strandhjem til en hyggelig dag, hvor vi spiser sammen, og bagefter danser til noget god musik, som kommer og spiller for os. Vi skiftes til at besøge hinanden.\nVi holder Skt. Hans, hvor pårørende til beboere og personale også er velkomne.\nVi er normalt 100-120 mennesker.\nTil Skt. Hans er der grillmad og båltale.\nVi holder et stormøde, hvor vi finder ud af, hvad vi har lyst til at lave i sommerferien. Nogle vil gerne i sommerhus. Nogle er mere til endagsture. Vi arrangerer, hvad der er muligt.\nVi deltager i den årlige musikfestival på Strandhjem.\nVi tager på en årlig udflugt, hvor vi tager med bus f.eks. til minibyen i Varde, spiser på en kro eller lignende.\nVi holder bagagerumsmarked, hvor lokalsamfundet har mulighed for at komme og gøre en god handel. Der bliver handlet, snakket og hygget, og beboerne står for at stege pølser og sælge sodavand.\nVi fejrer mortenssaften på VIKKA. Selvfølgelig med andesteg.\nVi holder julefrokost, hvor du som beboer kan invitere, hvem du vil have med som gæster. Vi sender invitationer ud, og er normalt 100-120 deltagere.\nJulefrokosten er traditionel med god mad, musik og dans.\nVi holder fælles julebanko med skønne præmier.\nVi fejrer juleaften på Bo- og Levestedet Horskær, og du kan være med enten med eller uden pårørende. Personale kan også have pårørende med juleaften. Der er altid gaver til alle.\nMange beboere vælger at holde juleaften her, og tager hjem i juledagene i stedet.\nNår man har fødselsdag, så bestemmer man, hvad vi skal have at spise – enten til\neftermiddagskaffen eller aftensmad. Der er selvfølgelig også lys og servietter på bordet.\nDet er også muligt at have sit eget lille selskab med pårørende, hvis man ønsker det\nNår man bor her, er der altid mulighed for at gå ned i sin lejlighed i løbet af arrangementet, hvis man trænger til en pause, eller har brug for at tanke energi. Og så kan man vente tilbage, når man har overskud til det igen.\nVi holder et stormøde før alle arrangementer, hvor alle, både beboere og personale, vælger hvilke opgaver, de vil hjælpe med. Det kan f.eks. være opstilling af borde og stole, borddækning, plukke blomster eller oprydning.\nSom beboer kan man låne VIKKA, hvis man selv skal holde en fest. VIKKA er nemlig beboernes hus.


Mobning på arbejdspladsen | Sådan forebygger I mobning\nSæt mobning på agendaen på din arbejdsplads\nDet virker helt uforståeligt for de fleste, at mobning kan finde sted blandt professionelle, voksne mennesker på en arbejdsplads. Ikke desto mindre er det virkeligheden for mange arbejdspladser på tværs af brancher og organisationstyper. Det er derfor vigtigt, at enhver arbejdsplads er klædt på til at forebygge mobning og håndtere problemet, hvis det skulle opstå.\nMen hvornår er der tale om mobning, og hvordan bliver du opmærksom på faresignalerne? Vi kommer her ind på en række tiltag, din arbejdsplads bør overveje for at blive klædt på til at skabe et arbejdsmiljø med gladere medarbejdere - og i sidste ende bedre resultater.\nDet er mobning, når en eller flere personer regelmæssigt og over længere tid - eller gentagene gange op grov vis - udsætter en eller flere andre personer for krænkende handlinger, som vedkommende opfatter som sårende eller nedværdigende\nDet krænkende handlinger bliver dog først til mobning, når de personer, som de rettes mod, ikke er i stand til at forsvare sig effektivt imod dem.\nOplever du f.eks. forskelsbehandling, en rå omgangstone, stigende sygefravær, social eksklusion, faldende produktivitet eller stor udskiftning af personale kan det være tegn på, at der finder mobning sted på din arbejdsplads.\nDog kommer mobning i mange afskygninger og kan finde sted mere eller mindre indirekte. Derfor er faresignalerne mange og svære at definere fuldstændigt.\nDer er tale om mobning på arbejdspladsen, når en eller flere medarbejdere f.eks. bagtaler eller lyver om en kollega eller ekskluderer en person fra sociale arrangementer.\nDet kan også være mobning, når en chef kritiserer en medarbejders arbejdsindsats på en nedladende måde foran andre eller bevidst giver fejlagtig information. En chef kan også mobbe ved at udnytte sin magtposition eller give en ansat arbejdsopgaver, som han/hun ved, at den ansatte ikke kan fuldføre.\nDet Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø udførte i 2014 en undersøgelse blandt omkring 27.000 erhvervsaktive.\n17,5% svarer, at de har oplevet skænderier eller konflikter på arbejdet mindst en gang om måneden inden for de seneste 12 måneder.\n11,6% svarer, at de har været udsat for mobning på arbejdet inden for de seneste 12 måneder.\n27,4% svarer, at de har været vidne til mobning på arbejdet inden for de seneste 12 måneder.\nLangvarig mobning kan medføre, at en ansat:\nSygemelder sig oftere og oftere\nFår en dårligere præstationsevne\nVirker anspændt og aggressiv\nKlager over hovedpine eller kvalme\nVirker apatisk eller depressiv\nViser stor uvilje til at møde op på jobbet\nSymptomerne kan vise sig i en periode, og i ekstreme tilfælde kan de blive kroniske. Dette sker som følge af langvarig og systematisk mobning.\nNogle ofre for mobning kan sågar udvikle symptomer på posttraumatisk stresssyndrom (PTSD). Offeret undgår arbejdspladsen og tager ofte omveje for ikke at være nær arbejdspladsen.\nPTSD skal tages meget alvorligt og betragtes som en sygdom, da det kan have negative konsekvenser for den udsattes liv, både professionelt og personligt.\nSådan forebygger din arbejdsplads mobning\nEt godt psykisk arbejdsmiljø er altafgørende for trivslen på din arbejdsplads og ikke mindst de resultater, I sammen skaber for organisationen. Det er derfor vigtigt, at din arbejdsplads kommer mobningen til livs på en konstruktiv måde. Ved at stille skarpt på arbejdspladsens psykiske arbejdsmiljø, kommunikation og ledelsens rolle kan I skabe gode forudsætninger for en arbejdsplads uden mobning.\nTip: Se vores oversigt over kurser i psykisk arbejdsmiljø\nVi anbefaler først og fremmest, at din virksomhed bliver klædt på til at håndtere mobning gennem en konkret handlingsplan. På den måde er I altid klar til at handle, hvis mobning skulle opstå - og ikke mindst forebygge mobning. Samtidig sender det et positivt signal til medarbejderne om, at mobning er et problem, der bliver taget seriøst og ikke tolereres.\nHandlingsplanen bør besvare spørgsmål som f.eks:\nHvordan forholder arbejdspladsen sig over for mobning?\nHvad definerer arbejdspladsen som mobning?\nHvilke konsekvenser skal der være for den, der mobber?\nHvilke muligheder er der for at klage over en sag?\nHvordan støtter og rådgiver arbejdspladsen den, der bliver mobbet?\nEr der en plan for uddannelse af ledelse, arbejdsmiljørepræsentant eller lignende?\nHvordan skal du forholde dig ved mobning?\nEr du vidne til mobning, eller bliver du selv udsat for mobning på egen krop, anbefaler vi, at du tager kontakt til din nærmeste leder eller arbejdsmiljørepræsentant og fortæller, hvad du oplever. Tag afsæt i din egen opfattelse og forklar med eksempler, hvilke tegn du ser eller oplever, der kunne indikere, at mobning finder sted. Tag vores test og bliv klogere på, om der finder mobning sted på din arbejdsplads.\nAf Information Manager Matilde Løhr Andersen\nKilder: Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø og Videncenter for Arbejdsmiljø


Uriasposten » Blog Archive » Helmuth Nyborg som overskurk i Jussi Adler-Olsen filmatisering: “Kender du Kold vinter-teorien?”\nFor efterhånden mange år siden så jeg ‘Kvinden i buret’, en Nicolai Arcel-filmatisering af Jussi Adler-Olsen. Det var klichefyldt holdningsmassage i den letfordøjelige ende, og på foranledning så jeg i går aftes fjerde film i serien om Afdeling Q – ‘Journal 64’. Det var mere af det samme, omend det dog var rart at filmen ikke skjulte racehygiejnens socialdemokratiske velfærdsstatslige udgangspunkt. Se evt. I & II.\nFilmen adskiller sig lidt fra bogen, men tendensen er ens. Tre personer findes myrdet i en københavnsk lejlighed, og sporene fører tilbage til Sprogø-internerede kvinder i 50’ernes Danmark. En anstalt hvor løslevende kvinder blev internerede, påtvunget abort og i visse tilfælde tvangssteriliserede. Manden der udførte steriliseringerne var en ung læge ved navn Curd Wad, der blandt andet voldtog en pige, der var blevet gravid med sin kæreste.\nDer springes i tiden, og i nutiden er Wad blevet en stor mand, der ejede fertilitetsklinikken ‘Danevang’, der også hjalp unge kvinder med aborter. De fleste var indvandrerpiger, og for at holde Danmark racerent steriliserede ham dem samtidig. Bag tvangssteriliseringerne stod Wads ‘Kold Vinter’-gruppe. En racistisk organisation der havde sympatisører i politiet, blandt andet betjenten der skød Afdeling Q’s Assad, da han konfronterede Wad på klinikken.\nDen onde Curd Wad er tydeligvis skåret over professor emeritus Helmuth Nyborg, der sidste år meldte sig ud af Stram Kurs, efter dødstrusler fra indvandrere. Den mordtruede er morder. Muslimerne er ofre, ikke angribere.\nJournal 64 er instrueret af Christoffer Boe, der med filmen fik det Kristeligt Dagblad kalder for ’sit store folkelige gennembrud’. Den blev med længder den mest sete biograffilm i 2018. Herunder en række tilsendte screencaps.\n(Den unge Curd Wad forelæser om racehygiejne)\n(Den aldrende Curd Wad, ejer af fertilitetsklinikken Danevang, leder af ‘Kold Vinter’)\n(Assad skydes af en ‘Vold Vinter’-sympatiserende politibetjent, og får sprøjten af Curd Wad)\n“Forsvindingssagerne bliver gennem bogen langsomt kædet mere og mere sammen for både læseren og Afdeling Q, og gradvist dukker der nye ubehagelige oplysninger og hændelser frem. Forsvindingerne har én person til fælles, en Nete Hermansen, hvis historier bringer mange fortællinger om tiden på Sprogø (Kvindebehandlingshjem for ‘åndssvage’ i perioden 1955-1961 en af de Kellerske Anstalter) frem i lyset. Sprogøhistorierne bliver viderehen linket til en Curt Wad, formand for det nærmest fascistiske parti Rene Linier og leder af projektet Den Hemmelige Kamp, der går ud på at udføre tvangssterilisationer og -aborter på kvinder, man ikke anser for værdige til at formere sig. Pludselig bliver Afdeling Q flettet ind i en meget større efterforskning… Pludselig er de kommet i søgelyset hos Curt Wad og hans kumpaner, der vil gøre alt hvad der står i deres magt for at holde deres grimme gerninger hemmelige.” (Wikipedia om Jussi Adler-Olsens Journal 64, 2010)\nThe URI to TrackBack this entry is: http://www.uriasposten.net/archives/106870/trackback\nOT tråden virker igen ikke, så jeg smider den her.\nDonald Trump to sign executive order to dramatically reduce funding of United Nations.\nKommentar by Kimski — 21. december 2019 @ 13:17\nHvor får manden dog sine geniale ideer fra?\nKommentar by Erling — 21. december 2019 @ 13:29\nDer er ikke langt fra fiktion og så til socialisternes tænkte verden, hvis det ikke findes i vores, så skaber vi bare en virkelighed tralalulalej.\nKommentar by Jan huus — 21. december 2019 @ 13:39\nØnsker man mere opbyggelig spænding end hos Adler-Olsen, kan anbefales Jørgen Missers romaner, der dog typisk langtfra har fået samme PR.\nKommentar by Peter Neerup Buhl — 21. december 2019 @ 13:41\nJeg husker, at jeg i 90erne hørte et interview med en pens. socialrådgiver, som også var kommunist. Hun fortalte, at hun kæmpede for familieplanlægning og den fri abort. Hun fortalte om forholdene på Amager i 50erne hvor hun arbejdede med fattige som boede hele året i en art slum i kolonihave område hvor de fik mange børn. Hendes argument var, at hvis man skulle sælge velfærdsstaten som ide som skulle have støtte hos middel og overklassen måtte man stoppe for væksten af bunden i samfundet.\nNu, importere hele Europa en bund i troen på, at velfærdsstaten er universel i dens juristriktion. Den skal omfatte stærkt fremmede mennesker som har helt andre værdier end os. Det skal nok ende godt.\nKommentar by CCC — 21. december 2019 @ 13:56\nSkal man tro krimiforfatteren, må man slet ikke stille spørgsmålet, hvorfor der er så store forskelle på national IQ.\nDen ophavsmand, Richard Lynn, er imidlertid en højt respekteret videnskabsmand, så selvfølgelig må Nyborg nævne den\nCold Winters Theory https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0160289614001019\nKommentar by Snaphanen — 21. december 2019 @ 14:45\nI det mindste bliver man ikke nødt til at “læse mellem linjerne” så det er vel nærmest en børnepropaganda film.\nGad vide hvornår der kommer en socialrealistisk film der bare nævner islams voldskultur som et onde i Europa!\nKommentar by Santor — 21. december 2019 @ 15:10\nNu forholder det sig sådan, at i år 1900 udgjorde de hvide cirka 30% af klodens befolkning.\nI dag udgør de ca.8% !! af klodens befolkning. OG dette tal er faldende.\nJeg stiller sommetider spørgsmålet; den dag de sidste hvide er forsvundet fra jorden, har vi så fået mere eller mindre mangfoldighed, til nogle faktaresistente i min omgangskreds.\nHVER gang endet det med, at de begynder med at fedte med deres mobiltelefon, eller tale om noget helt andet.\nHvad i alverden er der galt med racehygiene ??\nKommentar by Danskeren — 21. december 2019 @ 15:32\nJeg laeste denne og en stribe andre af Adler Olsen’s boeger for nogle aar siden; der er smaa hug til indvandrings-kritiske politikere m.m. i flere af Adler Olsen’s boeger, et lille “Des Schriftstellers Heil an den Zeitgeist” saa at sige, men saa krampagtigt konstruerede sammenhaenge/analogier som filmen byder paa kan jeg nu ikke mindes fra nogle af dem. Jeg synes det var adskillige timers god underholdning, hverken mere eller mindre.\nKommentar by krassisten — 21. december 2019 @ 16:14\nSå længe at der fylkes voldsparate venstreekstremister og islamleflere i flok, til tårnhøje aflønninger for ingenting på Filminstituttet, vil ingen film om virkeligheden få nogen som helst støtte.\nSkal vi gætte på at junkie Elka snart laver manuskript til en tv-serie i 17 dele om Eumodstandere, kødspisere og nationaltsindede i virkelig onde skurkeroller?\nKommentar by Hul igennem? — 21. december 2019 @ 16:34\nJeg skrev det samme i en kommentar da jeg havde set filmen sidste år\nKommentar by Karstenskov — 21. december 2019 @ 16:47\nFilmen virker mere fokuseret på “racevinklen” end romanen, hvor det mere er det (historisk korrekte) fokus på en sund folkestamme Curt Wad et al arbejder for.\nKommentar by Odo — 21. december 2019 @ 17:24\nDe røde sidder på medierne, kulturlivet og universiteterne.\nDe blå sidder passivt på røven!\nKommentar by Acharya Tuisto — 21. december 2019 @ 17:28\nDen film minder mig om svenske krimier. Skurken her er altid en ond, hvid, psykopatisk, højreorienteret mandschauvinist, der ikke skyr nogen midler for at skaffe sig penge. Altså et typisk venstrefløjsbillede af en midaldrende/ældre, velstående hvid heteroseksuel mand. Krimierne er i den grad urealistiske. I virkelighedens verden er skurkene i de fleste tilfælde ekstremt voldelige narkohandlertyper af anden etnisk herkomst end svensk. De AEH-ere man møder i filmene er altid flinke, rare og hjælpsomme dydsmønstre. Man gider ikke spilde sin tid med at se film der giver et så forvrænget billede af verden.\nKommentar by JC — 21. december 2019 @ 17:29\nDet er oplagt efter mediediskursen at gøre Helmuth Nyborg til en dansk dr. Mengele eller dr. Strangelove*. “Mediet er budskabet i den globale landsby” Marshall McLuhan 1911-1980, Canada\n*Herman Kahn, (born Feb. 15, 1922, Bayonne, N.J., U.S.—died July 7, 1983, Chappaqua, N.Y.), American physicist, strategist, and futurist best known for his controversial studies of nuclear warfare.\nAntaget at være *Herman Kahn came to public notice with the publication of On Thermonuclear War (1960), in which he presented his proposition that thermonuclear war differs only in degree and not in kind from conventional war and ought to be analyzed and planned in the same way. In 1961 Kahn left RAND and established the Hudson Institute (for research into matters of national security and public policy) at Croton-on-Hudson, N.Y., where he served as chairman and director of research.\nKommentar by A-mad — 21. december 2019 @ 19:15\nAt der er store forskelle i IQ mellem etniske grupper/racer og disse er genetisk funderet har man vidst i mere end 50.år\nI 1968 kommer IQ forskeren, Arthur Jensen med en store evaluering af de datasæt man har om IQ i “Harvard Educational Review” som viser, at IQ er stærkt genetisk og sociale programmer for, at løfte de sortes IQ vil slå fejl. Han angribes for dette men hans data forsvares af begge opdagere af DNAet, Francis Crick og James Watson. Francis Crick er faktisk inde på, at begrænse den sorte befolkning og mener USA vil stå med en stor gruppe som er kronisk på bunden af samfundet.\nFrancis Crick er død men James Watson har givet givet udtrykt for det samme synspunkt for få år tilbage. Han er bekymret over befolkningseksplosionen i lav befolkninger som ikke selv kan løse de enorme problemer de skaber. Det er reelt set det etniske problem ved IQ benægtelsen af den vil skabe massive problemer fordi der ingen udvikling kan ske i disse befolkninger.\n“Kold vinter” teorien har relation til, at det kræver planlægning(IQ) samarbejde mm, at overleve i et tempereret område hvor der ikke er forråd hele året.\nMan havde i 60erne den teori, at eskimoer havde den største IQ fordi de havde de største hjerner. Men meget tyder på, at ekskimonerne bruger meget af deres hjerne på, at behandle visuelle indtryk. Det er også en adoption til et miljø med store hvide landskaber hvor man skal finde mad. De har også et enzym, der gør de kan spise meget animalsk fedt uden, at blive hjerte syge.\nKommentar by CCC — 21. december 2019 @ 19:21\n*Josef Mengele (født 16. marts 1911 i Günzburg, Tyskland, død 7. februar 1979 ved Bertioga, Brasilien) var en tysk nazist og læge i Waffen-SS, som fra 1945 til 1985 var eftersøgt for krigsforbrydelser begået mod menneskeheden under den 2. verdenskrig .\nJosef Mengele var i 1943-1945 SS-læge i den nazistiske koncentrations- og udryddelseslejr Auschwitz-Birkenau, hvor han bl.a. udvalgte fanger til døden i gaskamre samt iværksatte medicinske forsøg på primært tvillingebørn. Han forlod lejren før dens befrielse og opholdt sig i Tyskland under falsk identitet. I 1949 flygtede Josef Mengele til Argentina og tog i 1959 ophold i Paraguay. Fra 1960 til sin død i 1979 levede han i Brasilien.\nKommentar by A-mad — 21. december 2019 @ 19:22\nEj hold, det er ikke engang d. 24 endnu ;) Fremragende Trump!\nJa onde tunger ville sige at de kompenserede for et eller andet. Hvad det så end kan være.\nOg skulle man gå målrettet efter en serie med en muslimsk skurk, såsom serien ‘Homeland’, så får man alligevel en stor omgang hvidvaskning. De svære spørgsmål bliver aldrig besvaret.\nDer er per definition intet ondt i Islam, det er blot terroristerne der fejlfortolker den. Men det passer jo overhovedet ikke med virkeligheden.\nPå film, er Islam alt det som de multikulturelle siger, og intet af det man selv ser dagligt.\n‘The Looming Tower’ er også en spændene serie, men igen ramt af samme kompleks. Til sidst var jeg en anelse træt af den muslimske hovedperson, eller måske i virkeligheden hans mangel på dimensioner. Manglen på en konfrontation af religionen.\nKommentar by Realist2 — 21. december 2019 @ 19:41\nMed den tilsyneladende historie loes hed ,er dett vel den nye historie det er “rigtigt nok”\nKommentar by dunk — 21. december 2019 @ 23:25\n14. Acharya Tuisto\nDog sidder Paludan ikke bare lige på hans flade røv, han prøver da at gøre noget.\nVi har derfor en moral til at hjælpe ham alt hvad vi kan.\nAstrid lorten vil have stram kurs forbudt.\nVælgererklæringerne kan ikke indgives.\nDette ministerium burde nedrives.\nKommentar by Charles Nielsen — 22. december 2019 @ 00:13\nDanske film er idag generelt kedelige. Dårlige kopier af amerikanske forbilleder. Enten pretentiøse, men skabelonagtige problemfilm med et venstreorienteret verdensbillede, eller også hverdagsagtige, forudsigelige feel-good film, som alle kan forstå. Så vil jeg hellere se gamle danske folkekomedier.\nKommentar by JC — 22. december 2019 @ 00:37\nKan ikke se at en psykolog med videnskabeligt speciale i intelligensforskningen har noget at gøre med en abortlæge med speciale i racehygiejne. Nu har jeg ikke set filmen eller læst bogen, men der mangler gyldige argumenter for at Curt Wad skal forestille at ligne Helmuth Nyborg. Hvis Curt Wad ligesom Helmuth Nyborg har vundet en OL-medalje i roning, vil jeg blive overbevist om sammenhængen.\nKommentar by perhag — 22. december 2019 @ 01:42\nSå den da den udkom.\nDen tyndeste PK moralistiske gang morgenpis der nogen sinde er blevet produceret til filmlæredet.\nOg så er det mildt sagt.\nKommentar by Neuhammer — 22. december 2019 @ 03:34\nHvis vi så sammenligner Jussi Adler Olsen med Jan Guilleau,kan Christoffer Boe måske forstå det. Men man skal nok ikke vædde på det,han virker nogenlunde lige så usympatisk som alle de andre i skattekronesubsidieret film- og fjernsynsproduktion.\nKommentar by Nielsen — 22. december 2019 @ 04:50\nHar aldrig læst en bog af Jussi Adler Olsen, ødelægger bogkulturen, ja dette med man bilder sig ind at man er avantgard, en førertrop men i virkeligheden tom indeni, vi er vel nogen der har gennemskuet ham ligesom man gjorde med Carsten Jensen og Ib Michael og Annalise Marstrand som i virkeligheden den femte kolonne virksomhed.\nKommentar by Moth — 22. december 2019 @ 10:38\nDet er klart at Helmuth Nyborg betragtes som et ondt menneske på den politisk korrekte venstrefløj. Han har jo gjort sig skyldig i at fremføre den videnskabelige sandhed vedrørende intelligensforskning. Den største helligbrøde man i dag kan begå, er at sige at der er genetiske forskelle mellem forskellige folkeslag. Men den videnskabelige sandhed skal nødvendigvis frem, selv om det strider mod officielt vedtagne dogmer. Mange ting falder på plads, når man indregner Nyborgs data. F. eks. hvorfor Østasien og Afrika udvikler sig så forskelligt. Og hvorfor det sorte samfund i USA stadigvæk, 150 år efter slaveriets ophævelse har så mange problemer. Og mon ikke integrationsproblemerne i DK til dels kan tilskrives Nyborgs forskningsresultater. Men sandheden er ofte politisk ukorrekt og derfor farlig.\nKommentar by JC — 22. december 2019 @ 11:53\nEr der nogen som har kendskab til/ved hvem der står bag filmens manuskript? – Det er jo ikke usædvanligt at manuskriptforfatteren tolker, bliver bedt om at tolke, romanen efter forgodtbefindende – Er det nu sikkert, at det er Jussi Adler-Olsen som er den virkelige skurk? Eller er det, de udspilede røvhuller i Det Danske Filminstitut (som sidder på pengene) som har sat dagsordenen, givet manuskriptforfatteren et slag i knoppen med en vognstang?\nBemærk: Man har lånt den vammelt-vulgære brille, som i filmen er anbragt på “Curd Wad” – hos den, knald i låget politiserende, Rosenkrantz-Theil! Det er rendyrket venstreorienteret ondskab, ikke mod Rosenkrantz-Theil (hun fatter alligevel ikke en skid), men mod Curd Wad/Helmuth Nyborg!?\nKommentar by T. Flodur — 22. december 2019 @ 13:41\nNår argumenterne halter, kan man jo altid ty til udskamning! Og helst udskamning med statsstøtte!\nKommentar by Den Nervøse — 22. december 2019 @ 14:29\n29. Den Nervøse\nEller parti støttet vold. (Enhedslisten in mente)\nKommentar by Charles Nielsen — 22. december 2019 @ 14:54\nHar læst en af hans skodbøger. Kan tydeligt huske hvordan det bliver beskrevet som en hyggelig og godt ting at hovedpersonens ny politikollega ligger med røven og beder på politigården. Alle hans bøger er sovset ind i kulturmarxisme og Pølletiken og DDR giver derfor hans bøger skamløst meget gratis reklame.\nKommentar by Johnson — 23. december 2019 @ 11:37