Modelbygger søges - Sporskiftet\nSkrevet af Fungusar Søndag d. 23/6/2013 - 13:14 Vist 2.304 gange\nJeg er ved at bygge min model bane op, men jeg kan ikke rigtig finde tid til det, så jeg søger en som vil hjælpe mig, måske flere.\nJeg tænkte at du kunne være en pensionist (er selv 44) som kunne bruge en søndag om ugen med mig. Jeg er selv nybegynder, dvs under 10års erfaring så jeg kunne godt bruge en med en del erfaring, ellers er det også ok hvis du bare har gå på mod.\nLidt om anlæget, det er tysk epoke V+ men da jeg og en del gamle lokomotiver betyder epoken ikke så meget. min tanke er at bygge et stort bjerg i den ene side (er i gang) en gammel by med bymurer som ligge oven på skinnerne, en indrustri område med et slagteri, et stort bryggeri, en Haribo fabrik og diverse fabriker. En stor havn med tankanlæg, pakhuse, silorer, fragtskibe og fiskerbåde. Et stort rangerer område med skydebro og et lille rangerer område med en drejeskive til gamle lokomotiver. Et stort station område baseret på Bahnhof Neustadt/Weinstraße fra Faller. Jeg har de fleste ting nævnt her så det er bare at komme i gang. Jeg forventer ikke det helt store feedback men det er værd at prøve, da jeg er ved at gå død alene. Det er selvfølig ulønnet arbejde men der gives kaffe, kage, mad og div drikkevare. Jeg betaler selvfølig for alle udgifterne som det koster at bygge banen op. Man er også velkommen til at tage sit ejet martriale med og kører når vi kommer så langt, og fri adgang til at komme og kører. Er der nogle spørgsmål så skriv endelig eller ring, jeg bor i Farum og kan kontaktes på email martinsorensen990@hotmail.com eller på telefon 50128787.\nJeg har vedhæftet nogle billeder og som i kan se er det et stort kaos.\n« Frederik IX i H0 til salg renovering af drejeskive »\nSkrevet af bygger01 Søndag d. 23/6/2013 - 17:38\nMåske burde Du skrive hvilket system Du kører. Det ud til at være DC ...\nSkrevet af Fungusar Søndag d. 23/6/2013 - 18:51\nJa det er rigtig det er DC både analog og digitalt, mest Trix, Roco og Piko. Glemte at sige jeg skal også ha bygget en bane til sporvogne og samlet min skydebro da det er et byggesæt fra Walthers Cornerstone (Heljan)\nSkrevet af Fungusar Lørdag d. 6/7/2013 - 13:02\nNå men ingen har kontaktet mig, nu har jeg snart ferie så kan jeg komme lidt videre med min bane, her er jeg i gang med min hoved station.\nEt lille overblik af tilkørelsen til stationen, eller mangel på samme\nHer er min tug boat til min havn i størelse 1:87\nSkrevet af Tommy Ø Søndag d. 7/7/2013 - 10:02\nHej Ja det ser da ud til du har noget at gå i gang med, lyder også som et spændende projekt. Men det at der ikke er nogle der har henvendt sig skal du nok ikke tage som om der ikke er nogle der har lyst til at hjælpe. Synes da selv det ville være spændende at få lov til at hjælpe andre igang. Men de fleste herinde enten bruge meget tid på vores egne anlæg eller klubanlæg. Her selv mit eget anlæg som jeg sagtens kunne bruge nogle flere timer i døgnet til. Er derfor heller ikke selv aktiv i nogen klub selvom lysten er der :-) Men synes generellt der er mange herinde der gerene vil hjælpe hvis du har bestemmte spørgsmål, eller til at henvise til brugbare sider. Men bliv da ved med at smide lidt billeder ind af dit fremskridt så vi kan følge med. God ferie\nSkrevet af Fungusar Søndag d. 7/7/2013 - 11:43\nJeg er helt klar over at folk har deres eget at rode med, og jeg tager det ikke lide op at ingen har henvendt sig, jeg har bare ingen i min omgangs kreds der interessere for model jernbane, og klubben hvor jeg bor er ikke så interessant. så hvis jeg kunne finde en ligesindet gemmen denne side ville det da være fedt, hvis ikke er det kan jeg også leve med det. Jeg skal nok smide nogle billeder op i ny og næ. Her er lige nogle af nogle af mine bygninger til min bane.\nMit slagteri med frosthus\nHaribo fabrik - administrations bygning\nHaribo fabrik - produktions hal\nSkrevet af Fungusar Søndag d. 7/7/2013 - 22:30\nNå men hvor skal jeg starte? jeg har gang i mange ting på min bane på en gang, så det er helt uoverskuligt. jeg har besluttet mig for at gøre stations området færdig først. i dag blev det ikke til så meget, men er har fundet noget frem som jeg vil bruge til stationen. Lidt skilte, kiosk, lamper, bænke, billet automater osv. også bane gårdspersonale og passagere skal jeg ha sorteret, i morgen vil jeg bygge overgangs broen over spor 2 og 3 (spor 1 og 2 er forbundet med en tunnel) her er lidt billeder.\nForskellige ting til banegården - i baggrunden ses min gangbro\nBane gårdspersonale og passagere\nSkrevet af esben2009 Tirsdag d. 9/7/2013 - 7:05\nDer er bestemt mange muligheder i dit projekt, hvorfor min første tanke var at en togklub var et godt sted at gå hen hvis man gerne vil se hvordan tingene kan struktureres og gøres køreklart.\nNu skriver du godt nok at den lokale togklub ikke var et hit, men så prøv at tage en tur rundt til de andre\nSkrevet af bl Tirsdag d. 9/7/2013 - 17:26\nFor mig ser det ud som om du er gået i gang med alt for mange projekter på en gang. En del af fornøjelsen ved hobbyen er jo, at der hele tiden er noget at se til, anlægget bliver aldrig færdigt... Hvad med at hygge dig med en bid ad gangen? Tre meter spor herfra og der til, læg ballast, gør det realistisk, næste tre meter og når du har meter nok, så gå i gang med detaljerne!\nEller læg alle sporene, få det elektriske på plads og giv dig så i kast med detaljeringen.\nEller byg alle bygningerne først, svin dem til og sæt dem på anlægget og byg derefter din jernbane.\nEller... Lav tingene i dit eget tempo, og vær klar til at pille ting op igen, hvis de ikke falder i din smag, uanset hvad andre siger.\nEfter min smag er der ingenting, der haster, og hvis du først får andre til at lave noget for dig, forsvinder en stor del af fornøjelsen. Og hvis det skal gå stærkt, så meld dig ind i en klub, der har et kørende anlæg.\nJeg synes, du skal lave din bane, i det tempo, der passer dig, og når tiden er inde, kan vi beundre billederne af dine anstrengelser! En modelbane er til for at stresse af, ikke for at blive stresset!


Perlebyg risotto med tomat og parmesan | JulieKarla\naf Julie Karla november 16, 2014\nSkrevet af Julie Karla november 16, 2014\nHer kommer endnu en perlebyg risotto opskrift, som jeg efterhånden har lavet en del af. Denne gang er det med tomat og parmesan, som er en super nem og skøn hverdagsret. Nogle gange har jeg lyst til et lidt mere kulhydratrigt måltid, og så tyr jeg altid til fuldkorn som f.eks. perlebyg eller perlerug, og gerne i en risotto som denne.\nPerlebyg risotto og andre fuldkorns-risottoer\nMåske har du allerede set min græskar bygotto eller min yndlings – speltotto med blomkål? Alle sammen bud på nogle lidt anderledes fuldkorns-risottoer og væsentligt nemmere end den klassiske, hvor man skal røre og røre, hvis du spørger mig.\nJeg lavede denne her perlebyg risotto med tomat og parmesan sammen med nogle skønne lammekoteletter, som Mikkel havde haft med hjem fra Island. Måske ikke det mest oplagte valg, men det fungerede faktisk meget godt. Jeg tror dog, at lidt lækkert mørt kylling eller noget godt svinekød, vil gøre sig lige så godt til, hvis ikke endnu bedre.\nPerlebyg risotto med tomat og parmesan er nem hverdagsmad OG gæstemad\nKøkken: nordisk, vegetar\n400 gr. kogte perlebyg\n2 spsk. fint hakket frisk timian\nBlade fra 1 potte basilikum grofthakket\n1/4 tsk. cayenne peber eller tørrede chiliflager\n125 gr. fint revet parmesan\nRevet parmesan til pynt\nSvits finthakket løg og hvidløg i olivenolie i et par minutter på en varm pande.\nTilsæt hakkede tomater og tomatkoncentrat, og rør godt rundt.\nKom finthakket timian, cayennepeber, salt og sukker i, og smag til. Husk! Cayennepeber er stærkt og giver retten bid, så put evt. mindre i, hvis du ikke vil have den så stærk.\nTilsæt de kogte perlebyg og vend den revne parmesan i.\nVend til sidst grofthakket basilikum i, og server bygottoen med ekstra parmesan og et godt dryp god olivenolie.\nEn weekend med masser af mad\nFor at tale om noget helt andet, så har denne her weekend stået på en hel masse mad! Det startede fredag aften med et besøg på restaurant Uformel, som er lillebror til Formel B. Mums det var god mad – altså virkelig godt! Jeg fik bl.a. den bedste tatar. Den overgik faktisk den hidtil bedste, jeg har smagt på restaurant Manfreds i København. Blot et lille tip herfra.\nI går var det så min fødselsdag. Jeg blev 29 år, så jeg nærmer mig hastigt de 30! Lidt mærkeligt at tænke på – tiden går bare så hurtigt! Nå men dagen stod på shoppingtur til Malmø. Det elsker jeg simpelthen bare, for jeg kan få så mange økologiske produkter til en meget billigere pris end herhjemme. Vi spiste frokost på cafe SMAK i Malmø Konsthall! Det er virkelig det bedste sted at spise frokost i Malmø, synes jeg. De har altid de lækreste dagens retter og de bedste blandede salater, som følger med retten. Kan varmt anbefales.\nOm aftenen havde jeg besøg af nogle dejlige venner, og menuen stod på Arla Unika oste, fennikelpølse, serrano skinke, paté, oliven og meget andet. Så da jeg gik i seng i går ved en 2-tiden, var jeg godt mæt og glad oven på den bedste fødselsdag med de dejligste mennesker.\nThomas Rode og stenaldermad\n5 gode danske madblogs\nMoussaka opskrift med kartofler og aubergine\nPastaret i ovn med chorizo, parmesan og mozzarella\nNem og lækker ret med kylling – i...\nFrisk rødkålssalat med kakifrugt, æble og solbær\nCordon bleu opskrift med kylling og salat med...\nLet frokost med rødbede “ravioli” og makrelrillette\nAnders november 17, 2014 - 8:08 pm\nJeg har fulgt din blog i et stykke tid, og har lagt mærke til ikke mindst dine lækre opskrifter, men også flotte keramik og skåle – er det en bestemt keramiker/sted du køber fade, skåle og tallerkener?\nJulie Karla november 18, 2014 - 4:11 pm\nHej Anders, Selv tak! Jeg er super glad for, at du har lyst til at læse med! Jeg køber faktisk al mit keramik, når jeg er ude at rejse. Tallerknen på billedet er købt i Thailand, så jeg kan desværre ikke give dig et godt tip til en keramiker her i Danmark. KH Julie\nAnders november 18, 2014 - 4:22 pm\nThue Vestergaard Iversen januar 2, 2019 - 5:52 pm\nLidt vildledende tids angivning når det tager 50 min at koge perlebyg men opskriften siger at det hele kan laves på 25 min.\nJulie Karla januar 3, 2019 - 9:44 am\nDet ved jeg nu ikke. Jeg havde kogte perlebyg i køleskabet, og så er det derfra tiden starter. Jeg har aldrig haft intentionen om at vildlede mine læsere. Havde jeg skrevet perlebyg og ikke kogte perlebyg, så skulle kogetiden selvfølgelig angives.\nJulie marts 24, 2019 - 10:08 pm\nJeg ville nu give Thue ret og sætte tidsangivelsen op. Når man skal finde en ret og regner med tidsangivelsen, så bliver man da ubehageligt overrasket over tidsforskellen 🙂\nJulie Karla marts 25, 2019 - 10:09 am\nHej Julie, Jeg synes nu jeg er dækket ind, ved at der står kogte. Men jeg tager kritikken til mig, og husker dette til næste gang, jeg laver en lignende ret. Bedste hilsner Julie K\nLangtidsstegt oksesteg i slowcooker


2 Bindingsværkshuse Bindingsværk er en byggeteknik, der her i landet har været brugt siden oldtiden. Som følge af de mange brande, som har hærget købstæderne gennem tiden, stammer de fleste bindingsværkshuse i dag fra 1800-tallet. Omkring 1870 ophørte brugen af bindingsværk til nye huse til fordel for murværk, og de fleste bindingsværkshuses facader blev også efterhånden ombygget til fuldmuret murværk. Dels var bindingsværk ikke længere moderne, dels var det i mange købstæder blevet forbudt at bygge facaderne i bindingsværk pga. brandfaren. Der findes derfor ikke mange byhuse med synligt bindingsværk mod gaden. En hel del fine bag- og sidehuse er bevaret. Disse er bygningskulturelt set særdeles vigtige for baggårdenes bebyggede miljø. Typiske kendetegn Bindingsværk var datidens elementbyggeri, hvor bjælker og stolper gav et fagdelt modulsystem. Bindingsværkskonstruktionen var meget fleksibel, og man kunne nemt både bygge til og om uden at ændre husets karakter nævneværdigt. Man genbrugte gerne tømmeret, nogle gange kunne et helt hus blive flyttet fra et sted til et andet. Der er endnu bevaret mange side- og baghuse i bindingsværk, som giver gårdene karakter. Tappene fra de gennemstukne bjælker ses her i højde med vinduernes overkant. Facaden er omsat i grundmur, men portrummet står endnu i bindingsværk. Sydsjællandsk bindingsværk er ofte opført uden bundrem stolperne står direkte på soklen. På det tidlige bindingsværk er loftsbjælkerne stukket gennem facadestolperne under tagremmen. Omkring 1800 blev loftsbjælkerne flyttet op over tagremmen. Dette gav større loftshøjde, og konstruktionen blev mere stabil. Bindingsværk på Sydsjælland var oftest i fyrretræ, dog kunne bundremmen (den vandrette bjælke lige over soklen) være i eg hvis den overhovedet var der. 1\n3 Bindingsværkshuse Bindingsværkets felter er fyldt ud med pudset murværk kaldet tavl. På Sydsjælland har bindingsværkets tømmer og tavl mange steder oprindeligt stået hvid- eller gulkalket, kalket over stok og sten, formentlig for at skjule, at man ikke havde råd til den dyrere grundmur. Det opmalede bindingsværk, som i dag ses mange steder, skyldes sandsynligvis en senere påvirkning fra nationalromantikken, hvor bindingsværk blev velanset igen og derfor gerne måtte være synligt. Tagformen er generelt et saddeltag, men ensidige tage forekommer også, særligt på side- og baghuse. Tagene var næsten altid af røde vingetegl, da stråtag var forbudt i købstæderne. Tagudhænget er ret lille, og det skråtstillede bræt, sugfjælet, danner overgang mellem tagremmen og taget. Et af de få endnu bevarede eksempler på overkalket bindingsværk. Bindingsværk er en meget fleksibel konstruktion: Var de samme sætninger som her opstået i en grundmuret væg, ville de sandsynligvis være faldet sammen. Bindingsværket fik en kort opblomstring som dekorativt element i den nationalromantiske periode i begyndelsen af 1900-tallet. Hoveddøren var altid malet i en farve fx okker, rød, grøn, blå, sort eller hvid, ofte i komplementærfarver som her, hvor profilet omkring fyldingen er fremhævet. Typisk var vinduerne torammede med småsprossede ruder eller evt. en eller to vandrette sprosser. Rudeformatet kan både være lavformat eller mere kvadratisk. De fleste hoveddøre har oprindeligt været fyldingsdøre, ofte tofløjede med fint dekorerede fyldinger og evt. udskæringer. Dørene i bag- eller sidehuse var mere enkle revledøre. Vinduer og døre var som regel malet i mørke farver i kontrast til den hvide kalk. Anbefalinger Ved reparation eller udskiftning af bindingsværkstømmeret er det bedst at anvende samme træsort som det oprindelige bindingsværk. Det er vigtigt at bevare de regionale forskelle i bindingsværkshusenes arkitektur, fx det overkalkede bindingsværk, således at disse forskelle ikke udviskes. 2\n4 Bindingsværkshuse De karakteristiske tage i røde vingetegl er i høj grad med til at præge købstæderne, og ved tagomlægning bør denne tradition derfor fastholdes. På tage med lav hældning, fx nogle baghuse, kan i stedet anbefales tagpap. Pas på skorstenen: Et hus uden skorsten ser ofte lidt amputeret ud. Tagrender og nedløb bør udføres i zink, som patinerer langt smukkere end tilsvarende i plast. Vinduernes detaljering er afgørende for huset. De fabriksproducerede vinduer har ikke samme fine detaljering som de oprindelige vinduer og man bør derfor bevare de oprindelige vinduer eller evt. udskifte dem med nye kopier i træ med enkeltlags glas og forsatsvinduer eller koblede forsatsrammer. Læs mere i anvisning om vedligeholdelse og fornyelse af vinduer. Vinduer på bindingsværkshuse kan enten være småsprossede eller som her delt med to vandrette sprosser. En usædvanlig detalje er kvistflunkerne, der er dækket med træspån. Oprindeligt var de fleste vinduer småsprossede, da man ikke kunne lave trukket glas i store størrelser. De okkerfarvede vinduer står godt til det optrukne, brune tømmer. Et fint eksempel på nyistandsat bindingsværk, der er kalket gult over stok og sten. Man har ikke forsøgt at rette husets skævheder for meget op, så man fornemmer stadig husets historie. Bevaringsværdige huse kan godt energirenoveres til en fornuftig standard, uden at man forringer bevaringsværdierne. Det kræver blot, at man arbejder med huset snarere imod det. Læs mere i anvisning om energioptimering. Tilbygninger Bindingsværkshuse kan let ombygges, fx kan vinduer og døre fint flyttes, så længe fagdelingen respekteres. Evt. tilbygninger bør udføres i træ og ikke i murværk, så tilbygningen underordner sig det gamle hus. En moderne, træbeklædt bygning, fx sortmalet, kan harmonere fint med et bindingsværkshus. Tilbygninger til byhuse kan være sideeller baghuse i gården, eller der kan bygges nye fritliggende bygninger tilbage på grunden. Læs mere i anvisning om gårde og haver. 3\n5 Klassicismen Klassicismen som stilart varede i omtrent 100 år fra ca til Stilarten blev introduceret i Danmark af den franske arkitekt N-H. Jardin og siden udviklet af arkitekterne C.F. Harsdorff og C.F. Hansen. Klassicismen var en modreaktion på den foregående svulmende rokoko. Nu vendte man igen tilbage til antikkens formsprog med udgangspunkt i græske og romerske forbilleder og i den italienske renæssance. Samtidig var stråtage blevet forbudt i købstæderne, og dermed kom det velproportionerede, fagdelte, pudsede hus med tegltag i en eller to etager til at præge den danske købstad. Mange gamle bindingsværkshuse fik facaden skiftet til murværk mod gaden, og der blev ofte bygget en ekstra etage ovenpå. Et fint eksempel på et klassicistisk hus i to etager. Vinduerne er taktfast placeret og smukt proportioneret. Både gesimsen, pilastrene omkring døren og sålbænkene er fornemt udført i sandsten. Oprindeligt var dette et bindingsværkshus. Facaden blev omsat i grundmur i den sidste del af perioden, hvor man var begyndt at pynte husene lidt mere, som her vinduesindfatningerne, der er trukket ned til soklen. Også helt små byhuse er ofte fint proportioneret med fine detaljer, som her de små slutsten over vinduerne. Bemærk tagets opskalkning, det lille svaj forneden. Typiske kendetegn I klassicismen er husets facade altafgørende. Arkitekturen er enkel, med rene former og en stram, klar opbygning baseret på symmetri, ligevægt og harmoniske proportioner. Vinduer og døre var præcist dimensioneret og taktfast placeret på facaden. Selvom man stræbte efter symmetri på facaden, var porten eller hoveddøren ofte placeret til den ene side, dog stadig underordnet facadens takt. Husenes facader var pudsede med svage reliefvirkninger. Sokler og gesimser var profileret efter antikke forbilleder og kunne være både muret eller trukket i puds, ligesom sålbænkene. På de fornemste huse blev også benyttet virkemidler som frontkviste med trekantsgavle, pilastre, pudsede 1\n6 Klassicismen sede indfatninger omkring vinduer og døre eller lyse gesimsbånd, der dannede overgang mellem etagerne. De fleste huse har været pudsede og kalkede i lyse farver som hvid, lysegul eller okker, eller har blot stået i pudsens grålige tone. I den senere del af perioden ses dog også facader udført i blank mur, afsluttet i hjørnerne med et pudset kvadermønster. Soklen kan være muret eller i marksten og sortmalet, eller med falske sokkelsten i grå puds, såkaldt refendfugning. Facaden mod gården har færre dekorative detaljer end gadefacaden. Den taktfaste placering af vinduerne går dog igen. Gårdsiden er ofte kalket i de samme farver som gadefacaden. Mange klassicistiske huse har været kalkede, her okkergult i en fin sammensætning med mørkegrønne døre og vinduer. Her står facaden blot i pudsens farve. Den helt lyse gule kalk er typisk for klassicismen. De mørke vindueskarme til de hvide rammer hører egentlig ikke perioden til, men giver alligevel et smukt farvespil. De røde vingetegl med et knapt udhæng og den markante skalk (svajet i tagfladen) er afgørende detaljer, der tegner købstadens klassicistiske arkitektur. Tagene var oprindeligt af vingetegl uden udhæng over gesimsen. Taget er som regel altid opbygget med en såkaldt skalk, der giver et lille, karakteristisk svaj på den nederste del af taget. Evt. tagkviste er oftest ret små og med zinkbeklædte tage og flunker. Skorstenspiberne var altid placeret midt i tagrygningen. Alle vinduer på samme etage er ens med smalle kitfalsede sprosser. Vinduerne er som regel høje og slanke med fire rammer. I enetages huse eller i overetagen kan vinduerne også være torammede. Vinduerne var oprindeligt småsprossede, men med tiden blev ruderne større, så kun de underste, høje rammer havde en vandret sprosse. Vinduerne var ofte hvidmalede, men mørke farver som grøn, brun, rødbrun og grå ses også. 2\n7 Klassicismen Anbefalinger Facaden er som regel pudset. Ved en ompudsning er det vigtigt, at man ikke gør for meget ud af det, så facadens ujævnheder og evt. skævheder bevares. De er med til at fortælle husets historie. Det er på samme måde vigtigt at bevare klassicismens mest typiske kendetegn, facadens taktfaste opdeling og de enkle dekorationer som fx pudsede gesimsbånd. Til pudsede facader kan man overveje at lade facaden stå ubehandlet i lysegrå eller svagt sandfarvet puds. Ellers er en mat overfladebehandling med kalk eller diffusionsåben silikatmaling bedst egnet. Evt. tidligere plastmaling skal helst renses af forinden. Farven skal passe til perioden, fx hvid, lysegul, lysegrå eller lys okker. På dette klassicistiske hus i to etager er gesimsen og båndet mellem de to etager de eneste dekorative elementer, som det derfor er afgørende at bevare. Den refendfugede sokkel afslører, at huset er klassicistisk. I den senere del af perioden kunne husene blive mere dekorerede, som her det markante indgangsparti, der krones af den høje trekantsgavl. Dette statelige hus er fuget med fremtrukne fuger kaldet hamborgfuger, en dyr og derfor ret sjælden teknik. Taget er i såkaldte blådæmpede tegl. Den tilbagetrukne dør er af nyere dato og fremmed for huset. Tegltage bør som udgangspunkt altid bevares. Ved udskiftning bør man benytte samme slags sten som den oprindelige, hvad enten det drejer sig om et rødt, blådæmpet eller evt. glaseret tegltag. Tagrender og nedløb bør udføres i zink, som patinerer langt smukkere end tilsvarende i plast. De fint forarbejdede detaljer som gesimser, skorstenspiber, de ofte nedtonede, mørktmalede kviste eller snedkerdetaljer som porte eller hoveddøre bør bevares, da de understøtter fortællingen om husets historie og oprindelse. Vinduernes detaljering er afgørende for huset. Mange af de oprindelige vinduer med enkeltlags glas er desværre i dag forsvundet til fordel for fabriksproducerede vinduer, der ikke har samme fine 3\n8 Klassicismen fine detaljering. Oprindelige vinduer bør bevares eller evt. udskiftes med nye kopier i træ med enkeltlags glas og forsatsvinduer eller koblede forsatsrammer. Læs mere i anvisning om vedligeholdelse og fornyelse af vinduer. Når fx hoveddøre og vinduer skal farvesættes, er det vigtigt at holde sig til de historiske farver, der blev brugt på klassicismens huse for at give kontrast og nuancering til den vigtige facade. Farvesætningen skal samtidig gerne indgå i et harmonisk samspil med nabohusene. Bevaringsværdige huse kan godt energirenoveres til en fornuftig standard. Det kræver blot lidt omtanke og indsigt i det historiske hus muligheder. Læs mere i anvisning om energioptimering. Et helt typisk klassicistisk firerammet vindue. De underste rammer er delt i to med en smal, vandret sprosse, således at alle ruderne har det samme format. Et vigtigt træk er, at ruderne er en lille smule på højformat. Portens grønne farve står godt til den gulkalkede facade. Portens dekoration af drejede træknopper afslører, at den, ligesom huset, stammer fra den sidste del af perioden. Et fint helstøbt klassicistisk gadeforløb domineret af forskellige lyse facadefarver og røde tegltage. Tilbygninger De fleste af købstadens klassicistiske huse har facaden helt ud til gaden. Generelt er det klassicistiske hus en meget velproportioneret helhed, hvis enkle, sluttede form ikke kan forenes med fremmedelementer som altaner, karnapper m.m. Tilbygninger til byhuse kan kun ske som sideeller baghuse i gården eller alternativt som fritliggende bygninger tilbage på grunden. Det samme gælder fritliggende klassicistiske længehuse. Et fællesskab bygningerne imellem kan opnås med velproportionerede nye bygninger med et nedtonet og ensartet materiale- og farvevalg. Sådanne nye bygninger kan fint indpasses i det historiske miljø, uden at dette forringes, blot man overholder en række enkle arkitektoniske regler. Læs mere i anvisning om gårde og haver. 4\n9 Historicismen Historicismen er en stilart, der opstod i midten af 1800-tallet og varede frem til begyndelsen af 1900-tallet. Stilarten opstod stort set samtidigt med Grundlovens indførelse, som følge af oplysningstidens behov for såvel politisk som kunstnerisk at starte forfra. Man ville skabe et formsprog, der klart adskilte sig fra enevældens foregående, stramme klassicisme. Samtidig var Danmark på vej ind i en periode med meget høj økonomisk vækst. Dette resulterede over hele landet i et omfattende byggeboom. Man hentede inspiration fra tidligere tiders italienske, franske, tyske og hollandske arkitektur. Der kan sagtens findes detaljer og ornamentik fra flere forskellige af de tidligere perioder i én og samme bygning. Et af købstadens typiske arkitekttegnede huse fra den historicistiske periode. Dommerboligen i Præstø, tegnet af arkitekt C. Lendorf. Både gesimsen og indfatningen omkring vinduet er udført i dekorerede formsten. Tagets udhæng er dekoreret med kassetter i træ efter antikt forbillede. Også helt ydmyge, små byhuse er ofte fint proportioneret og har fine detaljer, som her de trukne gesimsbånd, der markerer overgangen mellem husets to etager. Typiske kendetegn De få arkitekttegnede bygninger i købstaden fra perioden næsten alle offentlige bygninger er ganske helstøbte, men også nogle af de mere ydmyge private bygninger udviser fine detaljer. Facaden var ideelt set symmetrisk opbygget. På smalle købstadsgrunde var symmetrien i praksis svær at opnå, særligt hvis ejendommen havde et sidehus i gården. Portåbningen måtte så være i facadens modsatte side. Ikke desto mindre har man ofte forsøgt at maskere skævheden, så den ikke blev så iøjnefaldende. Historicistiske huse kan være pudsede og malede, men det mest almindelige er, at de står i blankt murværk, hovedsageligt i røde sten. 1\n10 Historicismen De historicistiske huse var i forhold til tidligere ganske rigt udsmykkede, særligt gadefacaden. Fugerne mellem de dengang nyligt opfundne, præcise maskinsten var ofte fremhævede med en lille profil. Gesimser og dekorationsbånd på facaderne var udført med specielle formsten, der kunne være glaserede, eller i det nye vidundermiddel cement. På huse i to etager var den nederste del af facaden nogle gange helt eller delvist pudset op i cement i felter, der skulle efterligne naturstenskvadre. Selv de mest ydmyge huse havde lidt dekoration, fx en række mursten i gesimsen placeret diagonalt i et såkaldt tandsnit. Facaderne mod gården eller haven er for de fleste huses vedkommende til gengæld meget mere sparsomt dekoreret. Nogle gårdfacader er opført i de dengang billigere gule mursten. Et eksempel på brug af rødt og gult murværk på den samme bygning. Tagets karakteristiske belægning af sekskantede skiferplader går fint igen på kvistenes flunker. Et originalt dannebrogsvindue med fint flimrende, gammelt glas. Sålbænken i skifer er typisk for perioden. De trukne profilerede fuger giver facademurværket et smukt relief. En fritliggende villa med en asymmetrisk placeret frontkvist, der afbalanceres af de to tagkviste. Huset har fint udskåret træværk, som er værd at bevare. Tagene var ofte af naturskifer, men kunne også være teglhængte. Naturskiferen var dengang et nyt og billigt materiale, som var yndet, fordi det gav taget en helt skarp profil. Udhæng ved tag og kviste havde ofte fint udskåret tømmer. Vinduerne var som regel dannebrogsvinduer evt. med en enkelte vandret sprosse i den nederste, høje rude. Småsprossede vinduer brugtes sjældent, fordi det nu var blevet muligt at få trukket glas i større dimensioner end tidligere. Det dekorerede træværk og vinduerne var oprindeligt som regel malet i lidt støvede, mørke farver, grønt eller brunt. Vinduerne kunne dog også være hvide hvid maling var dengang meget dyrt, så hvidt træværk udtrykte velstand. 2\n11 Historicismen Anbefalinger Facader i blank mur er som regel fint bearbejdede og bør derfor som udgangspunkt ikke ændres med nye vindues- eller dørhuller. Facader i blank mur bør af samme grund heller ikke overpudses. Er facaden meget beskidt, kan den evt. afrenses med en skånsom vandspuling. Skal de oprindelige, fine formsten suppleres, findes i dag en række mindre teglværker, der har specialiseret sig i at producere små serier efter forlæg for forholdsvist rimelige beløb. Det er vigtigt at tage vare på de profilerede fuger, som giver facaden en fin reliefvirkning. Denne vil helt forsvinde, hvis fugerne ændres til moderne, glatte og fyldte fuger. I forhold til tidligere er mange historicistiske byhuse opført fra begyndelsen i to etager. Facaden er udstyret med fint dekorerede gesimsbånd i formsten, og man har søgt at opnå en vis symmetri, selvom porten er placeret til den ene side. En historicistisk villa inspireret af italiensk villaarkitektur fra renæssancen. Huset er meget dybt og samlet under et stort tag med relativt flad hældning. Et vinduesparti fra et byhus, hvor der er gjort meget ud af detaljeringen: Pillerne mellem vinduerne og gesimsen er udført i tidens vidunderprodukt cement. Tage af naturskifer eller tegl bør i videst muligt omfang bevares. Naturskifer er i dag et meget dyrt tagmateriale og kan evt. erstattes af eternitskifer, uden at tagets detaljering og fladevirkning ændres. Tegltage var oftest i røde vingetegl. Ved udskiftning bør man benytte en traditionel, dansk vingetegl pga. det karakteristiske dybe svaj. De ofte fint formede skorstenspiber bør bevares, da de danner en naturlig afslutning på taget. Fint forarbejdede tømmerdetaljer som vindskeder på gavle, synlige spær- og bjælkeender og de ofte rigt dekorerede kviste bør bevares, da de i høj grad er med til at fortælle om husets historie og oprindelse. Tagrender og nedløb bør udføres i zink, som patinerer smukkere end tilsvarende i plast. 3\n12 Historicismen Vinduernes detaljering er afgørende for huset. Mange af de oprindelige dannebrogsvinduer med enkeltlags glas er desværre i dag forsvundet til fordel for fabriksproducerede vinduer, der ikke har samme fine detaljering. Oprindelige vinduer bør bevares eller evt. udskiftes med nye kopier i træ med enkeltlags glas og forsatsvinduer eller koblede forsatsrammer. Læs mere i anvisning om vedligeholdelse og fornyelse af vinduer. Når evt. pudsede dele af facaden, tømmerdetaljer og vinduer skal farvesættes, er det vigtigt at holde sig til de historiske, ofte mørke og lidt støvede kulører, der har været anvendt til at give kontrast og nuancering af den historicistiske facade. Farvesætningen skal samtidig helst gerne indgå i et harmonisk samspil med nabohusene. Et historicistisk gavlparti med fine murværksdetaljer og udskårne gavlspær, malet i en typisk, støvet farve. Portens opdeling med en smal midterfylding er sammen med den lidt støvede grønne farve typisk for perioden. En meget markant og dekoreret gesims af formsten, bemærk de glaserede kugler. Tagrenden i zink patinerer smukt. I baghuse som her er udsmykningen mere nedtonet, og vinduerne er placeret efter behov snarere end efter et facadeskema. Rodet, men alligevel stemningsfuldt. Bevaringsværdige huse kan godt energirenoveres til en fornuftig standard, uden at det går ud over bevaringsværdierne. Det kræver blot lidt omtanke, at man så at sige arbejder med huset snarere end at forsøge at kæmpe imod det. Læs mere i anvisning om energioptimering. Tilbygninger Langt de fleste historicistiske huse i købstaden er byhuse med en facade mod gaden, der spænder helt ud mod naboerne. I praksis kan tilbygninger derfor kun ske som side- eller baghuse i gården, eller som nye fritliggende bygninger tilbage på grunden. Sådanne nye bygninger kan fint indpasses i det historiske miljø, uden at dette forringes, blot man overholder en række enkle regler. Læs mere i anvisning om gårde og haver. 4\n13 Nationalromantikken Nationalromantik opstod som stilart i 1890 erne og varede frem til ca Nationalromantikken er en udløber af historicismen og kaldes også nordisk historicisme. Til forskel fra tidligere, hvor inspirationen kom sydfra, søgte man nu mod et mere nordisk formsprog. Mange af bygningerne lånte træk fra vikingetidens ornamentik og fra middelalderens arkitektur, som blev opfattet som mere dansk end senere tiders byggeskik. Arkitekturen skulle symbolisere den nordiske nationalstats tusindårige rødder. I deres hovedform var bygningerne i begyndelsen stadig påvirket af tidligere tiders stræben efter symmetri, men efterhånden blev bygningskroppen mindre stram og kunne være sammensat af flere enheder med hver deres ornamentik. En rendyrket nationalromantisk facade i tegl på granitsokkel. Bemærk frontkvisten, der er inspireret af middelalderens arkitektur. En typisk nationalromantisk karnap bygget i bindingsværk og dækket med et fint kobbertag. I nationalromantikken er vinduerne næsten altid småsprossede. Den beskedne nationalromantiske villa er udstyret med et trappetårn efter bedste middelalderlige forbillede. Den kamtakkede gavl på dette hus er helt typisk for perioden. Typiske kendetegn Periodens fokus på det nationale gav sig især udslag i materialevalget, som skulle være gamle nordiske byggematerialer, murværk, granit, sandsten, tegl og træ, der ofte var fint bearbejdet. Soklerne er som regel kraftige granitsokler. Hvis huset har kælder, går soklen ofte op over kælderetagens vinduer. Facader i blank mur har få, men effektfulde dekorationer som kraftige buede stik over vinduerne og markerede sålbænke i mursten, nogle gange glaserede. Fugerne var som regel trukne, dvs. profilerede. Pudsede og kalkede facader er tilsvarende enkle, måske blot med en enkelt række mursten placeret diagonalt for at give relief. Husene var ofte hvidkalkede, men kunne også være røde eller lyserøde. 1\n14 Nationalromantikken Fritliggende villaer har tit dekorative karnapper i fint udskåret bindingsværk eller trappetårne som på en middelalderborg. Disse elementer er altid placeret, så huset er i fin balance. Tagene er som regel ret stejle og får dermed stor betydning for arkitekturen. Taget er fortrinsvis af tegl, på de fineste huse endda fint udformede, brunglaserede falstagsten, såkaldte romertegl. Der er som regel flere kviste i tagfladen, nogle gange endda i to etager. Periodens bygninger falder groft sagt i to kategorier: 1) huse med borgmotiver, som kan have kamtakkede gavle og et knapt afsluttet tag uden udhæng. Gavlkamme kan her være afdækket med middelalderlige munke og nonner. Og Nationalromantisk villa med stejl taghældning. Der er gjort meget ud af tagkvistens lille tag, som går igen på karnappen. Frontkvistens udskæringer er inspireret af vikingeornamentik. En fin havestue med mange nationalromantiske træk: Rudernes opdeling, de farvede, blyindfattede ruder foroven og træværkets detaljering. Overetagen på dette hus er helt i bindingsværk, også her med elementer inspireret af vikingeornamentik. Og 2) huse med bindingsværksmotiver, der som regel har stort tagudhæng og fint udskåret træværk med vikingeornamentik på vindskeder og kviste. På disse huse kan det tunge murværk i tagetagens gavle være afløst af bindingsværk, ofte udkraget som et middelalderligt stokværk. Vinduerne var som regel småsprossede, dog ses også eksempler på flerrammede vinduer, der har en fast, stor panoramarude omgivet af mindre, småsprossede rammer. Vinduesrammer var ofte hvidmalede, men karme og poste kunne stå i en mørkere kontrastfarve. Bindingsværk, vindskeder og kvistfronter var oprindeligt ofte malet i klare farver som mørkegrøn, brun, sort eller rød. 2\n15 Nationalromantikken Anbefalinger Facader i blank mur er som regel fint bearbejdede og bør derfor som udgangspunkt ikke ændres med nye vindues- eller dørhuller. Facader i blank mur bør af samme grund heller ikke overpudses. Er facaden meget beskidt, kan den evt. afrenses med en skånsom vandspuling. Det er vigtigt at tage vare på de profilerede fuger, som giver facaden en fin reliefvirkning. Denne vil helt forsvinde, hvis fugerne ændres til moderne, glatte og fyldte fuger. Til pudsede facader er diffusionsåbne overfladebehandlinger som kalk eller silikatmaling bedst egnet. Facadefarven skal passe til perioden, fx hvid, rød eller lyserød. Et stateligt, nationalromantisk byhus. Slutstenene i sandsten over vinduerne er et typisk træk. Gavlkam afdækket med såkaldte munke og nonner, en middelalderlig tagstenstype. Bemærk selve tagets smukke, brunglaserede romertegl. En lille, rigt dekoreret overdækning over hoveddøren. En fin detalje, som er med til at understøtte husets bevaringsværdi. Nationalromantisk villa med trempel (den øverste del af facaden) i bindingsværk med synlige bjælkeender. Bindingsværket har oprindeligt været malet i en mørk kontrastfarve. Tegltage bør som udgangspunkt altid bevares. Ved fornyelse bør man benytte samme slags sten som oprindeligt. Brunglaserede romertegl kan være svære at finde i dag. Benyt så hellere uglaserede romertegl end glaserede vingetegl. De ofte fint forarbejdede detaljer som skorstenspiber, vindskeder på gavle, synlige spær- og bjælkeender og de ofte rigt dekorerede kviste bør bevares, da de i høj grad understøtter fortællingen om husets historie og oprindelse. Tagrender og nedløb bør udføres i zink, som patinerer langt smukkere end tilsvarende i plast. Vinduernes detaljering er afgørende for arkitekturen. Mange af de oprindelige vinduer med enkeltlags glas er desværre i dag blevet udskiftet med fa 3\n16 Nationalromantikken fabriksproducerede vinduer, der ikke har samme fine detaljering. Oprindelige vinduer bør bevares eller evt. udskiftes med nye kopier i træ med enkeltlags glas og forsatsvinduer eller koblede forsatsrammer. Læs mere i anvisning om vedligeholdelse og fornyelse af vinduer. Når tømmerdetaljer og vinduer skal farvesættes, er det vigtigt at holde sig til de historiske, ofte mørke og klare farver, der har været anvendt til at give kontrast og nuancering af den nationalromantiske facade. Farvesætningen må også gerne indgå i et harmonisk samspil med nabohusene. Bevaringsværdige huse kan godt energirenoveres til en fornuftig standard, uden at man forringer bevaringsværdierne. Det kræver blot at man så at Et sjældent eksempel på en villa fra perioden med skiftertag. Sålbænk af glaserede mursten. Bemærk slutstenen i granit. En dør med fint opsprosset vindue. En rustik dør med smukke båndhængsler. De forskellige elementer (kvist, havestue, gavle i vinkel), danner tilsammen en fin komposition. sige arbejder med huset snarere end at forsøge at kæmpe imod det. Læs mere i anvisning om energioptimering. Tilbygninger Tilbygninger til fritliggende huse kræver stor hensyntagen til husets komposition. Tilbygningen må ikke tage magten fra det eksisterende hus. Jo mindre tilbygningen er, jo større er chancen for et vellykket resultat. På byhuse med en facade mod gaden, der spænder helt ud mod naboerne, kan tilbygninger kun ske som side- eller baghuse i gården, eller som nye fritliggende bygninger tilbage på grunden. Nye bygninger kan fint indpasses i det historiske miljø, blot man overholder en række enkle regler. Læs mere i anvisning om gårde og haver. 4\n17 Bedre Byggeskik Bedre Byggeskik er en særlig dansk arkitekturstilart, der varer fra ca til omkring Landsforeningen Bedre Byggeskik blev stiftet af en række fremtrædende arkitekter og kulturpersonligheder som reaktion mod historicismens blandingsarkitektur. Foreningens arbejde gik ud på at uddanne og assistere bygmestre ved udformningen af mindre byggerier bl.a. gennem kurser, tegnestuehjælp og typetegninger til villaer, by- og landhuse, men også offentligt byggeri. Arkitekturen tog udgangspunkt i de gamle håndværkstraditioner og i det enkle danske hus. I perioden steg købstædernes indbyggertal markant. Nye villakvarterer skød op, og Bedre Byggeskik er derfor især kendt for murermestervillaen i halvanden etage. En typisk Bedre Byggeskik-villa. Materialerne er de gamle klassiske danske, røde mursten og røde tegl. Der er gjort meget ud af symmetri og proportionering. Tagkviste skulle være små, så de ikke tog magten fra helheden. Taskekviste som denne (hvor kvisten opstår, ved at en del af taget løftes lidt) var meget almindelige i Bedre Byggeskik-stilen. Bedre Byggeskik-villaer kunne være udstyret med små dekorative bygningsdele som her en centralt placeret frontkvist og karnap. Typiske kendetegn Bedre Byggeskik-husene er enkle og præcist proportionerede bygninger med kompakte grundformer, enten længeformede eller mere kvadratiske. Facaden skulle have den rette højde i forhold til tagets størrelse og vinduerne og selv ruderne skulle have formater, der var nøje afpasset husets dimensioner. Facaden er ofte symmetrisk opbygget, men selv huse, der ikke er strengt symmetriske har altid en indbygget, visuel balance. Opdelingen er taktfast med gennemgående vandrette og lodrette linjer og få, men præcist placerede dekorative elementer som gesimser eller hoveddøre. Bygningsdele som karnapper, udestuer og frontkviste er også meget brugte. Kvistene er få og ikke særligt store. 1\n18 Bedre Byggeskik Bedre Byggeskik-husene står ofte i blank mur, enten i rødt eller gult murværk. Murstenene er ofte hånd- eller blødstrøgne sten. Husene kan også være pudsede og kalkede i lyse eller mørke farver som fx hvid, lysegul, rosa eller mørkerød. På byhusene kan den nederste del af facaden være pudset fx i et kvaderlignende mønster. Huse i blank mur er ofte opført med smukke forbandter, dvs. stenenes rækkefølge og mønster. Fugerne er enten tilbagetrukne eller udfyldte. Gesimsen er enkel, men fint udført med få simple profilerede led og kan være kalket hvid i kontrast til facadens murværk eller puds. Soklerne står for det meste i overpudset beton i den grå puds eller sortmalede. Mange huse har kælder, og i det tilfælde går soklen op over kældervinduerne. En pudset og kalket Bedre Byggeskik-villa, hvor man har lånt klassicistiske træk til kvaderpudsen på hjørnerne. Hovedindgangen er her markeret med en lille, muret overdækning, der støttes af en murpille med en lille klassicistisk afslutning foroven. En typisk Bedre Byggeskik-detalje, en såkaldt sparrenkopgesims. Et af de relativt få byhuse fra Bedre Byggeskik-tiden. Et eksempel på et fra begyndelsen asymmetrisk hus. Huset er som de fleste huse fra tiden meget kompakt. Selvom arkitekturen er meget enkel, lånte man ind i mellem elementer fra især klassicismen som fx kvaderpuds på bygningens hjørner, eller man fremhævede et overdækket indgangsparti med en dekoreret søjle. Der er ofte fint udførte stik over vinduerne. Murstikkene afløses senere i perioden af ståltegl. Sålbænkene er ofte udført af mursten, evt. lagt på fladen, eller af en skiferplade. Der er mange tagformer, saddel- eller mansardtage eller tage med hel eller kvartvalm. Man foretrak den danske røde vingetegl, men også den mere rundede falstagsten var meget brugt. Nogle gange anvendtes de billigere betontagsten. De fleste tage har kun ganske lidt udhæng, men i sjældne tilfælde ses også huse med tagudhæng og synlige spær langs facaderne. 2\n19 Bedre Byggeskik Hoveddøren var typisk fremhævet med fine dekorationer, fordi den var det første, der mødte den besøgende. Hoveddøren har oprindeligt altid været malet i en blank mørk farve, eller evt. i to eller tre farver, der fremhævede profileringen omkring et fyldingsfelt. De fleste vinduer er to- eller firerammede, og opdelingerne spænder fra småsprossede palæruder til rammer med en, to eller tre ruder. Dannebrogsvinduer uden sprosser ses ind imellem. Vinduerne var som regel malet i lyse farver som hvid, lysegrå eller dueblå, men også i mørkere farver som svenskrød, dodenkop og mørkegrøn. Vinduerne kunne være tofarvede med mørk karm og lyse rammer. Vinduerne i dette Bedre Byggeskik-hus er tofarvede, røde karme og hvide rammer. Bemærk opdelingen af rammerne i tre ruder i lavformat. En fin hoveddør, hvor der er gjort meget ud af murværket omkring døren og det buede overvindue. På nogle Bedre Byggeskik-villaer er vinduerne udstyret med skodder som her. Det røde tegltag, det fint bearbejdede murværk med smukt murede stik over vinduerne og små detaljer som bånd i rulleskifter er sammen med verandaens snedkerdetaljer med til at gøre huset typisk for perioden. Anbefalinger Facader i blank mur har som regel fine detaljer som murede stik og bør derfor som udgangspunkt ikke ændres med nye vindues- eller dørhuller. Facader i blank mur bør af samme grund heller ikke overpudses. Er facaden meget beskidt, kan den evt. afrenses med en skånsom vandspuling. Til pudsede facader er diffusionsåbne overfladebehandlinger som kalk eller silikatmaling bedst egnet. Facadefarven skal passe til perioden, fx hvid, lysegul eller mørkerød, og må samtidig gerne indgå i et samspil med nabohusenes farver. Ved fornyelse af taget bør man benytte samme slags tagsten som de oprindelige, hvad enten det er tegl eller betonsten. 3\n20 Bedre Byggeskik Vinduernes detaljering er afgørende for huset. De fabriksproducerede vinduer har ikke samme fine detaljering som de oprindelige vinduer og man bør derfor bevare de oprindelige vinduer eller evt. udskifte dem med nye kopier i træ med enkeltlags glas og forsatsvinduer eller koblede forsatsrammer. Læs mere i anvisning om vedligeholdelse og fornyelse af vinduer. Snedkerdetaljer som verandaer, kviste o.l. bør bevares, da de i høj grad fortæller om husets historie og tid. Tagrender og nedløb bør udføres i zink, som patinerer langt smukkere end tilsvarende i plast. Bevaringsværdige huse kan godt energirenoveres til en fornuftig standard, uden at man forringer be- Et byhus, hvis oprindelige dekorationer over vinduerne ikke helt overholder Bedre Byggeskik-tidens strenge regler. Et højt og smalt Bedre Byggeskik-vindue med små ruder. Et typisk lille fint bearbejdet dekorativt element. Døren med de to runde sidevinduer er kommet til sidenhen. Et fint eksempel på en tilbygning. varingsværdierne. Det kræver blot, at man arbejder med huset snarere imod det. Læs mere i anvisning om energioptimering. Tilbygninger Det fritliggende Bedre Byggeskik-hus er som regel meget kompakt, og det er derfor meget vanskeligt at tilføje en større tilbygning, uden at det går ud over husets komposition. Små, underspillede tilbygninger som karnapper og udestuer kan tilføjes, hvis de er tilstrækkeligt præcist proportioneret i forhold til den eksisterende arkitektur. Tilbygninger til sammenhængende byhuse kan være side- eller baghuse i gården, eller der kan bygges en fritliggende bygning tilbage på grunden. Læs mere i anvisning om gårde og haver. 4\n21 Den danske funktionalisme 1920-ernes internationale modernisme, der er præget af et kubistisk formsprog, blev tilpasset danske forhold i form af funkisarkitekturen i perioden ca Modernismen gjorde op med fortidens symmetri, pynt og detaljer, og placering af facadeåbninger skete nu efter rent funktionelle krav til planløsning, lys og udsigt. Bungalowen, funkisvillaen og den danske funktionalistiske villa er tre forskellige fortolkninger af disse nye arkitekturstrømninger, tilpasset dansk byggeteknologi og håndværk. Typiske kendetegn Alle tre hustyper er i én eller to etager, ofte med høj kælder. Husene er grundmuret og kan stå både i blank mur eller overpudset og hvidmalede. Mere sjældent fandtes også huse opført i beton. Fin funkisvilla i to etager. Den kubiske form og de aflange vinduer med lodrette opdelinger er modernistiske stiltræk, her tilpasset danske forhold ligesom det gule murværk. En tidlig bungalow. Hoveddøren, der markeres af det åbne vindfang og det store hjørnevindue er helt typiske kendetegn. Bemærk den originale, buede garage støbt i beton. Funkisvilla fra 1935, der i sin knaphed og farveholdning følger de internationale, modernistiske idealer. Bungalowen har en kvadratisk grundplan og et lavt pyramidetag af tagpap eller eternitskiferplader tage med højere rejsning kan have tegltag. Grundformen er kubisk, men der kan være fjernet eller tillagt delelementer til kvadratet. Funkisvillaen fremstår med geometrisk klarhed: Fladt tag, eller lav taghældning, store murflader og vindueshuller uden dekoration. Den danske funktionalistiske villa bygger på de funktionalistiske ideer, men formsprog og materialevalg er traditionelt. Det er enkle, murede enfamiliehuse med saddeltage af tegl. Facaden er ofte asymmetrisk med forskudte facader, tage m.m. Husets facader udgør ofte fint komponerede helheder med en balance mellem de forskellige elementer som vinduer, døre, altaner m.m. 1\n22 Den danske funktionalisme Hjørnevinduer, terrasser og høje vinduespartier til trappen eller entréen var et yndet motiv. Murværk var plane flader uden gesimser. ne var elegant udført i metal med et ganske lille fremspring fra facaden. De udvendige trapper var ofte murede eller støbt i beton med trin beklædt med klinker. Lette rækværk i jern stod i smuk kontrast til murværkets tyngde. Vinduerne var som regel aflange, evt. opdelt lodret, med karme og rammer af træ eller jern. Vinduerne var ofte malet hvide på murede huse og mørke på huse, der var pudset og hvidmalede. Anbefalinger Det er vigtigt for husets udtryk at bibeholde det kubistiske udtryk uden at tilføje nostalgiske løsninger, der strider mod den funktionelle arkitektur og udvander husets formalistiske udtryk. Har taget lav hældning, er det vigtigt at bevare dets plane flade. Fx vil profilerede bølgeeternitplader sløre husets skarphed. Tegltage bør udskiftes med samme type og farve som det eksisterende tag med bevaring af udhæng og gesimser. Man bør undgå at overpudse det blanke murværk, da det vil gå ud over husets arkitektoniske helhed. Vinduer og døre varierer i udformning, men ved udskiftning bør den oprindelige opdeling og de elegante tynde rammedimensioner bevares. Husene kan fint energirenoveres til en fornuftig standard, også uden at de mister deres særlige kendetegn. Man kan efterisolere lofter, opsætte forsatsvinduer og evt. hulmursisolere. Frem for alt kan man sørge for at tætne huset og sikre sig, at de tekniske installationer er så effektive som muligt. Læs mere i anvisning om energioptimering. Rektangulære tagrender ses i nogle tilfælde og er en markant og vigtig detalje. Afdækning over hoveddøren udført som indmuret betonplade er et typisk funkistræk. Fint eksempel på den danske funktionalistiske villa. Et enkelt hus, der får liv af den asymmetriske facade. Stor funkisvilla i to etager med tegltag. Bemærk det fine, originale jernstakit med trådgitter. Tilbygninger Bungalowens og funkisvillaens kubistiske form vanskeliggør større tilbygninger. Det må derfor anbefales at videreføre form af en rådgiver. Den danske funktionalistiske villa udgør en fin helhed med balance mellem huskroppen og facadens komposition. Huset kan ændres og tilbygges til en ny helhed, men kun hvis husets kendetegn og formsprog respekteres. 2\n23 Efterkrigstidens huse indtil ernes murermestervilla er efterfølgeren til Bedre Byggeskik-periodens kompakte villa fra ca En del af de mindre murermestervillaer er bygget som statslånshuse. Statslånshuset er forløberen for den efterfølgende mest populære boligform parcelhuset. Murermestervillaen Husene fra 1950-erne følger den danske byggetradition med fint bearbejdede murede facader og markante, fortrinsvis røde tegltage, men mere nøgternt og nedtonet end tidligere. Arkitekturen er påvirket af funktionalismens rene linjer. Alligevel var husene tit udstyret med nostalgiske detaljer som fx blyindfattede ruder, skodder m.m. Husene har en kompakt grundform og er typisk opført i halvanden etage med høj kælder. Murermestervillaens asymmetriske gavl med den markante skorsten er tydeligt påvirket af den danske funktionalisme. Bemærk det typiske rundbuede stik over hoveddøren. De fint forarbejdede murede detaljer er en stor del af 50-ernes nedtonede arkitektur. Her er hoveddør og bagdør elegant markeret med et muret fremspring. Det fine, lette hvidmalede trappegelænder af jern er et af periodens kendetegn. Det fremspringende blomstervindue er helt typisk for perioden. Taget har for det meste 45 graders taghældning med stort udhæng og synlige, taktfaste spær. Der var næsten aldrig kviste i taget. Facaderne står i gule eller røde mursten, ofte blot med fremhævede murede detaljer omkring vinduer og døre som eneste pynt. Gavlene er som regel symmetriske, mens de øvrige facader kan være mere frit komponeret med forskellige vinduesformater. Et typisk motiv var et stort blomstervindue trukket frem fra facaden. Vinduernes opdeling varierer. De kan både være udført som to- eller trerammede vinduer, eller blot med én stor rude. Vinduerne er i træ, fortrinsvis hvidmalede, men olierede hårdttræsrammer ses også. Hoveddøren er typisk i listebeklædt lakeret træ. Udvendige trapper er udført i pudset beton og belagt med fx Hasleklinker, der også ses på sålbænke. 1\n24 Efterkrigstidens huse indtil 1980 Statslånshuset Statslånshusene er bygget under statslånsordningen, der fungerede fra De billige statslån førte til et omfattende byggeri af mindre enfamiliehuse. Med til lånet hørte krav om begrænset størrelse og pris, og derfor er det typisk beskedne huse, der ofte er meget velgennemtænkte for at udnytte det lille areal. Arkitekturen er stram og funktionel, og husene er en nyfortolkning af det enkle, danske, murede hus. For at reducere materialeforbruget og dermed byggeomkostningerne opførtes husene typisk i én etage med lav facadehøjde og lav taghældning. En evt. kælder blev ikke talt med i arealet, så der ses en del statslånshuse, der egentlig er ret store, hvis man tæller kælderen med. Et muret statslånshus med kælder og det populære fremskudte facadeparti, der her indeholder husets indgangsparti. Et lille statslånshus i én etage med forskudte bygningskroppe og tegltag. Gavlene i blank mur springer lidt frem i forhold til de lave facader, der står pudsede. For at opnå en fornemmelse af rumhøjde indvendigt i huset fulgte loftet ofte den lave taghældning i statslånshusene. Huset her er opført i flammede gule mursten og er ret bredt med en nedtonet, stram og enkel arkitektur. Husene er ofte længeformede. Tagformen er generelt et lavt saddeltag af eternit, pap eller evt. tegl. Statslånshuset har ofte meget lille tagudhæng. Et nyt og populært motiv blev et påbygget udskud på en af langsiderne. Udskuddets tag var blot en forlængelse af hovedhusets tag. Husene er ofte opført i blank mur, men tidens nye billige byggematerialer som fx gasbeton og letklinkerbeton blev også anvendt. Overpudsede facader ses også. I mange tilfælde er der arbejdet med enkle, men smukke murede detaljer og træpartier, der fx fremhæver fordøren eller et større vinduesparti. Vinduerne er typisk torammede eller med én hel rude. Vinduerne er malet i en kontrastfarve til facaden, hvide vinduer til rødt murværk eller mørke til hvidmalede facader. 2\n25 Efterkrigstidens huse indtil 1980 Parcelhuset Parcelhuset er et funktionelt, enkelt og billigt hus uden unødige detaljer og med en velgennemtænkt og godt udnyttet planløsning. Højkonjunkturen og den stigende velstand skabte sammen med ønsket om egen bolig på egen parcel i lys og luft det store byggeboom i slutningen af 1950 erne. Der blev i perioden opført parcelhuse. Husene er i vid udstrækning bygget som elementbyggeri med anvendelse af industrielt fremstillede bygningsdele. Parcelhusets arkitektur er enkel og nedtonet med afsæt i 1950 ernes modernistiske arkitekturstrømninger fra USA og Japan, omsat til danske forhold. Især de store skydedørspartier, der trækker naturen ind i huset, fik betydning for parcelhuset. Den mest udbredte parcelhustype er et længehus med et lavt saddeltag. Gavlene er murede, men for at spare penge er facaderne tit opført med en pladebeklædning og med inspiration fra japansk formsprog. På parcelhuse med fladt tag er inspirationen fra modernistisk arkitektur mest tydelig. Den flade tagform sætter fokus på facadens inddeling og rytme. Større huse med et 45 graders saddeltag og udnyttet tagetage blev moderne i 1970-erne. Farveholdningen med den sortmalede gavl og vinduer i kontrast til det røde murværk er helt efter bogen. Et diskret ovenlysvindue er placeret i tagfladen. Den mest almindelige husform er længehuset, men vinkelhuse og atriumhuse ses også. De tre typiske tagformer er enten et lavt saddeltag med graders hældning, et stejlt 45 graders tag med udnyttet tagetage, eller fladt tag. Tagmaterialerne er generelt eternit, tegl, betontegl eller tagpap (på de flade tage). De lave facader ses i forskellige teglfarver, med gule og røde mursten som det mest almindelige. Husene har ingen overflødige detaljer, men gavltrekanter, brystninger og bånd mellem vinduerne i mørktmalet træ eller plader i kontrast til facadernes murværk er typiske. Typiske er også remmen over facaden, der rager ud på gavlene. Vinduer, terrassedøre og skydedøre har hele, store termoruder. Vindueskarme og -rammer er malet mørke, så de smelter sammen med de mørke ruder. 3\n26 Efterkrigstidens huse indtil 1980 Anbefalinger Murermestervillaen og statslånshuset har meget lidt dekoration, men er til gengæld ofte godt håndværk. Det er vigtigt at bevare detaljerne og samtidig værne om det gode håndværk. Undgå at overpudse det blanke murværk, da det vil gå ud over husets arkitektoniske sammenhæng og murværkets stoflighed. Er fugerne dårlige, kan man i stedet med fordel omfuge murværket. Tegltaget er murermestervillaens helt særlige kendetegn. Hvis taget skal skiftes, gælder det om at vælge samme tegltype og farve som det eksisterende tag og så vidt muligt beholde udhæng og gesimser. Til statslånshuset eller parcelhuset er eternit, evt. som bæverhaleplader, røde tegl eller tagpap, evt. med lister, gode materialer til en ny Det røde tegltag med de synlige taktfaste spær er en vigtig del af murermestervillaens arkitektur det gælder også huse, der som her er opført i gult murværk. Vinduet til venstre med den lodrette opdeling er originalt. Taget på statslånshuset er udskiftet med plane eternitplader, såkaldte bæverhaleplader, som huset oprindeligt var opført med. Glastaget er en ny, moderne tilføjelse, der harmonerer fint med husets materialer. Parcelhuset fra 1960 har fået nye, smukke vinduer i olieret hårdttræ, men vinduernes opdeling er den samme som oprindeligt. Det er især vigtigt at bevare parcelhusets enkle udtryk, når man udskifter vinduerne. ny tagbeklædning. Taget er meget synligt og på den måde en vigtig del af den nedtonede arkitektur. Undgå derfor at ændre det med et for fint materiale som fx sortglaserede tegl. Vinduernes detaljering og dimensionering er afgørende for husets udseende, og man bør derfor bevare de oprindelige vinduesformater og dimensioner. Nostalgiske bondehusvinduer og fyldingsdøre kan ikke anbefales, da de ikke harmonerer med den nøgterne arkitektur. Vinduer i moderne materialer som komposit og aluminium kan evt. bruges på nyere parcelhuse for at give et nutidigt præg. Derimod vil de ikke passe til murermestervillaen eller statslånshuset. Her er traditionelle trævinduer af stor betydning for husets håndværksprægede arkitektur. 4\n27 Efterkrigstidens huse indtil 1980 Tilbygninger Selvom murermestervillaen er robust, er den også kompakt. Ved tilbygning vil en gentagelse af fx tegltag og udhæng skabe ro. Tilbygningens tagryg bør holde sig under hovedhusets. Huskroppen kan med nogen forsigtighed forlænges, tilbygges vinkelret eller parallelforskydes. Nye kviste vil bryde den store gennemgående tagflade. Overvej hellere et lille ovenlysvindue. Både statslånshuset og parcelhuset har en ret a- nonym og robust arkitektur, og de længeformede huse kan tilbygges eller ændres nemt. Men det kræver indlevelse i husenes særlige enkelhed. Det er derfor vigtigt at gentage denne enkelhed både i skala, materialevalg og udtryk i en ny tilbygning og ikke tilføre nostalgiske bygningsdele. Hvis man skal bygge til murermestervillaen, er det en god løsning at lade en mindre forskudt tilbygning indgå som en del af det store tag. På den måde skabes der sammenhæng og balance mellem det eksisterende og det nye. Tilbygningens murværk og detaljering er som på det eksisterende parcelhus. Tilbygningen føjer sig naturligt og enkelt til parcelhuset, så der skabes en ny helhed. Man kan næsten ikke se, at der er bygget til huset, men den nye vinkel med de store glas- og skydedørspartier indeholder en ny og funktionel havestue, der virker som en helt selvfølgelig del af helheden. Energioptimering Murermestervillaen og statslånshuset kan godt energirenoveres til en fornuftig standard, uden at man forringer bevaringsværdierne. Alle tre hustyper er nemme at energirenovere ved udskiftning af ruder til energiruder, udlægning af ekstra isolering over loft m.m. Læs mere i anvisning om energioptimering. Udvendig efterisolering er en oplagt mulighed til de parcelhuse, der har et stort tagudhæng. Dette gælder især, hvis husets facademurværk er dårligt, eller hvis huset er opført i betonelementer eller gasbetonblokke. Ved udvendig isolering bør man stadig gentage husenes enkle udtryk og ikke lave om på husets arkitektur. Husk at flytte vinduerne med ud i det nye facadeplan! 5


Rund dug i hvid, Ø 240 cm. Køb kvalitets engangsdug til din fest\n> Duge>Runde duge>Rund dug, hvid Ø 240 cm.\nKraftig hvid rund dug i unikt polypropylen materiale der til forveksling ligner en rigtig stofdug. Dugen falder flot på bordet og kan let tørres af. Den har en diameter på 240cm, er lavet i ét sømløst design og passer perfekt til runde borde, som ramme for en festlig borddækning. Passer godt til runde borde op til 180 cm i diameter.\nDugen ligger i folder hvorfor det er en god ide at ligge den på lidt før, så den får mulighed for at rette sig ud. Hvad end du holder bryllup, barnedåb, konfirmation eller fødselsdag, hvis du har runde borde til din fest, fortjener dit bord en rund dug. Dette er en engangsdug men på grund af den gode kvalitet kan den tørres af og bruges igen flere gange.\nDenne fås udover hvid i mange andre spændende farver, se vores store udvalg i rund dug og find den rette til din fest.\nOBS. Denne engangsdug i hvid vil man kunne ane bordet under hvis man dækker op på et helt mørkt bord.\nDiameter: Ø 240cm


Koordinerende sagsbehandler til ressourceforløbsborgere\nBrænder du for at gøre en forskel for borgerne på ressourceforløb, og har du erfaringer i arbejdet med målgrupper langt fra arbejdsmarkedet? Er du positiv og kreativ i din tankegang, og tør du møde borgerne på en ny måde? Trives du i en afvekslende hverdag på en arbejdsplads med et godt arbejdsklima og engagerede kollegaer? Så har vi et spændende og udfordrende job til dig!\nDa en af vores kollegaer har valgt at søge tilbage til sine rødder på Sjælland, mangler afdelingen for Arbejdsfastholdelse i Jobcenter Assens lige nu en koordinerende sagsbehandler til ressourceforløbsområdet. Der er tale om en fast fuldtidsstilling med tiltrædelse hurtigst muligt.\nArbejdsfastholdelse er en afdeling på ca. 40 medarbejdere med dygtige og ansvarlige kollegaer, der hele tiden ønsker at gøre sig fagligt stærkere til fordel for borgerne. Vi er en afdeling præget af et kæmpe engagement og et godt arbejdsklima, hvor både leder og medarbejdere brænder for deres arbejde.\nAfdelingen for Arbejdsfastholdelse er i en rivende udvikling med fokus rettet på at blive endnu bedre til vores kerneopgave sammen med borgerne. I Arbejdsfastholdelse varetager vi sygedagpenge-, jobafklaringsforløbs- og ressourceforløbssager. Vi tror alle på, at alle kan bidrage på arbejdsmarkedet, og vi insisterer på at gøre en positiv forskel for vores borgere og samarbejdspartnere.\nVi arbejder målrettet med at understøtte og vejlede borgerne, og sikre progression frem mod den enkelte borgers mål. Vi har fokus på, hvordan vi taler og skriver og i det hele taget, hvordan vi behandler borgerne og hinanden. Det er vigtigt for os, at vores borgere ikke blot hører, hvad vi siger, men at de også oplever meningen med det.\nDu bliver en del af et team bestående af tre koordinerende sagsbehandlere, hvor kasketten kan skifte fra dag til dag eller fra time til time. Ressourceforløbsgruppen arbejder med borgerne ud fra et helhedsperspektiv, og hele tiden i borgers tempo. De koordinerende sagsbehandlere arbejder som mentorer, sagsbehandlere, undervisere og til tider virksomhedskonsulenter. Foruden de koordinerende sagsbehandlere er der også tilknyttet virksomhedskonsulenter samt en beskæftigelsesmentor til teamet.\nDu er uddannet socialrådgiver/socialformidler med erfaringer i arbejdet med målgrupper langt fra arbejdsmarkedet, og gerne med psykiatriske patienter\nDu har en kreativ tankegang, er positiv og forandringsparat og tror på borgerne og mulighederne for, at de kommer i beskæftigelse\nDu er klar på at løse kerneopgaven anderledes, f.eks. Walk and talk eller ved at træne med sammen med borgeren\nDu har en bred erhvervserfaring bag dig, gerne undervisningserfaring\nDu har erfaring og gode kompetencer i forskellige kommunikative metoder, til at inddrage og sikre at borgeren tager ansvar for eget beskæftigelsesliv\nDu kan skabe struktur og overblik i komplekse sager, og har erfaring med udarbejdelse af Rehabiliteringsplanens forberedende del\nDu går op i god trivsel, vægter ærlighed og ordentlighed, og du har højt humør og en uformel omgangstone\nDu kan arbejde selvstændigt med afveksling og dagligt ansvar, og kan skabe resultater i et spændende og udfordrende job.\nVi har brug for, at du:\nArbejder med udvikling af borgerens arbejdsevne og muligheder på arbejdsmarkedet, således borgerne opnår mest mulig beskæftigelse\nMotiverer og inspirerer borgeren til uddannelse og job og til at indgå i kommunens øvrige tilbud\nForetager løbende, meningsfulde og effektive opfølgninger, altid med fokus på, hvordan borgeren kan komme tilbage på arbejdsmarkedet\nKan være tovholder i sagen i forhold til de tværfaglige indsatser der pågår\nKan skabe en professionel relation til borgeren, har øje for borgerens behov og tør at være nysgerrig på borgerens liv.\nLøn og ansættelsesvilkår sker i henhold til gældende overenskomst og ud fra reglerne om lokal løndannelse. Vi gør opmærksom på, at straffeattest indhentes, inden ansættelsen kan finde sted. Straffeattest skal du selv hente digitalt med NemID på www.borger.dk eller www.politi.dk.\nDen 1. august 2020 har vi indført røgfri arbejdstid i Assens Kommune.\nØnsker du yderligere oplysninger om stillingen, er du velkommen til at tage kontakt til fagkoordinator Tinne Bruselius på tlf. 64 74 70 99 eller koordinerende sagsbehandler Sanne Shah på tlf. 64 74 70 42.\nDu kan læse mere om Assens Kommune på www.assens.dk.\nAnsøgningsfristen er den 22. september 2020, og ansættelsessamtaler afholdes den 29. september 2020.


Den smarteste yoga nogensinde\nKopier venligst! Avataren viser – for eksempel via Apple TV – den rigtige holdning i yoga (Foto: TuringSense)\nEr holdningen i “standskala” korrekt? Er armene på “Warrior II” parallelle med jorden? Selv små fejl kan have en enorm indflydelse på yoga – derhjemme uden en lærer. For at forhindre, at dette sker, har det californiske firma TuringSense nu introduceret smart yogatøj. I toppen og i bukserne i “Pivot Yoga-tøjet” er der installeret adskillige sensorer, som måler holdningen nøjagtigt og skal give brugeren nyttige tip. En avatar foretager øvelserne via appen på tv’et, brugerne skal orientere sig så nøjagtigt som muligt. Ved hjælp af stemmestyring lyder det sådan: “Pivot, hvordan ser det ud?” “Løft dit højre knæ 15 cm!” Forudbestillingerne til $ 99 sæt kører nu, rapporterer The Verge.\nGalaxy S10: Endnu ikke vist, allerede falske\nSamsungs nye flagskib Galaxy S10 frigives som sædvanligt i foråret. Og hvem der ikke ønsker at vente, finder den allerede i Kina – i det mindste næsten. Der cirkulerer allerede de første forfalskninger, som en YouTube-video viser. Fake S10 har indbygget tredobbeltkameraet side om side på bagsiden, som det forventes til den rigtige nye Galaxy. Den billige plastkasse (i stedet for metal og glas) overbeviste notebookcheck.net mindre.\nAirPods 2019 med trådløs opladning\nGør et kedeligt indtryk indtil videre: Apples forsvindne AirPower til trådløs opladning (Foto: Apple)\nAnalytiker Ming-Chi Kuo, mest nøjagtig af alle Apple-guruer, har set igen i sin iGlas-bold. Sidste profeti, siger 9to5Mac: Apple vil opgradere sine trådløse AirPods-hovedtelefoner allerede i første kvartal af 2019 og bringe en ny model, hvis sag kan oplades trådløst. Det ville også være nødvendigt, hvis Apple stadig ønsker at glæde sine kunder med den længe annoncerede lademåtte AirPower. Det er meningen, at det skal oplade iPhone, Watch og AirPods trådløst. For 2020 forventer Kuo helt nye AirPods. Han kalder ørepropperne “Apples mest succesrige tilbehør gennem tidene” – og antager, at kunderne i øjeblikket foretrækker AirPods end en ny iPhone.\nSmarttelefonen med hullet: Lad os slå!\nHakken, udsparingen for kameraet og sensorer på skærmen på de nuværende iPhones er vi blevet noget vant til. Nu ønsker Huawei ifølge Mashable at vise, at tingene er bedre. Den nye Nova 4, som snart bliver præsenteret, har kun stanset et sort hul til kameraet på skærmen. Det skulle forstyrre langt mindre end hak. Der skal dog installeres langt mindre sensorteknologi i Huawei end på iPhone. Til ansigtsgenkendelse og selfies med dybdeskarphed vil det sorte hul næppe nå.\n– Ben Geskin (@ VenyaGeskin1) 28. november 2018\nStarbucks vs. YouPorn\nBekymre sig for god manerer: US Coffee Starbucks (Foto: Starbucks)\nStimulering af koffein vs. stimulerende film: I USA, kaffekæden Starbucks og den beskidte rynkeportal YouPorn. Årsag: For at bevare de gode manerer i hans caféer, mens han nyder Caramel Brownie Hot Chocolate Iced Mocha Latte, vil kaffemaskinen blokere adgangen til YouPorn i sine WLAN’er fra 2019. Til gengæld sagde Yahoo, har YouPorn-medarbejdere ikke længere tilladelse til at bringe Starbucks-produkter til kontoret. Krigen for tværstangen.\nEnden på LEAD: Vroni ringer trådløs\nFungerende superstjerne Veronica “Vroni” Ferres har tweetet, hvordan hun tilbringer sine søndage: Hingegossen i en grøn kjole på en stol, de animerede telefonopkald med “Familie og venner”, som Diva naturligvis beskriver på engelsk. Her bruger fru Maschi (som det fulde billede viser) den første trådløse telefon i verden – en nyhed, som Apple ønsker at præsentere i 2020 for den brede offentlighed. Twitter temmelig hadefuld: “Hvis du ikke tilslutter telefonen, er det eneste, du hører, din egen IQ.”\nSøndage er dejlige at ringe til familie og venner og bare tage lidt tid til at chatte. Det er vigtigt at lægge vores travle tidsplaner til side i et stykke tid og have nogle rigtige hjerte-til-hjerte-samtaler. #FamilyIsLove #SundayThoughts #Friends pic.twitter.com/S4leZoCV8q\n– Veronica Ferres (@VeronicaFerres) 2. december 2018


Folketingsvalget 2019 på Twitter – Uge 2 – DigitalMediaLab\nPosted on May 22, 2019 May 24, 2019 by saansc\nFolketingsvalget 2019 på Twitter – Uge 2\nTo ugers valgkamp er gået, og der er nu kun to uger tilbage før demokratiets festdag, hvor borgerne skal til stemmeurnerne. I denne uge har Digital Media Lab set på kandidaternes aktivitet via data fra deres egne Twitter-profiler (560 aktive profiler i alt). Valgkampens uge 2 løber fra den 14. juni til og med den 20. juni.\nVi starter med at se på, hvilke folketingskandidater, der har tweetet mest den i den anden uge af valgkampen.\nI valgkampens første uge var Karen Melchior, som er Europa-Parlaments- og Folketingskandidat for det Radikale Venstre på en tredjeplads over antal tweets. I denne uge er hun klart nummer et med 372 tweets efterfulgt af folketingskandidat for Stram Kurs i Nordjylland, Uwe Max Jensen med 223 tweets.\nTop fem mest tweetende kandidater er følgende:\nKaren Melchior – Europa-Parlaments- og Folketingskandidat for de Radikale (372 tweets)\nUwe Max Jensen – Folketingskandidat for Strams Kurs i Nordjylland (223 tweets)\nSascha Faxe – Folketingskandidat for Alternativet på Sjælland (168 tweets)\nAndreas Albertsen – Folketingskandidat for SF i Vestjylland (156 tweets)\nNiels Callesøe – Folketingskandidat for SF i Østjylland (153 tweets).\nNedenfor præsenterer vi en oversigt over de mest anvendte hashtags af folketingskandidaterne i uge 2.\nVi har fjernet hashtags #dkpol, #fv19 og #dkmedier da dette er hashtags som ikke bidrager til information omkring hvilke emner hashtagene omtaler. Yderligere skal det nævnes, at hashtag som #valg19, #FTvalg19 og #fv2019 er ligeledes blevet fjernet fra top 10, da de hashtags ikke bidrager til information om emnerne.\nI denne uge er det Socialdemokraties Twitterprofil der er blevet nævnt flest gange. Top tre i denne uge er alle profiler som IKKE hører til en folketingskandidat, men et parti.\nTop fem mest nævnte profiler af en af folketingskandidaterne er således:\nSocialdemokratiets Twitterprofil (Spolitk) er nævnt 462 gange\nAlternativets “witterprofil (alternativet_) er nævnt 360 gange\nVenstres Twitterprofil (venstredk) er nævnt 264 gange\nLars Løkke Rasmussens Twitterprofil (larsloekke) er nævnt 226 gange\nEnhedslisten Twitterprofil (Enhedslisten) er nævnt 133 gange\nVi slutter ligesom sidste uge med en netværksgraf, der viser relationerne mellem de mest nævnte folketingskandidater og de profiler, som de selv har nævnt flest gange i løbet af ugen.\nPrevious PostPrevious Dataharvest 19 – Interesting software take aways\nNext PostNext Folketingsvalget 2019 på Twitter – Uge 3


Jakob går internationalt arrow-right cart chevron-down chevron-left chevron-right chevron-up close menu minus play plus search share user email pinterest facebook instagram snapchat tumblr twitter vimeo youtube subscribe dogecoin dwolla forbrugsforeningen litecoin amazon_payments american_express bitcoin cirrus discover fancy interac jcb master paypal stripe visa diners_club dankort maestro trash\nJakob går internationalt\nDen danske mester i kitesurfing Jakob Appel sætter nu baren lidt højere. Han går nu efter at blive den første skandinav til at deltage i Kite Surf Professional Wave Tour – KSP. Vi er mange der oprindeligt kendte Jakob Appel som windsurfer og manden bag surfersinfo.dk. Men man må sige at han har opnået sine største resultater efter skiftet til kitesurfing og det bliver spændende at se hvad han kan drive det til på den internationale...\nDen danske mester i kitesurfing Jakob Appel sætter nu baren lidt højere.\nHan går nu efter at blive den første skandinav til at deltage i Kite Surf Professional Wave Tour – KSP.\nVi er mange der oprindeligt kendte Jakob Appel som windsurfer og manden bag surfersinfo.dk. Men man må sige at han har opnået sine største resultater efter skiftet til kitesurfing og det bliver spændende at se hvad han kan drive det til på den internationale scene.\nTjek hans website her http://www.jakobappel.com/


Knockmore; Geologi; Flora og fauna; Historie; Arkæologi Cave\nMarts 27, 2016 Tommy Rohde K 0 0\nKnockmore er et højlandsområde og Oplandet beliggende i County Fermanagh, Nordirland. Det ligger uden for landsbyen Derrygonnelly, i den historiske baroniet Magheraboy. Dette område, sammen med de fleste af de tilstødende Boho sogn, er beskrevet som Knockmore Scarplands. Omdrejningspunktet for området er Knockmore topmøde på 277 meter.\nOmrådet anses for at være vigtige i miljømæssigt, fordi det indeholder flere områder af særlig videnskabelig interesse, nemlig West Fermanagh Scarplands ASSI og Vest Fermanagh Scarplands særligt bevaringsområde. Den indeholder også en række steder af arkæologisk betydning, som er blevet undersøgt siden slutningen af det 19. århundrede.\nDet Knockmore Området er kendt for sine dramatiske klipper og forrevne terræn. De indfødte sten har den ære at blive navngivet Knockmore Kalksten; en række huler og hule systemer har udviklet sig inden for dette bånd af rock.\nFlora og fauna på dette område er i høj grad som et resultat af den underliggende kalksten og sandsten geologi, som består af vidden hede blandet med kalkholdige græsarealer. Området er især kendt for fremkomsten af irske eyebright, som anses for en prioriteret art i Nordirland.\nDer er en omtale i gamle fortællinger om et slot, der tilhører Flannagan Klan som var placeret på Knockmore.\nToppen af Knockmore indeholder mindst 15 små huler, som har været genstand for arkæologiske besøg siden slutningen af det 19. århundrede. Den mest betydningsfulde af disse er lettered Cave, der ligger 50 meter fra Knockmore topmøde, som er delvist menneskeskabt. Hulen er opkaldt efter kunsten og skrivning af varierende alder indskrevet på væggene, der spænder fra tidlig celtic og kristne designs til enkel mærkning af navne og datoer. Det blev undersøgt af William Wakeman og Thomas Plunkett og er nu en planlagt fortidsminde.\nBlandt de andre huler studeret på Knockmore er Gillie Hole, som ligger delvist op den sydlige cliff ansigt af topmødet. Opkaldt efter sin 18. århundrede beboere, efter sigende et ungt par udstødt af deres familier, hulen blev opdaget af Wakeman at indeholde yderligere inskriptioner af gamle keltiske oprindelse.\nForrige artikel Mental Health Kommissionen Canada\nNæste artikel Fire Feather Falls


SP planter træer | Slesvigsk Parti\nSP’s stemmer bliver til træer\nSiden 1990 har Slesvigsk Parti plantet et træ for hver stemme på liste S. På denne måde har vi bidraget til skovrejsning i hele Sønderjylland, fordi vi mener, at hvert skovareal er en grøn perle, der gør det muligt for dyr og planter at udfolde sig og giver mennesker fantastiske oplevelser.\nIkke mindst på Knivsbjerg/Knivsberg, hvor orkanen Anatol i 1999 ødelagde store dele af træbestanden, har vi i samarbejde med Knivsberggesellschaft og Deutscher Jugendverband für Nordschleswig ydet en stor indsats for at genskabe parkanlægget på dette historiske sted. Bl.a. har vi plantet 5.000 rødbøg.\nIdéen til denne tradition ”Et træ for hver stemme” stammer fra Ella og Hans Christian Jepsen fra Uge. Hans Christian var amtsrådsmedlem for Slesvigsk Parti og SP’s tidl. formand.\nSlesvigsk Parti planter de næste 700 træer og nærmer sig målet\nNår vi den 14. november 2020 planter 700 træer ved den tidligere tyske skole i Mølby nær Sommersted er vi et godt stykke nærmere vores mål om at plante et træ for hver stemme vi har fået ved sidste kommunalvalg i de fire sønderjyske kommuner.\n”Når den sidste plante er sat i jorden er vi oppe på godt og vel 7.200 træplanter, som vi har plantet siden valget i 2017. Det kan vi være godt tilfreds med, og jeg er ret stolt over denne mangeårige grønne partitradition, som har bidraget til skovrejsning i hele Sønderjylland”, siger formanden for Slesvigsk Parti, Carsten Leth Schmidt.\nMed den aktuelle træplantningsaktion giver Slesvigsk Parti samtidig sig selv en fødselsdagsgave: ”Vi kan i år se tilbage på 100-års partihistorie, hvilket vi markerer ved at plante denne her lille jubilæumsskov i Mølby”, forklarer Carsten Leth Schmidt.\nSlesvigsk Partis skove er jævnt fordelt over hele Sønderjylland og findes bl.a. nær Felsted, i Nolde og på Knivsbjerg.\nSPs næstformand, Rainer Naujeck, har gennem årene været med til at arrangere mange af partiets træplantninger og han er også tovholder på lørdagens aktion.\n”I forbindelse med anlæggelsen af vores jubilæumsskov har vi indgået et samarbejde med skov- og landskabsingeniørfirmaet Skovlund Natur, som har udarbejdet en nøje plan for denne skovrejsning. Vores nye skov kommer til at bestå af en lang række hjemlige træsorter samt et skovbryn”, forklarer Rainer Naujeck.\nFakta om Slesvigsk Partis plant-et træ-aktioner:\nSP har siden 1990 omsat stemmer på Liste S til træer. Ved kommunalvalget i 2017 fik Slesvigsk Parti 9.708 stemmer, hvoraf der til og med aktionen på lørdag vil være omsat 7.225 af stemmerne til træer.\n2018: 475 træplanter på Knivsbjerg\n2019: 50 træplanter ved en række tyske skoler og børnehaver (plantet af junge SPitzen) samt 6.000 forskellige træplanter i Gaardeby ved Tinglev hos landmand og formand for det tyske mindretal Hinrich Jürgensen\n2020: 700 træplanter ved den tidl. tyske skole i Mølby nær Sommersted\nFeres Mezghani og Bjarke Dethlefsen, studerende på hhv. Technische Universität Berlin og Københavns Universitet, lavede i 2018 en CO2-beregning på vores træplantninger, som viser, at de knap 28.000 træer, som vi har plantet i perioden 1990-2018 gennem årene har optaget ca. 5.000 tons CO2 fra atmosfæren. Metoden, de har lagt til grund for beregningerne er ”Method for Calculating Carbon Sequestration by Tress in Urban an Suburban Setting”. Det forudsættes for beregningernes resultat, at alle træer fortsat står og ikke er blevet fældet. Derimod er der taget højde for tab i træbestanden gennem storm- og tørkeskader.


911.400 stemmesedler klar til regionsvalget i Region Syddanmark // Region Syddanmark\nRegion Syddanmark Presse og nyheder Pressemeddelelser Arkiv for pressemeddelelser Pressemeddelelser 2007 Pressemeddelelser før august 2007 911.400 stemmesedler klar til regionsvalget i Region Syddanmark\n911.400 stemmesedler klar til regionsvalget i Region Syddanmark\nEn lille million vælgere i Region Syddanmark skal sætte deres kryds på en citrongul stemmeseddel tirsdag den 15. november. De 296 godkendte kandidater til regionsrådet i Region Syddanmark er fordelt på 16 forskellige lister.\nDet er væsentlig flere kandidater end ved amtsrådsvalgene. Derfor er stemmesedlen også rekordlang denne gang med 74 centimeter. Som noget nyt kan vælgerne se, hvilken by den enkelte kandidat kommer fra - det er valgfrit, men langt de fleste kandidatlister har valgt af få bynavnet med på listen.\nJelling Bogtrykkeri har trykt de mange stemmesedler\n- Det har været en speciel opgave, som vi har haft en del fokus på i huset. Bl.a. fordi vi skal følge en lang række sikkerhedsprocedurer. De første prøvetryk, der ikke kan bruges til noget, bliver forseglet og gemt for at sikre, at der ikke kommer ugyldige stemmesedler i omløb op til valget. Først når valget er overstået, må de makuleres, siger Carsten Bæk Hansen, direktør for Jelling bogtrykkeri.\nDe færdigtrykte stemmesedler er indtil videre anbragt i et tyverisikret lager på trykkeriet. Trykkeriets faste rengøringsselskab er orienteret om, at stemmesedlerne er i huset.\nStemmesedlerne trykkes, så de hænger sammen tre og tre, når de kommer ud til pakning. Derfor skal de skæres til manuelt.\n"Vi har indkaldt ekstra mandskab til at skære, tælle og pakke stemmesedlerne i bundter af 100 stykker. I alt har 8 medarbejdere været i gang de sidste dage med at færdiggøre stemmesedlerne til afsendelse," siger Carsten Bæk Hansen.\nStemmesedlerne skal optælles meget præcist, så hver kommune får det antal stemmesedler tilsendt, der nøjagtigt svarer til antallet af vælgere i kommunen. Når valget er afgjort tælles både brugte og ubrugte stemmesedler op.\nPakket og klar til distribution fylder den lille million stemmesedler næsten 100 paller, der skal fordeles til de nuværende 78 kommuner i det område, som kommer til at udgøre Region Syddanmark. Jelling Bogtrykkeri har været nødt til at sende andre opgaver ud af huset for at kunne håndtere opgaven.\nDu kan læse de opstillede kandidaters egen Blå Bog på www.regionsyddanmark.dk\nJuridisk rådgiver Hanne Molbo Damm, Udviklings- og Sekretariatsafdelingen på 7572 3144 – 2052.


Morten Peders Vej i Stenstrup - Domea.dk\nMorten Peders Vej i Stenstrup\nNi nye lavenergiboliger, placeret i naturskønne omgivelser tæt på Svendborg, Ringe og Faaborg.\nDer bliver skønne grønne omgivelser omkring de nye boliger i Stenstrup.\nBoligselskabet Sydfyn bygger ni nye lavenergiboliger på Morten Peders Vej i Stenstrup. Boligerne er fordelt på to rækker, som sammen danner et mindre fælles gårdrum. Alle boligerne har entré, der vender ud mod det fælles gårdrum. Den modsatte side af boligerne vender ud mod et grønt areal.\nPå grunden er der p-pladser til boligerne, cykeloverdækning og andre fælles installationer.\nStenstrup og Morten Peders Vej ligger i naturskønne omgivelser med 10 km. afstand til Svendborg, 15 km til Ringe og 30 km til Odense. Byen er på knap 1.800 indbyggere. I gåafstand ﬁnder du den lokal skole, indkøb og station. Toget mod hhv. Svendborg og Odense kører to gange i timen.\nBoligerne består af en entré, to værelser samt et stort køkken-alrum med spise- og opholdsstue samt et badeværelse og et praktisk depotrum.\nMan ankommer til en rummelig entré med opbevaringsplads, hvorfra der er adgang til det ene værelse, badeværelset og resten af boligen. Her kommer man ind i det store køkken alrum som er gennemlyst, hvor der er direkte udgang fra både køkkenet og opholdsstuen. Herfra er der adgang til det større soveværelse, hvor der også er direkte udgang til det grønne areal og til et depot inde i boligen.\n9 boliger på ca. 90 m2 fordelt på entré, køkken-alrum og to værelser.\n7.240 kr./mdr. + forbrug\nSkriv dig på venteliste til bolig på Morten Peders Vej i Stenstrup


Vi vil være en del af koret, som synger Jordens sang, og være med til\nat udbrede de oprindelige instruktioner, som hylder og respekterer alt levende, forbundetheden og ønsket om at leve et liv, baseret på denne respekt.\nDet er visdom, som kan være medvirkende til at ændre liv, og hjælpe os på vej,\nså vi kan synge vores sang rent og bevæge os i retning af vores livsformål\nog udfoldelsen af vores potentiale.\nSkabe kontakt til de bagvedliggende energier, naturens cykli og åbne op for\nmagien i vores liv, være med til at skabe helhed og aktivere kræfter,\nsom måske har ligget i dvale og bare venter på at vi løfter låget.\nindilife.dk / Peter Tillge, Eva Dinesen\nTANKER FRA SKOVEN\nTanker jeg har gjort mig:\nJeg er ikke indianer, ikke en krumme Lakota, selv ikke syv generationer tilbage, men har ofte ønsket at jeg var det. Ved nærmere eftertanke, er det nok heldigt, at det ikke er tilfældet. Med min biologiske sammensætning var karrieren formentlig endt på en bar eller på et gadehjørne eller i et kasino. Min oldefar var tysker og min farfar var politimand, og det er jeg glad for. Det giver nok en vis struktur og disciplin.\nTak til begge. Dåbsattesten siger de store vindes måne (fiskens tegn/ 12.3.1949).\nJeg har modtaget undervisning siden 1995 og mere struktureret og sammenhængende siden 1999, hvor specielt fire forskellige lærere har trænet, guidet og hjulpet mig. Min vigtigste lærer, Chris Lüttichau, har undervist mig siden 2003. H. Storm fra 1999-2004 og Marc Druin (Hawk Of the Yellow Wind) periodevis 2001-2010. WindEagle (Ehama) 2013 - nu.\nMin første lærer sagde ofte “be real, don’t be a tourist in your own life”. En af mine personlige overbevisninger eller trossætninger er “indefra og ud” eller cirka som Sokrates sagde ”start altid med dig selv, det er som et løg. Skræl lag for lag af og håb på, der er en kerne”.\nHvordan kan jeg komme derhen, hvor jeg kan synge min sang rent og måske helt uden falske toner. Hvordan kan jeg skimte og muligvis bevæge mig i retning af mit ”livsformål”. Skal jeg satse på stabler af penge og 2 Mercedes’er i garagen (capriolet, naturligvis). Vil det være mere rigtigt at hjælpe de forvirrede eller de fattige. Måske Kirkens Korshær. Eller, måske både og. Skal jeg være der og holde i hånden, når et menneske, nær eller fjern, er ved at forlade denne verden.\nDa de oprindelige folk ikke havde køleskabe, dybfrysere og mikroovne var de ”tvunget til” at leve i samklang med de livsbetingelser, der var deres, hvad enten det var afrikansk ørken eller polaris, lære at ”læse” havet, lægge øret til jorden, for at høre om hjorten eller bisonen var på vej. Det kunne være liv eller død, hvis de fejlede. Da der ikke er så mange bison’er uden for hegnet, er det måske mindre relevant i dag, vil nogen mene, men de bagvedliggende energier, bl.a. intuitionen, naturens cykli er der.\nKan du fornemme om du er på vej til/ind ad den rigtige dør til din kommende arbejdsgiver eller er han/hende du dansede med hele natten, den som du skal dele skattebillet og carport med de næste .. år? Hvem har svaret. Måske havde sangeren Donovan (The answer is blowing in the wind) boet hos the Mohawks.\nDisse gamle ”teachings” kan være med til at åbne op til magien i dit liv åbne, ”hele cirklen”, åbne for nogle af de kræfter, der måske har ligget i dvale siden du var 4-5 år og måske bare venter på at du/nogen ”løfter låget”\nNoget af det som jeg finder specielt tiltrækkende er at langt hovedparten af disse teachings er baseret på naturlove og dyrs adfærd. En stamme, et land og en kultur kan måske kendes bl.a. på de sange de synger, på om børnene leger og er glade, og dyrene trives, om de gamle sidder alene, om kvinderne bliver respekteret, om maden bliver velsignet ....\nPå mange måder betragter jeg mig som Northern Drums yngre bror, der måske skal op i anden klasse efter sommerferien. Ikke så vidende, ikke så forankret, ikke så velorganiseret, men med den samme genetiske konstruktion og de samme drømme og sammen kan vi nok komme et stykke og som salig Stuart Wilde så poetisk fortalte:\nOm at nå sine mål\nDjengis Khan startede med en stamme på sytten personer inklusive hans mor. Han erobrede alt!\nFor mig ser det ud som om, man ikke behøver andet i livet end begejstring og sin mor.\nBegejstringen var der. Og Chris Lüttichau lovede (i en periode) at være min “mor”!\nDe aktiviteter, som jeg håber vi kan søsætte udover ”Menneskets Vej”, er workshops\nover en weekend/dag/aften med ”lidt om det indianske”. Oså workshops om shamanisme\nog forhåbentlig endnu flere visionssøgninger og svedehytter, forløb med unge, en cirkel for\nkvinder/mænd - “seniorer”, ældre måske og ....\nMAIL TIL MIG: rie@tillge.dk / RING ELLER SMS TIL MIG: 50700222\nindilife.dk er produceret i NetObjectsFusion 15 og har ingen mailboks. Bullgaurd Internet Security er aktiv under produktion og opdatering.


Orchid: hjemmepleje efter køb - Violer\nSådan genanvendes en orkidé med markdowns\nFor nylig var phalaenopsis en utilgængelig luksus, og legender cirkulerede om dem, som om de mest lunefulde farver. Jeg vil gerne fjerne denne myte og dele min personlige oplevelse og observationer af disse smukke ”sommerfugle”.\nFor nylig var phalaenopsis en utilgængelig luksus.\nDet hele startede med en gave. Den første forår, på min fødselsdag, blev jeg præsenteret for en smuk phalaenopsis med blomster af blød lilla farve. Jeg satte blomsten på et bord nær vinduet syd. Vanding, når rødderne blev sølvgrå, og efter blomstring transplanterede planten i et andet underlag..\nJeg anskaffede nogle planter ved en markdown - jeg var ked af at lade dem dø uden hjælp. Jeg forstod, at det var meget risikabelt, men det værd. Her er nogle tip til, hvordan man vælger og genudnytter en rabat med blomster..\nHvordan man vælger og genoplive en nedsat orkidé\n1. Inspicér rødderne, når du køber\nFørst og fremmest skal du være opmærksom på plantens rødder. Hvis der endda er nogle få levende (efter vanding er de grønne og senere grå), kan orkideen tages, forudsat at den luftige del af planten er i god stand.\n1. Undersøg først først rødderne af phalaenopsis\n2. Transplanter en orkide\n2. Transplanter phalaenopsis i en ny jord\nTil transplantation skal du forberede en lille fraktion af udvidet ler, hvis planten har meget få rødder (2-3 stk.), Eller stor ekspanderet ler - hvis der er flere. Fjern blomsten forsigtigt. Hvis der er en blomsterstilk, er det bedre at beskære det, som alle rådne, tørre og bløde rødder.\nAlle skiver skal behandles med strålende grøn, trækul eller kanel. Af alle tre komponenter kan jeg godt lide kanel mest - det er let at bruge og tørrer ikke rødderne som grøn.\nDa formålet med transplantationen er at opbygge rødderne, skal potten tages lille, gennemsigtig, med mange huller på vægge og bund. Fra trængsel begynder rødderne at vokse aktivt, og ekspanderet ler giver dem mulighed for at trække vejret frit..\n3. Arranger korrekt vanding\nEfter en sådan transplantation vandes ikke blomsten i ca. 4-10 dage. Men hvis du ser, at rødderne bliver grå, kan du drysse udvidet ler og en gryde med vand.\n3. Arranger korrekt vanding til din phalaenopsis.\nI fremtiden kan du tilføje 1-2 dråber "Epina" eller "Zircon" til vandet til kunstvanding - dette vil hjælpe planten med at komme sig hurtigere og blive stærkere.\nHvis det nedsatte eksemplar er uden rødder, men bladene er i god stand, skal du placere orkideen i et drivhus (det kan være lavet af et akvarium, en krukke eller en plastflaske) på våd sphagnum-mos. Det vigtigste er at regelmæssigt lufte drivhuset og opretholde en konstant temperatur og fugtighed samt give god kunstig belysning. Under disse forhold vises rødderne meget hurtigt. Når rødderne er ca. 4-5 og når 5 cm, kommer tiden til at plante phalaenopsis i en gryde. I fremtiden vil pleje være den samme som for en sund blomst.\nEn anden måde at rodfæste Phalaenopsis på\nDer er en anden måde at dyrke orkide rødder på. For at gøre dette skal du tage en krukke, hæld lidt vand (helst destilleret) i det og lægge et orkidéudløb med blade der. I dette tilfælde bør stikkontakten ikke røre ved vandet, og bladene skal placeres oven på dåsen. Da fugt vil fordampe fra bladene, er de ofte nødt til at blive sprøjtet med øje på vækststedet, så vand ikke kommer dertil, og processen med henfald ikke begynder. Med kunstig belysning vises rødderne om cirka tre uger, men det hele afhænger af placeringen og sæsonen.\nJeg vil med det samme sige, at rehabiliteringen af nedsat phalaenopsis finder sted bedre i forår-sommerperioden. Husk dette, når du køber en plante..\nHvad skal man gøre med orkidé skadedyr??\nUndertiden kan man i butikkerne se falmede phalaenopsis i god form, men med tilstedeværelsen af skadedyr (bløse, edderkoppemider eller andre "levende væsener"). Hvis forholdene i dit hjem tillader det, og du har et karantæneakvarium (eller lignende), kan du tage en chance og få en sådan blomst. Men jeg vil advare om, at hvis huset allerede har en anstændig samling indendørs planter, så er risikoen ikke berettiget. Det er bedre at nægte en sådan blomst for ikke at bringe andre planter i fare.\nHvad skal man gøre, hvis man finder spor af en skadedyr i phalaenopsis?\nI min praksis var der et tilfælde med en pseudo-skadedyr på en blomst. I butikken så jeg phalaenopsis, hvor selve kernen var noget som et web. Sælgerne besluttede tilsyneladende, at dette var en mide, så de diskonterede anlægget. Selv troede jeg det, indtil jeg bragte blomsten hjem. Det var tørt, så jeg besluttede at fylde det. Efter et stykke tid på vækststedet så jeg en ret stor edderkop. Fjern den forsigtigt med en vatpind og fjernelse af hele spindelvevene, sæbe jeg planten med grøn sæbe (dette er et specielt middel mod blomster), hvorefter jeg vaskede alt af. Blomsten transplanterede, og snart gik han i vækst.\nGrøn (potash) sæbe skal være i arsenal af hver producent. Vores marked hjælper dig med at finde dette nyttige værktøj til salg. Se et udvalg af produkter og sammenlign tilbud fra forskellige onlinebutikker.\nBlomstrende stueplanter er en udsmykning af interiøret. Blandt dem skiller sig Clivia ud. Der er for nylig dukket op tegn og overtro om planten, nogle af dem er baseret på blomsterens udseende, kvaliteten af dens blomstring.


Fantastisk holdindsats giver sejr i rivalopgør - Aalborg Håndbold\nFantastisk holdindsats giver sejr i rivalopgør\nDet blev en forrygende aften i Jutlander Bank Arena, hvor et feststemt publikum kunne overvære drengene levere en fremragende indsats, som resulterede i en sikker sejr på 34-28 over Skjern Håndbold.\nVi leverede en sublim håndboldkamp. Der var gode præstationer over hele linjen, og fra start satte vi os på begivenhederne i en særdeles tempofyldt og underholdende affære.\nKampen var et opgør mellem de forsvarende danske mestre og de forsvarende pokalmestre, og det var tydeligt, at begge mandskaber var tændte på at tage teten fra første fløjt.\nDer skulle således ikke gå mere end halvandet minut, før kampens første udvisning faldt. Det var en intens og hæsblæsende indledning på opgøret, og heldigvis var det os, der havde bedst kontrol over tingene fra start.\nVi tog fronten og var efter ti minutters spil foran 8-5. På trods af enkelte tilnærmelser fra gæsterne i første halvleg, sluttede vi godt af mod pausefløjtet og kunne derfor gå til pause foran 18-13.\nDet var 30 minutter, hvor vi leverede forrygende tempofyldt og flydende angreb, mens vi samtidigt stod solidt i forsvaret med en godt spillende Mikael Aggefors i buret.\nDe gode takter fortsatte fra anden halvlegs start, og vi så ud til at være på vej mod en sikker sejr i en forrygende kulisse her til aften, hvor det var tydeligt, at vores trofaste hjemmepublikum havde ventet på slutspilshåndbold!\nSkjern hang dog i, og midtvejs i anden halvleg fik de vores forspring reduceret til tre mål. Herfra vendte vi dog momentum fuldstændig på hovedet, og en fabelagtig periode på ti minutter vandt vi 6-0.\nDa vi nærmede os den afgørende fase, havde vi dermed bragt os foran med ni scoringer, og sejren var reelt i hus. Kristian Sæverås var kommet på mål i løbet af anden halvleg, og han var bl.a. med til at skabe det afgørende forspring med nogle gode redninger.\nI slutminutterne blev der byttet lidt mål frem og tilbage, men det ændrede ikke på, at vi kunne juble ovenpå en fantastisk holdindsats med suverænt håndboldspil i lange perioder, som førte til to vigtige point til regnskabet.\nMen det krævede også som forventet krigerisk fight og vilje at levere en indsats, som den vi gjorde i dag – bedst symboliseret ved Tobias Ellebæk, der undervejs måtte have flere sting for at sy en hovedskade. På trods af dette vendte han dog tilbage og leverede bl.a. fire mål i perioden, hvor momentum var ved at svinge en smule.\nI puljens anden kamp vandt SønderjyskE på udebane over TTH Holstebro. Dagens sejr betyder dermed, at vi får skabt en smule afstand i toppen af slutspilspulje 1, hvor vi er i spidsen med 6 point, hvilket er 4 point mere end vores nærmeste forfølgere i form af Skjern og SønderjyskE.\nNæste kamp er på tirsdag ude mod TTH Holstebro. Der resterer fortsat to hjemmekampe i slutspillet. Billetter hertil kan købes lige her.\nSebastian Barthold 8, Janus Smarason 6, Ómar Ingi Magnússon 6, Tobias Ellebæk 5, Mark Strandgaard 3, Henrik Møllgaard 3, Magnus Saugstrup 2, René Antonsen 1.\nEivind Tangen 7, René Rasmussen 4, Thomas Mogensen 3, Anders Eggert 3, Jesper Konradsson 3, Christoffer Cichosz 2, Bjarte Myrhol 2, Kasper Søndergaard 2, Sebastian Augustinussen 2.\nMikael Aggefors: 9/28 (32%)\nKristian Sæverås: 4/12 (33%)\nEmil Nielsen: 6/33 (18%)\nBjörgvin Gustavsson: 2/9 (22%)\nAalborg Håndbold: 3 x 2 min.\nSkjern Håndbold: 5 x 2 min.\nDagens dommere var Per Olesen og Claus Gramm Pedersen.\nDagens tilskuertal i Jutlander Bank Arena var 3.885.