Brugerundersøgelse Virksomheder og Jord Marts, Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune - PDF\nDownload "Brugerundersøgelse Virksomheder og Jord Marts, Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune"\n1 Brugerundersøgelse Virksomheder og Jord Marts, 2009 Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune\n2 FORMÅL Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune De overordnede formål med brugerundersøgelsen: 1. at belyse virksomhedernes tilfredshed med Århus Kommunes miljøtilsyn og sagsbehandling i relation til ansøgninger om miljøgodkendelse / spildevandstilladelse 2. at sammenligne resultatet med tidligere udført undersøgelse blandt virksomhederne 3. at få idéer, input, råd etc.; som kan anvendes fremadrettet\n3 DESIGN Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune Brugerundersøgelsens seks dele. 1. Planlægning, herunder udarbejdelse af spørgeskema og interviewguide 2. Spørgeskema udsendt til 80 virksomheder (54 returneret). Gennemført marts 2009 Spørgeskemaundersøgelse omhandlede tilsynsbesøg både før, under og efter. 3. Interview i 15 virksomheder, som har været i kontakt med Virksomheder og Jord inden for ca. det sidste år. Gennemført marts 2009 Interviewundersøgelsen omfattede både tilsynsbesøg og miljøgodkendelser 11 interview fandt sted hos virksomhederne. 4 interview fandt af praktiske årsager sted pr. telefon. Varighed pr. interview: ca. 30 min. Udarbejdelse af kort referat af hvert interview 4. Analyse og konklusioner 5. Formidling 6. Henvendelse med tak for deltagelse til deltagende virksomheder\n4 Spørgeskemaundersøgelsen Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune\n5 1. VIRKSOMHEDENS STØRRELSE 1a. Hvor mange ansatte har virksomheden? Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune\n6 2. PLANLÆGNING AF TILSYNSBESØG 2a. Er Virksomheder og Jords kommunikation før tilsynsbesøg\n7 3. GENNEMFØRELSE AF TILSYNSBESØG 3a. Er tilsynsmedarbejderens faglige niveau under tilsynsbesøg\n8 3. GENNEMFØRELSE AF TILSYNSBESØG 3b. Er tilsynsmedarbejderens servicemæssige niveau (venlighed og åbenhed) under tilsynsbesøg\n9 3. GENNEMFØRELSE AF TILSYNSBESØG 3c. Er dialog og informationsniveau under tilsynsbesøg\n10 3. GENNEMFØRELSE AF TILSYNSBESØG 3d. Er den måde, hvorpå tiden anvendes under et tilsynsbesøg\n11 4. OPFØLGNING PÅ TILSYNSBESØG 4a. Er kommunikationen af resultaterne af tilsynsbesøg Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune\n12 5. SAMLET INDTRYK, TIDSFRISTER OG KRAV 5a. Samlet set er samarbejdet med Virksomheder og Jord omkring tilsynsbesøg\n13 5. SAMLET INDTRYK, TIDSFRISTER OG KRAV 5b. I hvilken grad overholder Deres virksomhed tidsfrister og krav til dokumentation ifm. tilsynsbesøg\n14 5. SAMLET INDTRYK, TIDSFRISTER OG KRAV 5c. Er Virksomheder og Jords tidsfrister og krav i forbindelse med tilsynsbesøg\n15 6. FORSLAG TIL FORBEDRINGER Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune Ud af de 54 udfyldte spørgeskemaer indeholdt 9 forslag og kommentarer: 1. Bedre information, når vi får tildelt ny tilsynsførende 2. Bedre sparring 3. Synes samarbejde fungerer fint og konstruktivt 4. Der kunne udarbejdes en vejledning generelt, således at Virksomheder og Jord kunne være samarbejdspartner og vejleder 5. Det ville være rart at blive kontaktet pr. tlf. og aftale tidspunkt for besøg. Det er sket, at I er kommet uanmeldt 6. Bedre information om ændring af tilsynsførende 7. Vore oplevelser med tilsynet fungerer godt. Vi ser ingen anledning til ændringer 8. Længere tidsfrister 9. Vi har været meget tilfredse med den måde, vi har fået gennemgået virksomheden.\n16 KONKLUSIONER SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE 1 Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune Spørgeskemaundersøgelsen viser med stor tydelighed, at respondenterne er tilfredse med samarbejdet med Virksomheder og Jord. Det gælder i forhold til alle adspurgte områder i undersøgelsen; med andre ord i forhold til både planlægning, gennemførelse og opfølgning. Virksomhederne er meget tilfredse med de tidsfrister og krav, som Virksomheder og Jord præsenterer dem for. En svarprocent på 67,5 indikerer en særdeles høj interesse fra virksomhedernes side.\n17 KONKLUSIONER SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE 2 Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune Virksomhederne har kun forholdsvis få kommentarer i forhold til forbedringer. Forslagene støtter i nogen grad op omkring den positive opfattelse af Virksomheder og Jord, men nogle få respondenter ytrer ønske om information i forhold til blandt andet: ny tilsynsførende og information op til tilsynsbesøg. Konklusioner og svarprocent ligger på niveau med tidligere gennemført undersøgelse. Konklusioner vurderes desuden til i meget høj grad at stemme overens med konklusionerne af den interviewundersøgelse, som blev gennemført sideløbende med spørgeskemaundersøgelsen i marts 2009.\n18 Interviewundersøgelse Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune\n19 KONKLUSIONER INTERVIEWUNDERSØGELSE 1 Tilsynsbesøg: Respondenterne er generelt meget positive i forhold til tilsynsbesøg. Især medarbejderne hos Virksomheder og Jord får ros. Medarbejderne er inde i tingene, er fagligt kompetente og realistiske i forhold til den enkelte virksomheds situation fx i forbindelse med ting, der skal ændres. Desuden er det positivt, at medarbejderne er villige til at give gode råd. Det er i det hele taget meget positivt, at medarbejderne er åbne overfor dialog. Virksomhederne udtrykker klart, at samarbejdet fungerer bedst, hvis der er en åben dialog. Og det er der. Tilsynsbesøg planlægges og gennemføres ifølge respondenterne effektivt og på en professionel måde. Flere respondenter udtalte: Det går stille og roligt. Der er naturligvis forhold, som påpeges under tilsynsbesøg. Virksomhederne finder ikke alle disse forhold relevante, men de har forståelse for, at der er regler og krav, som skal overholdes. En respondent udtaler: Man kan godt mærke, at det ikke er et hyggebesøg. Respondenterne ser forholdet til Virksomheder og Jord som et samarbejde, som kræver en\n20 KONKLUSIONER INTERVIEWUNDERSØGELSE 2 Miljøgodkendelser: Virksomheder og Jords håndtering af miljøgodkendelser vurderes meget positivt. Akkurat som i forbindelse med tilsynsbesøg får især medarbejderne ros. De er kompetente, professionelle og forstående overfor den enkelte virksomheds situation. De er åbne overfor dialog. For respondenterne er det vigtigt, at Virksomheder og Jords medarbejdere kommer ud i virksomhederne og ser på de faktiske forhold. Faktisk må de gerne komme endnu mere ud i virksomhederne end det er tilfældet i dag. Sagsbehandlingstiden opfattes af flere respondenter som lang, men ikke urimelig. De ved godt, at det er et stort apparat, der sættes i gang. Virksomhederne føler, at der forlanges meget af dem i forhold til miljøgodkendelser.\n21 KONKLUSIONER INTERVIEWUNDERSØGELSE 3 Miljøgodkendelser og tilsynsbesøg generelt Flere respondenter havde svært ved at skelne mellem arbejdet omkring miljøgodkendelser og tilsynsbesøg. For dem er det kontakten med Virksomheder og Jord, som er relevant. Respondenterne ser altså på helheden; på samarbejdet med Virksomheder og Jord. Kontakten / samarbejdet med Virksomheder og Jord finder sted i en behagelig atmosfære. Her er det vigtigt igen at understrege, at respondenterne rent faktisk opfatter forholdet til Virksomheder og Jord som et samarbejde. Og at virksomhederne i vid udstrækning er bevidste om at bidrage til samarbejdet ud fra en holdning om, at det gør dagligdagen lettere for begge parter. Det meget positivt, at mange respondenter mener, at de lærer nyt af Virksomheder og Jords medarbejdere. Virksomhederne søger i flere tilfælde denne læring meget bevidst. Ingen aspekter af arbejdet med hverken miljøgodkendelser eller tilsynsbesøg vurderes negativt samlet set. Med andre ord dækker tilfredsheden med samarbejdet med Virksomheder og Jord over samarbejdet samlet set. Dog er der enkelte forslag til forbedringer. Disse anføres senere.\n22 KONKLUSIONER INTERVIEWUNDERSØGELSE 4 Miljøgodkendelser og tilsynsbesøg generelt Et af de meget vigtige aspekter omkring undersøgelsen er respondenternes gennemgående opfattelse af, at samarbejdet med Virksomheder og Jord går stille og roligt. Der er ingen væsentlige anker. Tingene går, som de skal uden de helt store udsving. Der er ingen tvivl om, at Virksomheder og Jord sammen med virksomhederne har fundet en samarbejdsform, som passer godt til virksomhedernes virkelighed. Der vil naturligvis altid opstå større eller mindre uoverensstemmelser, men overordnet set fungerer samarbejdet. Virksomheder og Jord er grundige. Eller som en respondent udtrykker det: De giver ikke ved dørene. Flere respondenter søger større fleksibilitet i forhold til fortolkning af regler, men har samtidig forståelse for, at Virksomheder og Jords medarbejdere har nogle regler og procedurer, som skal følges. En del respondenter synes, at de er oppe imod et stort og tung bureaukrati, men at medarbejderne gør deres bedste for den enkelte virksomhed. Især opfattes det meget positivt, når medarbejderne kommer ud i virksomhederne. Flere respondenter nævner, at de inviterer Virksomheder og Jord medarbejdere på besøg.\n23 KONKLUSIONER INTERVIEWUNDERSØGELSE 5 Opsummering af interviewundersøgelse. Positivt. Virksomheder og Jord: Har god forståelse for virksomhedernes situation Er seriøse og fagligt kompetente Giver råd og hjælper med at se løsninger Samarbejder og går gerne i dialog Yder god service Har gode medarbejdere, som virksomhederne omtaler yderst positivt Præsenterer argumenter og giver konstruktive svar Er let at komme i kontakt med Gennemfører effektive tilsynsbesøg Udviser virksomhederne tillid Tager opgaverne meget seriøst uden at spille politimand Er til at tale med Er realistiske\n24 KONKLUSIONER INTERVIEWUNDERSØGELSE 6 Opsummering af interviewundersøgelse. Negativt. Virksomheder og Jord: Er en del af et stort og tungt apparat Er uigennemsigtige i forhold til de fakturaer, som udsendes Holder sig til paragrafferne Gemmer sig bag paragrafferne Forlanger rigtig meget Går ned i mindste detalje Kan være svære at forstå, f.eks. i forbindelse med fagudtryk Det er vigtigt at pointere, at de negative aspekter ovenfor følges af en forståelse for, at sådan bliver Virksomheder og Jord nødt til at agere i forhold til den rolle, man har og de opgaver, man skal udføre.\n25 KONKLUSIONER INTERVIEWUNDERSØGELSE 7 Opsummering af interviewundersøgelse. God råd 1. Vigtigt med én kontaktperson. Den personlige kontakt er meget vigtig. Det er især i den personlige kontakt, at tillid og et godt samarbejde skabes. 2. Husk at melde hurtigt tilbage. Evt. blot skrive, at en mail er modtaget og at virksomheden vil høre mere inden en bestemt dato. Vigtigt for virksomhederne at mærke, at der sker noget. En opfattelse af stilstand i forhold til en sag, er et meget stort irritationsmoment. 3. Vigtigt, at Virksomheder og Jord er fleksible og giver virksomhederne lidt elastik i forhold til at være realistiske overfor, hvad der er praktisk muligt for en virksomhed at gennemføre inden for en given tidsramme. 4. Få virksomhederne til at forstå, at de også skal bidrage til samarbejdet. Opdrage virksomhederne. 5. Begge parter skal have og udvise tillid til hinanden. 6. Give gode råd og hjælpe virksomhederne med at se løsningsmuligheder. Virksomhederne vil gerne have sparring og anser Virksomheder og Jords medarbejdere som fagligt kompetente rådgivere. 7. Arbejde målrettet med at bevare den åbne dialog med virksomhederne\n26 KONKLUSIONER INTERVIEWUNDERSØGELSE 8 Opsummering af interviewundersøgelse. God råd 8. God idé at tage billeder og anvende dem ved evt. opfølgning 9. En speciel servicepakke til helt små virksomheder 10. Arbejde med at gøre fakturaer og de økonomiske aspekter gennemskuelige\n27 Brugerundersøgelsen og Forvaltningens kvalitetspolitik Natur og Miljø Teknik og Miljø Århus Kommune\n28 BRUGERUNDERSØGELSEN VS. KVALITETSPOLITIK 1 Fra kvalitetspolitikken: Det er forvaltningens hensigt, at sagsbehandlingen på natur og miljøområdet skal leve op til borgere, virksomheders og andre interessenters berettigede forventninger til faglig kvalitet, effektivitet og ensartethed. Kommentar: Ifølge undersøgelsen synes Virksomheder og Jord i forhold til tilsyn og miljøgodkendelser at leve op til kvalitetspolitikken omkring faglig kvalitet og effektivitet. Med hensyn ensartethed, så er svar og kommentarer fra de i alt 69 virksomheder i brugerundersøgelsen meget ens. Ingen skiller sig markant ud overhovedet. Der er en klar linje i opfattelsen af Virksomheder og Jord.\n29 BRUGERUNDERSØGELSEN VS. KVALITETSPOLITIK 2 Fra kvalitetspolitikken: Forvaltningen skal fremstå som en troværdig samarbejdspartner, som vores interessenter kan have tillid til. Dette skal bl.a. sikres gennem korrekt og konsekvent myndighedsudøvelse med forståelige og velbegrundede afgørelser til tiden. Kommentar: Virksomhederne i brugerundersøgelsens interview giver klart udtryk for, at de opfatter forholdet til Virksomheder og Jord som et samarbejde. Et samarbejde, som i høj grad præges af gode relationer til Virksomheder og Jords medarbejdere. Virksomhederne er altså meget positive overfor deres samarbejde med Virksomheder og Jord, hvilket ikke ville være tilfældet uden gensidig tillid. Virksomhederne er generelt tilfredse med Virksomheder og Jords myndighedsudøvelse. Afgørelser kommunikeres og der er mulighed for dialog omkring disse, hvilket af virksomhedernes vurderes som værende en positiv dialog.\n30 BRUGERUNDERSØGELSEN VS. KVALITETSPOLITIK 3 Fra kvalitetspolitikken: Forvaltningen ønsker at være åben om vores ydelser og resultater, samt anvende så stor en grad af inddragelse og dialog med interessenterne som muligt. Sammen med en løbende forbedring af vores arbejde, er det således hensigten at fastholde og forbedre tilfredsheden hos interessenterne, samt engagement hos medarbejderne. Kommentar: Brugerundersøgelsen viser, at virksomhederne mener, at der finder en god dialog sted mellem dem selv og Virksomheder og Jord. Virksomhederne udtrykker, at medarbejderne hos Virksomheder og Jord er tilgængelige, åbne og gerne bidrager med vejledning og råd.\n31 BRUGERUNDERSØGELSEN VS. KVALITETSPOLITIK 4 Fra kvalitetspolitikken: For at kunne levere sagsbehandling af høj kvalitet skal forvaltningen til stadighed have fokus på fastholdelse og udvikling af kompetencer hos ledere og medarbejdere. Kommentar: Virksomhederne i undersøgelsen betragter Virksomheder og Jords medarbejdere som både kompetente og som leverandører af ydelser af høj kvalitet.\nBrugerundersøgelse om Jobcenter Ballerup 2016\nBrugerundersøgelse om Jobcenter Ballerup 2016 Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget, 6. december 2016 www.ballerup.dk Dagsorden Dagsorden for punktet ØBaggrund ØMetode og læring ØResultater ØVidere proces


Den Europæiske Unions Tidende, L 4, 07. januar 2006\nKommissionens forordning (EF) nr. 17/2006 af 6. januar 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager\nKommissionens forordning (EF) nr. 18/2006 af 6. januar 2006 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 for så vidt angår listen over lande og områder (1)\nKommissionens forordning (EF) nr. 19/2006 af 6. januar 2006 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 747/2001 hvad angår fællesskabstoldkontingenter for visse landbrugsprodukter med oprindelse i Jordan\nKommissionens forordning (EF) nr. 20/2006 af 6. januar 2006 om ændring af importtold for korn, som er gældende fra den 7. januar 2006


Min tandlæge er sur på mig\nHavde glemt at børste tænder inden jeg skulle til tandlæge, da jeg lige kom fra frokost i skolen. Min tandlæge sagde så at jeg skulle huske det, for ellers kunne hun jo ikke arbejde med mine tænder. Jeg er personligt ret følsom, og det var bare den måde hun sagde det på, som var lidt hård, der gjorde mig ked af det. Hun gjorde også noget da hun skulle rense mine tænder, som gjorde ondt. Jeg valgte ikke at sige noget, for jeg tænkte det blev for meget at bede om. Det sidder stadig i mig selvom det et 14 dage siden. Jeg ved ikke hvad jeg skal gøre! Jeg er bange for at blive hendes hade klient, hvis jeg en dag skulle glemme det igen. Jeg kunne mærke på hende, at det gjorde noget negativt, for der blev en negativ stemning efterfølgende, hvor hun også talte lidt hårdt til mig. Jeg ved ikke hvad jeg skal gøre, eller der overhovedet er noget at gøre, men jeg havde bare lige brug for at komme ud med det.\nDet er aldrig sjovt hvis man føler at nogen er blevet irriteret på en. Hvis situationen stadig sidder i dig og du ikke kan slippe den, så kan du gå ned til din tandlæge. Der kan du sige til hende at du er ked af at du glemte at børste tænder. På den måde, så er det ude af verden og hun vil helst sikkert tage i mod din undskyldning. Det ville være den hurtige måde til at få situationen ud af verden.\nDet er tandlægers arbejde at gøre nogle ting som gør ondt. Det er ikke nødvendigvis rart at være ved tandlægen. Det ville være ualmindeligt, hvis din tandlæge har forsøgt at gøre dig mere ondt end ellers. Men husk, at hvis noget gør for ondt, eller at man ikke kan holde det ud, så skal man sige fra i situationen. En mulighed for dig til næste gang kunne være at du enten bedte tandlægen om at holde pause, eller spørge om det er meningen at det skal gøre så ondt.\nNår man er følsom og lægger mærke til mange ting så kan man komme til at tænke meget på nogle situationer og det kan måske blive svært at slippe dem igen. I denne her situation, så kunne det måske hjælpe dig at træde ét skridt væk fra situationen og se den ovenfra. Fx så er det jo ikke sikkert at det var lige netop dig, som gjorde din tandlæge i dårligt humør. Hun kunne være i dårligt humør af flere årsager, uden at det har noget med dig at gøre. Det kan også være at hun har været travl på arbejdet og så kom det til at gå udover dig. Derfor skal du nok ikke være nervøs for at du bliver hendes hade-klient.\nNæste gang du kommer, så kan du prøve på at huske at børste tænder og så kan du give hende et stort smil når du ser hende. På den måde, bliver det næsten svært for hende at hade dig.


Hammam håndklæde fv. brun - Håndklædet til strandbrug. – CasaCasino\nOttomania Hammam håndklæde fv. Brun er bestilt og sendes så snart den er tilbage på lager\nPraktiske håndvævede Hammam håndklæde i fv. brun fra Ottomania i Tyrkiet.


Køb dine travertin fliser på inpro.dk\nHvis du ønsker travertin fliser, så kan det anbefales at handle hos Inpro A/S. Der tilbydes forskellige typer travertin fliser i sandsten, der er med til at give en udsøgt visuel oplevelse. Man anser desuden travertin som en komfortflise, idet den er lækker at bevæge sig på. Inpro A/S er specialist i sandsten og tilbyder altid et massivt produktudvalg af travertin fliser. Lad dig inspirere af de skønne kalkstenfliser på hjemmesiden, der hjælper hele Danmark med at opnå flisedrømmen. Vil du vide mere om sandsten og travertin fliser? Klik dig frem til nyttig info om kalksten på inpro.dk.\nUdsøgt udvalg inden for naturskifer\nNaturskifer er et sikkert valg til dem, der ikke vil gå ned på kvalitet. Ægte naturskifer er en oplevelse, som f.eks. egner sig som flise, men ligeledes til bundstykke, trappetrin og bordplade. Naturskifer er blevet til igennem 300-400 millioner års udvikling. Man anser især naturskifer for en af Verdens bedste komfortsten, og denne type natursten kan udtrykke sig på mange forskellige måder. Hos Inpro A/S finder du nemlig et velrundet udvalg af naturskifer i masser af udsmykninger, men altid med den høje kvalitet som fællesnævner. Gå på opdagelse i sortimentet med naturskifer på www.inpro.dk, og køb hjem til dit næste renoveringsprojekt, uanset om det er fliselægning, bundstykke til vindueskarmene eller en murafdækning.\nEr det tid til at købe nye fliser, og overvejer du natursten? Inpro A/S tilbyder bl.a. naturskifer og travertin fliser til salg på hjemmesiden. Der forhandles både naturstensfliser og andre udgiver i keramik. Hjemmesiden på inpro.dk er særdeles informativ og indeholder flere produktvideoer, der giver dig info om skifer. Du er selvfølgelig også hjerteligt velkommen til at kontakte menneskerne bag denne brugervenlige webshop for yderligere rådgivning om bundstykker, bordplader m.m.


Leaving Home, Coming Home – Den fortsatte historie om Robert Frank | Fotografisk Skoles Blog\nLeaving Home, Coming Home – Den fortsatte historie om Robert Frank\nPosted in Begivenheder, De gode, gamle dage, Fotografer, Land / USA, Video by fotografiskskole on 18. april 2013\nHusker du, at vi for nogle måneder siden havde et indlæg om bl.a. Robert Franks bog “The Americans“? Hvis du har brug for at genopfriske hukommelsen, kan du finde indlæget her.\nVi vil gerne lige fortsætte lidt med hr. Frank og anbefale 2 fine portrætfilm om ham; den ene film, “Leaving Home, Coming Home: A Portrait of Robert Frank“, blev produceret til BBC i 2005 i anledning af en stor retrospektiv udstilling med ham på Tate Modern i London, mens den anden, “Fire in the East: A Portrait of Robert Frank“, er af lidt ældre dato – 1986 for at være præcis:\nHans bog “The Americans” blev, som vi skrev om i føromtalte indlæg, stærkt kritiseret efter den amerikanske udgivelse i 1959. I årene efter tog fotografer og kritikere dog i større og større grad “The Americans” til sig, og bogens indflydelse voksede. På dette tidspunkt havde Robert Frank imidlertid forladt fotografiet til fordel for filmmediet. Han følte ikke længere, at han kunne bruge fotografiet til at fortælle sine historier. Han opfattede i stigende grad, at det enkelte billede ikke besad egenskaber, som kunne gøre det troværdigt som sandhedsvidne, heller ikke på det personlige plan. Han så flere muligheder i filmmediet, og de næste mange år helligede han sig den eksperimentende film.\nHans tilbagekomst til fotografiet blev motiveret af udgivelsen af bogen “The Lines of My Hand” fra 1972; et retrospektivt blik på Robert Franks fotografiske karriere, som blev til på opfordring af de to japanere Kazuhiko Motomura og Toshio Hataya. Inspireret af projektet og fordi han gerne ville bidrage med nogle mere aktuelle værker til bogen, skabte han nye collager af fotografier, hvorpå han skrev tekst og malede. Han opgav med andre ord “det rene fotografi” og søgte i stedet efter det uperfekte og fragmentariske udtryk.\nIgennem mange år har han bl.a. benyttet sig af Polaroids sort/hvide “peel-apart“-film, som både producerede et positivt print og et negativ, som kunne anvendes i mørkekammeret. De særlige kanter og de unikke “fejl”, som negativerne frembragte, ofte suppleret med ord og kommentarer indriset i negativet, er blevet et af Robert Franks kendetegn.\nDisse senere billeder forholder sig i højere grad (end “The Americans“) til en privat sfære og er skabt som en reaktion på indre erkendelser og levet liv. Og Robert Franks personlige liv har i høj grad haft potentiale til kunstneriske reflektioner: Opvokset som jøde i Europa i tiden omkring Den 2. Verdenskrig; “flugt” fra det udpinte og sønderbombede kontinent efter krigen i jagt på en ny tilværelse; nyt liv i New York; venskaber med beatgenrationsforfatterne og nogle af periodens betydelige abstrakte ekspressionistiske malere; hustru og to børn – Andrea og Pablo; skilsmisse og nyt parforhold med June og ny tilværelse i det øde Nova Scotia i Canada; datteren Andrea dræbt i et flystyrt i 1974, sønnen Pablo diagnosticeret med skizofreni, som resulterede i selvmord i 1994.\nSelv om dette indlæg handler om Robert Franks sene fotografiske værker, vil vi alligevel gerne som en lille bonus tilbyde hans nok mest kontroversielle film, nemlig dokumentartfilmen “Cocksucker Blues” om Rolling Stones nordamerikanske koncert-turné i 1972.\nRobert Frank og hans filmhold fik ubegrænset adgang til bandet under turnéen, både foran og bag scenen, og Rolling Stones skulle efter sigende have håbet på, at filmen ville blive et ærligt, behind-the-scenes-portræt af et stort bands turnéliv.\nDet blev det også, og mere til. Efter at have set “Cocksucker Blues” besluttede bandet, at det var for hård kost for omverden, og at ingen andre måtte se filmen, som dokumenterede en verden af misbrug, udskejelser, hedonisme og kedsomhed – et dystert, desperat og ikke særlig glamourøst bandportræt, som ikke var egnet for fansene.\nVed en retskendelse i 1977 fik Robert Frank lov til at vise filmene 4 gange om året ved særlige lejligheder – forudsat at han selv var til stede ved forevisningerne. Fordi så få derfor havde mulighed for at se filmen, opnåede den op igennem årene mytestatus, men nu findes den altså på nettet i en bootleg-udgave, som kan ses herunder.\nIfølge denne artikel i Rolling Stones (altså magasinet) for bare et halvt års tid siden, ser det nu ud til, at Rolling Stones (altså bandet) er blødt lidt op i forhold til at anerkende filmen, og man må nok også konkludere, at det, som i starten af 70’erne var hård kost for fansene, i dag er set værre endnu i reality shows og andre udskejelser overalt i medierne.\nVi har som medieforbrugere simpelthen mistet en uskyld i forhold til dengang da far (og undertegnede) var dreng, og Robert Franks film fremstår da heller ikke som et tidløst mesterværk, men snarere som et interessant indblik i tiden, kulturen og musikken efter ungdomsoprøret – og så er det naturligvis essentielt stof for Robert Frank-fans (som undertegnede)!\nDet sidste billede er af den nyudgivne luksusudgave af Rolling Stones-albummet “Excile on Main Street” fra 1972. Det var dette album, som bandet turnerede med i “Cocksucker Blues”, og det var Robert Frank, som havde stået for collagerne på omslaget.\n« Bogprojekter, bl.a. fra skolens studieture\nSkolens afslutningsudstilling for efteråret 2012 »


Skat.dk: Selvstændig erhvervsdrivende eller lønmodtager - distriktleder rengøring - hæftelse for A-skat m.v. - forsømmelighed\n30 Jan 2007 09:50\n16 Jan 2007 10:53\n16. afdeling, B-533-02\nIndeholdelses- og registreringspligt + Arbejdsgiverkontrol + Personlig indkomst + Virksomhedsformer. Hæftelse, ansvar og erstatning.\nLønmodtager, selvstændig, agentur\nSkatteyderen drev rengøringsvirksomhed. I rengøringsvirksomheden havde han en distriktsleder. Spørgsmålet i sagen var for det første, om distriktslederens indkomst fra rengøringsvirksomheden var erhvervet som led i selvstændig erhvervsvirksomhed eller som lønmodtagerindkomst. Såfremt der var tale om lønmodtagerindkomst, var spørgsmålet endvidere, om skatteyderen som indehaver af rengøringsvirksomheden hæftede for manglende betaling af A-skat.\nEfter en samlet vurdering fandt landsretten, at distriktslederen ikke kunne anses for at have drevet virksomhed for egen regning og risiko. Landsretten lagde særlig vægt på, at aftalen mellem skatteyderen og distriktslederen reelt var en aftale om en løbende arbejdsydelse, ifølge hvilken distriktslederen på skatteyderens vegne skulle indgå og udføre aftaler om rengøringsservice, og at distriktslederen herfor månedligt modtog vederlag i form af provision, ligesom han havde ret til opsigelsesvarsel. Landsretten lagde endvidere vægt på, at skatteyderen ved udbetalingen af lønnen til det personale, som distriktslederen antog til at bistå sig med udførelsen af rengøringsopgaverne reelt betalte personalets løn og derfor må anses som personalets egentlige arbejdsgiver.\nFor så vidt angik hæftelsesspørgsmålet bemærkede landsretten, at skatteyderen var forpligtet til i forbindelse med udbetalingerne til distriktslederen at foretage indeholdelse af A-skat, jf. kildeskattelovens § 46, jf. § 43. Videre bemærkede landsretten, at skatteyderen undlod dette, selv om Told- og Skattestyrelsen havde pålagt virksomheden at indeholde A-skat m.v., ved udbetalinger til andre af skatteyderens distriktsledere, og selv om ToldSkat havde meddelt skatteyderens advokat, at et fremsendt kontraktsudkast efter regionens opfattelse ikke medførte ændringer i forhold til det, som Told- og Skattestyrelsen havde lagt vægt på ved nævnte afgørelse. Landsretten fandt derfor ikke, at skatteyderen havde godtgjort, at han ikke havde udvist forsømmelighed i forbindelse med undladelsen af at opfylde pligten til at indeholde A-skat. Da skattemyndighederne endvidere ikke havde udvist retsfortabende passivitet, var skatteyderen herefter over for det offentlige umiddelbart ansvarlig for betaling af det manglende beløb, jf. kildeskattelovens § 69, stk. 1.\nKildeskatteloven § 46, stk. 1, jf. § 43\nIndeholdelse af A-skat, AM-bidrag og SP-bidrag 2007-1 A.1.4\n(advokat Ole Søgaard-Nielsen)\n(kammeradvokaten v/advokatfuldmægtig Mette Højberg (prøve)\nLinde Jensen, Ulla Staal og Malene Eigtved (kst.)\nUnder denne sag, der er anlagt den 22. februar 2002, har sagsøgeren, H1 v/A, nedlagt endelig påstand om, at sagsøgte, Skatteministeriet, tilpligtes at anerkende, principalt at JCs indkomst fra sagsøgeren i indkomståret 1998 er oppebåret ved selvstændig erhvervsvirksomhed, subsidiært at sagsøgeren ikke i henhold til kildeskattelovens § 69 er ansvarlig for JCs manglende indbetaling af skat for indkomståret 1998.\nDen 23. november 2001 afsagde Landsskatteretten følgende kendelse\nKlagen skyldes, at ToldSkat har anset JC som lønmodtager i virksomheden H1 og ikke som selvstændig erhvervsdrivende med virksomheden H2. ToldSkat har ligeledes anset de medarbejdere, der i 1998 var ansat i H2, for reelt at være ansat i H1.\nToldSkat har som følge heraf fundet, at virksomheden H1 har været indeholdelsespligtig for A-skat m.v. for JC og medarbejderne i H2, samt at H1 ikke har fradrag for moms på køb af ydelser hos H2.\nSagen har været forhandlet med H1s repræsentant, der også har haft lejlighed til at udtale sig på retsmøde.\nDet fremgår af sagen, at H1 er et rengøringsfirma med 10 - 15 ansatte, der drives af A. Virksomheden er en videreførelse af det tidligere H1X I/S, der blev opløst den 31. december 1997.\nH1 har indgået agenturaftaler med et antal distriktsagenter. Agenturaftale underskrevet den 14. januar 1998 mellem H1X (nu H1) og H2X v. JC (nu H2) er sålydende:\nAgenturgiver overdrager herved til distriktsagenten eneagenturet for salg af agenturgivers produkter og rengøringsydelser i henhold til agentgivers koncept i området der er begrænset af følgende postnumre: ...\nAftalen omfatter salg af rengøringsmidler, midler til industriel affedtning, aftørringspapir, rengøringsmaskiner, mopsystemer og andre produkter, der er beslægtet hermed, samt rengøringsservice. Agenturgiver forbeholder sig ret til at ændre produktsortimentet.\nKonkurrencebegrænsning i aftaleperioden\nAgenter forpligter sig til i aftaleperioden ikke at producere eller sælge produkter, som er identiske med eller som opfylder samme formål som agenturgivers produkter, ej heller repræsentere eller på anden måde deltage i virksomhed som konkurrerer med agenturgiver.\nDet påhviler agenten at varetage agenturgivers interesser indenfor området på bedste måde, herunder med opsøgende salgsarbejde søge at afdække markedet for produkterne eller indgå aftaler om serviceydelser.\nAgenturgiver giver løbende salgs- og produktkurser, som agenten har adgang til at deltage i. Yderligere har distriktsagenten modtaget salgsmateriale. Dette materiale er fortrolig og tilhører agenturgiver. Materialet skal bruges i det daglige arbejde som en vejledning til et bedre salg. Distriktsagenten kan bede om salgsstøtte fra agenturgivers salgschef, som yder støtte i videst muligt omfang, bl.a. ved sambesøg med distriktsagenten, samt ved udarbejdelse af tilbudspriser og serviceaftaler.\nAgenten skal i hvert kalenderkvartal aflægge rapport til agenturgiveren om sin virksomhed angående produkterne, markedssituationen og konkurrenceforholdene indenfor området. Det tilstræbes, at der løbende holdes møde mellem agenturgiver og distriktsagenterne for at udveksle erfaringer for at orientere om nye tiltag fra agenturgivers side m.v.\nSalg udenfor området\nAgenten må hverken direkte eller indirekte virke for afsætning af produkterne eller serviceydelser udenfor området, med mindre agenturgiver giver sin skriftlige accept heraf.\nAgenturgiver skal straks underrette agenturgiver om enhver forespørgsel, som han modtager fra kunder udenfor området.\nProvisionsret & størrelse\nDistriktsagenten erhverver ret til provision når der er indgået bindende salgsaftale. Agenten er berettiget til provision af alt salg af produkterne og rengøringsydelser, som i perioden har fundet sted til kunder indenfor området. Dette gælder ligeledes salg, som skyldes aftaler der er indgået med agenturgiver, men hvis ordrer er formidlet af distriktsagenten.\nDistriktsagenten har ligeledes ret til provision af salgsaftaler, som indgås efter aftaleperiodens ophør, såfremt ordren er kommet frem til agenturgiveren eller distriktsagenten i aftaleperioden.\nDistriktsagenten erhverver ret til provision efter følgende honoreringsmodel:\nRengøringsaftaler og øvrige serviceaftaler giver 10 % den første måned, herefter vil der i deres løbetid blive betalt 5 % i vedligeholdelsesprovision.\nRengøringsydelser afregnes i øvrigt med kontraktprisen\n1,35 plus moms, således at der ved en kontraktspris på f.eks. 13.500,00 bliver afregnet 13.500,00: 1,35 = 10.000,00 plus moms, hertil kommer provisionen = 1.350,00 første måned og 675,00 plus moms i vedligeholdelsesprovision i de efterfølgende måneder.\nDistriktsagentens provision på produktsalg udgør følgende procentsatser\n20 %. Rabat deles mellem parterne.\nProvisionen udbetales i begyndelsen af hver måned, hvor agenturgiver opgør distriktsagenternes tilgodehavende og laver en kreditnota.\nBeløbet overføres direkte til distriktsagentens konto eller udbetales på check.\nDa aftalerne indgås i agenturgivers navn foregår faktureringen fra agenturgivers side. Kopi af fakturaer tilsendes til distriktsagenten.\nReduktion og bortfald af provision\nErlægger kunden ingen betaling, bortfalder provisionen. Opfylder kunden alene aftalen delvist skal provisionen reduceres forholdsmæssigt.\nDistriktsagenten har dog ret til provision, såfremt kundens undladelse af at opfylde salgsaftalen helt eller delvist, ikke beror på omstændigheder, som distriktsagenten overfor kunden bærer ansvaret for.\nDistriktsagenten er selvstændig erhvervsdrivende og skal som sådan være tilmeldt alle fornødne offentlige registre, herunder bl.a. for moms og A-skat.\nDistriktsagenten afholder selv alle udgifter til administration og opfyldelse af salgs- og rengøringsaftaler herunder kontorhold, indkøb af det nødvendige driftsmateriel, samt rengøringsmateriel såsom støvsuger, moppesystemer, rengøringsmidler m.v.\nDistriktsagenten ansætter og instruerer selv det nødvendige personale, således at distriktsagenten i enhver henseende optræder som arbejdsgiver for personalet.\nDistriktsagenten har således ikke ret til yderligere godtgørelse for de omkostninger han måtte have i forbindelse med opfyldelsen af sine forpligtelser ifølge nærværende aftale.\nAgenturgiver står for reklame og markedsføring på landsbasis. Distriktsagenten står selv for den lokale reklame, såsom annoncer i telefonbog, lokalavis m.v. Distriktsagenten kan købe brochurer, streamers, tøj m. tryk osv. til kostpris af agenturgiver.\nAgenturgivers prislister kan kun fraviges efter aftale med agenturgiver.\nDistriktsagenten skal præstere en minimumsomsætning på\n10.000,- pr. md. inkl. værdien af rengøringsaftaler. Såfremt agenten i prøveperioden på 3 måneder ikke har præsteret en omsætning svarende til minimum, er agenturgiver berettiget til at opsige aftalen med 1 måneds varsel. Der betales et depositum på kr. 2.500,00 ekskl. moms d.d. som tilbagebetales ved fortsættelse af samarbejdet efter prøvetiden.\nDistriktsagenten har ikke ret til at antage underagenter uden agenturgivers forudgående skriftlige samtykke, og såfremt agenturgiver samtykker heri er distriktsagenten ansvarlig overfor agenturgiver for underagentens virksomhed.\nAftaleperiode & opsigelse\nNærværende aftale træder i kraft d.d. og varer til opsigelse eller udløb, såfremt en af parterne ikke med nedenfor nævnte varsel har opsagt aftalen til udgang af et kalenderår.\nAftalen kan af såvel agenturgiver som distriktsagenten opsiges med 3 måneders skriftligt varsel. Opsigelsesvarslet forlænges gensidigt efter de første 3 år med 1 måned pr. påbegyndt år hvori agentforholdet består, dog således at opsigelsesvarslet for begge parter maksimalt kan være 6 måneder.\nReturnering af udleveret materiale\nVed aftalens ophør skal distriktsagenten til agenturgiver returnere det materiale som nævnes i § 4, samt i øvrigt relevant materiale der befinder sig hos ham eller hans underagenter.\nDet fremgår at H1 afregnede provision til JC ved afregningsbilag - benævnt som kreditnotaer - udstedt til H2X v/JC (H2 fra 1. april 1998). På kreditnotaerne blev der fratrukket afholdte udgifter til indkøb af varer, benzin, forsikring og nettoløn til personalet i H2, og der blev beregnet moms af differencebeløbet. Nettobeløbet blev udbetalt på checks. Ifølge det foreliggende er der i 1998 sket følgende nettoudbetalinger til H2 /v. JC:\nLønnen til personalet i H2 blev administreret og udbetalt af H1. Lønnen blev udbetalt som nettoløn og bogført i H1 som "udlån til distriktsagent". Efter det oplyste skulle H2 selv afregne A-skat og AM-bidrag til myndighederne. H2 har ikke foretaget afregning af A-skat og AM-bidrag. Indeholdelsespligten for A-skatter m.v. til de ansatte i H2 er af ToldSkat opgjort til 199.485 kr. for indkomståret 1998.\nIfølge det oplyste foretog H1 lønadministrationen af de i H2 ansatte for at lette distriktsagentens arbejdsbyrde, og aftalen herom kom i stand efter skriftligt tilbud afgivet af H1.\nDet fremgår af aftalen, at alle ansættelsesaftaler med H2's medarbejdere er indgået mellem H2 og den enkelte ansatte. Det fremgår af ansættelsesaftalerne, at den ansatte er ansat på timebasis uden et garanteret mininimumstimeantal.\nH1 videreleasede en varevogn til H2. Alle omkostninger inklusiv benzin blev afholdt af H1. Udgifterne blev dog viderefaktureret til H2 via kreditnotaerne. Det er oplyst, at bilen er observeret holdende uden for JCs hjem. H1 stod også for indkøb af diverse rengøringsmaterialer og driftsmidler, som ligeledes blev viderefaktureret til H2.\nJC har ikke været registreret for moms, A-skat eller AM-bidrag siden 1986. A-skat og AM-bidrag for de ansatte hos JC er oplyst på et afmeldt SE-nr. for H1 [rettelig: er oplyst på et andet SE-nr., der har været afmeldt hos ToldSkat siden 1986]. Det er oplyst, at H1 ikke har været bekendt med, at H2 ikke var registreret for moms, A-skat og AM-bidrag.\nIfølge klagers repræsentant ændrede man i september 1995 den dagældende agenturaftale, som følge af bemærkninger som ToldSkat havde til H1X I/S's daværende agenturaftale. Det blev ved brev af 15. september 1995 forsøgt at få regionens tilkendegivelse af, hvorvidt regionen var enig i, at den ændrede aftale opfyldte kravene til selvstændig virksomhed. Regionen afviste imidlertid en stillingtagen hertil med den begrundelse, at man ikke kunne komme med udtalelser om den nye agenturaftale før Told- og Skattestyrelsen havde udtalt sig. Senere afviste regionen at tage stilling, da man ikke kunne forhåndsgodkende kontrakter der ikke var underskrevet, samt at man kun kunne give forhåndsgodkendelse fra skattemyndighedemes side i form af en bindende forhåndsbesked. Klager forsøgte endnu engang den 8. november 1995, men blev afvist.\nTold- og Skattestyrelsen stadfæstede den 4. august 1997 en af ToldSkat truffet afgørelse overfor H1X I/S [...] om at distriktsagenterne måtte anses for lønmodtagere i relation til H1X I/S, under henvisning til, at H1X I/S sørgede for faktureringen af kunder og havde den væsentligste økonomiske risiko ved en kundes svigtende betalingsevne.\nIfølge repræsentanten tilskrev H1 regionen endnu en gang for at få en afklaring vedrørende en ændret agenturaftale. Efter telefonsamtaler og yderligere korrespondance meddelte ToldSkat den 5. december 1997, at man fastholdt, at de ændringer, der var indarbejdet i det fremsendte kontraktudkast ikke medførte ændringer på de områder, som Told- og Skattestyrelsen har lagt vægt på i sin afgørelse. Regionen anførte videre:\n"Såfremt De som rådgiver for virksomheden mener, at der på afgørende punkter allerede er sket ændringer i forhold til de fremlagte kontraktudkast mellem H1X og distriktsagenterne, så der reelt foreligger en ny aftale, der ændrer på de forhold, som Told- og Skattestyrelsen især har lagt vægt på ved sin afgørelse, er virksomheden ikke bundet af afgørelsen, og kravet om indeholdelse af A-skat m.v. af udbetalingerne til distriktsagenterne er således ikke aktuel. Sagen betragtes på det foreliggende grundlag som afsluttet."\nToldSkat har ved den påklagede afgørelse fundet, at virksomheden H1 har været indeholdelsespligtig for A-skat m.v. for JC i det af denne i 1998 oppebårne vederlag på 204.965,70 kr. samt i værdi af fri bil ansat til 40.250 kr. H1 er endvidere anset for indeholdelsespligtig vedrørende løn udbetalt til medarbejderne i H2. Endelig er H1 ikke anset for berettiget til fradrag for moms på køb af ydelser hos H2, hvorfor regionen har efteropkrævet 73.300 kr. i medfør af momslovens § 77, stk. 1, for perioden 1. januar til 31. oktober 1998.\nRegionen har som begrundelse anført, at JC må anses som lønmodtager i H1 og ikke som selvstændig erhvervsdrivende med virksomheden H2, samt at de medarbejdere, der i 1998 var ansat i H2, må anses for reelt at være ansat i H1.\nRegionen har anført, at JC ikke har drevet selvstændig økonomisk virksomhed, da han hverken har været registreret som sådan eller ageret som sådan. Regionen har herved henset til, at det er H1, der fuldt ud har varetaget administrationen for JC i form af leasing af bil, dækning af benzinudgifter, forsikring og lignende. Endvidere er det H1, der har udbetalt løn til de medarbejdere, der udførte arbejde for JC.\nEndvidere har JC ikke haft nogen økonomisk risiko ved den med H1 indgåede agenturaftale. Udgifter til indkøb af materialer og driftsmidler til rengøringsarbejde opstod kun som følge af indgåede rengøringsaftaler, og lønudgifter til ansat personale eksisterede kun, såfremt der var indgået rengøringsaftaler, idet de ansatte ikke var garanteret minimumstimetal.\nDesuden har der i beløbene udbetalt til JC via kreditnotaerne ikke været tilstrækkeligt til en rimelig indtjening, såfremt han af disse beløb skulle udrede A-skat, AM-bidrag og SP-bidrag til medarbejderne under ham. De indeholdte A-skatter m.v. til de ansatte udgjorde 199.485 kr. Af de 204.966 kr. afregnet til ham, har der således ikke været tilstrækkeligt til bl.a. personlige B-skatter og moms samt privatforbrug.\nRegionen har videre anført, at Told- og Skattestyrelsen tidligere har truffet afgørelse om, hvorvidt distriktsagenterne var lønmodtagere eller ej. Told- og Skattestyrelsen anså agenterne for at være lønmodtagere under henvisning til, at H1X I/S sørgede for faktureringen af kunderne og havde den væsentligste økonomiske risiko ved en kundes svigtende betalingsevne. H1 har i det væsentligste videreført aftalen med JC. I aftalen er der i forhold til den aftale, Told- og Skattestyrelsen har taget stilling til, foretaget mindre ændringer, men de ændrer ikke på, at det stadig er H1, der sørger for faktureringen af kunderne, samt har den væsentligste økonomiske risiko ved en kundes svigtende betalingsevne.\nRegionen har ydermere anført, at den omstændighed, at JC ikke er registreret som selvstændig erhvervsdrivende i ToldSkats registre, tyder på, at der ikke er tale om to selvstændige virksomheder.\nVedrørende beskatningen af fri bil har regionen anført, at JC har været ansat hos H1, og at bilen har været til rådighed hele døgnet. Da bilen er egnet til alternativt befordringsmiddel, og da den har holdt ved hjemmet uden for arbejdstid, formodes det derfor, at bilen - uanset aftalen med H1 om det modsatte - også har været anvendt til privat formål.\nRegionen har endelig anført, at H1 ikke har ret til fradrag for moms på køb hos JC, da der ikke er tale om et momspligtigt køb, når JC ikke er selvstændig erhvervsdrivende.\nKlagers repræsentant har overfor Landsskatteretten nedlagt påstand om [at] JC ikke anses som lønmodtager i H1, men derimod som selvstændig erhvervsdrivende med virksomheden H2 med den følge, at H1 ikke er indeholdelsespligtig for A-skatter m.v. for JC eller de ansatte i H2, samt har ret til fradrag for momsen ved køb af ydelser fra H2.\nKlagers repræsentant har videre nedlagt påstand om [at] ToldSkat ikke har kompetence til at afgøre spørgsmålet om beskatning af JC af fri bil.\nSubsidiært har repræsentanten nedlagt påstand om, at der ikke er grundlag for beskatning af fri bil overfor JC.\nRepræsentanten har anført, at Told- og Skattestyrelsens tidligere afgørelse vedrørte H1X I/S, og derfor ikke har relevans for nærværende sag, idet afgørelsen vedrørte en agenturaftale, der ikke længere anvendes. Den nuværende agenturaftale afviger fra den af Told- og Skattestyrelsen bedømte på følgende væsentlige punkter:\nAgenten er berettiget til at sælge andre end klagers produkter, såfremt disse ikke konkurrerer med klagers.\nAgenten har ingen pligt til at deltage i salgs- og produktkurser, men har alene mulighed herfor.\nAgenten er ikke forpligtet til at deltage i salgsmøder og salgstræning.\nAgenten har pligt til at være tilmeldt alle fornødne offentlige registre, herunder bl.a. for moms og A-skat, j f. aftalens § 9.\nDistriktsagenten skal selv afholde alle udgifter til administration, opfyldelse af salgs- og rengøringsaftaler, herunder kontorhold, indkøb af det nødvendige driftsmateriel samt rengøringsmateriel.\nDistriktsagenten har ikke ret til yderligere godtgørelse for de omkostninger han måtte have i forbindelse med opfyldelsen af sine forpligtelser ifølge agentaftalen.\nAgenten handler for egen regning og risiko, da denne selv bærer risikoen for at kunden betaler.\nAgentens indtjening sker alene ved oppebærelse af provision af gennemførte ordre.\nAgenten er ikke omfattet af ferieloven, arbejdsforsikringsloven, funktionærloven, arbejdsskadeforsikringsloven eller dagpengeloven.\nAgenten er ikke forpligtet til at levere en personlig arbejdsydelse.\nDa H1 var den billigste leverandør af rengøringsmidler, papirprodukter, rengøringsmaskiner m.v. har H2 indkøbt de til opfyldelse af salgs- og rengøringsaftalerne nødvendige ting hos H1, og har i forbindelse med provisionsafregningerne accepteret, at man fra H1s side modregnede købene forinden udbetaling fandt sted.\nH1 har efter ønske fra H2 afgivet tilbud på og efterfølgende indgået aftale om administration i forbindelse med lønudbetalinger, herunder udarbejdelse af lønsedler, feriekort, oplysningssedler samt lønudbetaling. H1 har således alene på vegne af H2 udbetalt lønnen til H2's ansatte. H2 skulle selv foretage afregning af A-skat, AM-bidrag m.v. til myndighederne.\nFor så vidt angår fakturering af kunder foretages dette - som i alle andre agenturforhold -af agenturgiveren. Desuden følger det af Handelsagentlovens § 20, at agenten ikke uden særlig bemyndigelse har ret til at modtage betaling, give henstand eller foretage ændringer i de indgåede aftaler. Desuden har dette forhold ikke betydning for vurderingen af, om der foreligger erhvervsdrivende virksomhed eller ej, jf. Ligningsvejledningen for 1998, afsnit E.A.4.3, der nævner Østre Landsrets dom af 28. august 1980 som vedrørte en handelsagent, der optog ordrer, som blev videresendt til agenturgiveren, der herefter sendte ordrebekræftelsen videre til kunden.\nEndvidere har H1 hverken formelt eller reelt instruktionsbeføjelse over distriktsagenten.\nIfølge repræsentanten kan det formelle krav om registrering ikke medføre, at der ses bort fra realiteterne om, at H2 selv har ledet, fordelt og tilrettelagt sit arbejde og haft den økonomiske risiko herved. Der henvises til TfS 1996.449, samt til TfS 1988.233, hvor situationen er sammenlignelig med nærværende sag for så vidt angår H2s udgifter til ansat personale, idet en avisdistributør alene har udgifter til ansatte, såfremt der er aviser/reklamer at uddele. Repræsentanten har i den forbindelse anført, at regionens argument om, at H2 alene har haft økonomisk risiko/udgifter i det tilfælde, at der var arbejde at udføre, ikke er holdbart. Regionen undlader at tage i betragtning, at der naturligvis er omkostninger ved indkøb af varelager, ved at have ubenyttede driftsmidler til rådighed, såsom skuremaskine, støvsugere, rengøringsvogne og varebil. Samtidig er H2 forpligtet i henhold til lønmodtagernes opsigelsesvarsel, hvorefter der ved opsigelse af de ansatte vil være krav på udbetaling af en gennemsnitlig månedsløn. Endvidere omfatter risikobegrebet også muligheden for ikke at få indtægter, der kan give en indtjening til distriktsagenten til betaling af private udgifter.\nRepræsentanten har videre anført, at da ToldSkat i en periode efter Told- og Skattestyrelsens afgørelse ikke har haft indvendinger mod kontraktvilkårene, har klager under alle omstændigheder haft en berettiget forventning om, at regionen var enig i, at der ikke var tale om et lønmodtagerforhold, idet man i så fald havde haft al mulig grund og mulighed for at påtale, at der ikke var tale om selvstændig virksomhed.\nFor så vidt angår beskatning af fri bil har repræsentanten anført, at ToldSkat ikke har kompetence til at afgøre, om der kan være tale om beskatning af fri bil overfor JC.\nRepræsentanten har videre anført, at den bil, som H2 har haft til rådighed, har været leaset hos H1, og H2 har således selv betalt alle udgifter hertil. Der kan således ikke være tale om en fri bil i henhold til Ligningslovens § 16, stk. 4. Der var endvidere tale om en gulpladebil, der ikke må anvendes til privat brug, hvilket JC heller ikke har, da han har en anden bil til rådighed. Regionens formodning om privat anvendelse af bilen er således udokumenteret. Endelig taler det at bilen er set holdende ud for JCs bopæl ikke for at den har været benyttet privat, eftersom dette også var virksomhedsadressen.\nEfter kildeskattelovens § 46, stk. 1, 1. pkt., skal den for hvis regning udbetaling af A-indkomst foretages, i forbindelse med denne udbetaling indeholde foreløbig skat af det udbetalte beløb.\nUd fra en samlet vurdering finder Landsskatteretten, at JC i skattemæssig henseende må anses for at stå i et tjenesteforhold til H1. Retten har herved henset til, at JC udelukkende har samme hvervgiver, at han med H1 har indgået aftale om løbende arbejdsydelse, at han har ret til opsigelsesvarsel, og at vederlaget er beregnet som provision, hvilket er almindeligt i tjenesteforhold, at vederlaget betales periodisk. Endvidere er der lagt vægt på, at den mellem parterne benyttede afregningsform har medført, at vederlaget i overvejende grad var nettoindkomst for JC.\nFor så vidt angår de øvrige medarbejdere i H2 finder retten, at H1, må anses for den reelle arbejdsgiver for dette personale. Retten har herved henset til, at H1 fakturerede sine kunder for det af personalet udførte arbejde, at virksomheden efter rettens opfattelse var den reelle udbetaler af lønnen, samt at personalet var undergivet instruktionsbeføjelse af JC, der som anført må betragtes som lønmodtager i H1.\nRetten finder herefter, at H1 er indeholdelsespligtig for A-skat m.v. i forbindelse med udbetalingerne til JC og lønudbetalingerne til personalet i H2.\nRetten finder ikke, at H1 som følge af passivitet hos ToldSkat har opnået en retsbeskyttet berettiget forventning om, at forholdet ville blive anset for et forhold mellem to selvstændige erhvervsdrivende. Retten har herved lagt vægt på, at ToldSkat gentagne gange har afvist at kunne tage stilling til kontraktudkast og ved flere lejligheder har afvist, at de betragtede forholdet som en aftale mellem to selvstændige erhvervsdrivende.\nEfter Kildeskattelovens § 89 B kan skatteministeren bemyndige de statslige Told-og Skattemyndigheder til at træffe afgørelse efter kildeskatteloven. Denne bemyndigelse er udnyttet ved bekendtgørelse om sagsudlægning (senest bek. nr. 303 af 2. maj 2000), hvorefter den lokale ToldSkat er bemyndiget til i 1. instans at træffe afgørelse om indeholdelse. Den stedlige ToldSkat findes derfor at have haft kompetence [vedr.] indeholdelse. Den stedlige ToldSkat findes derfor at have haft kompetence til at træffe afgørelse om at H1 var indeholdelsespligtig i værdi af fri bil.\nEfter Ligningslovens § 16, stk. 1, medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst bl.a. værdien af helt eller delvis vederlagsfri benyttelse af andres formuegoder, herunder værdien af en bil, der af arbejdsgiver er stillet til rådighed for den skattepligtiges private benyttelse. Østre Landsret fastslog ved dom af 20. november 1998, at bevisbyrden for at anvendelsen af en til rådighed stående bil udelukkende er erhvervsmæssig ikke påhviler skattemyndigheden.\nHenset til at JC har haft rådighed over den leasede varebil, at den uanset indretning til erhvervsmæssig brug har været egnet til privat personbefordring, at han ikke har ført kørselsregnskab, eller på anden måde har godtgjort, at bilen udelukkende har været anvendt erhvervsmæssigt finder retten, at H1 er indeholdelsespligtig for A-skatteværdien af at JC har haft fri bil til rådighed.\nEfter momslovens § 3 er afgiftspligtige personer juridiske eller fysiske personer, der driver selvstændig økonomisk virksomhed.\nUnder hensyn til at JC som anført ikke driver selvstændig økonomisk virksomhed, og derfor ikke er momspligtig, finder retten, at H1 ikke har fradrag for moms på køb af ydelser hos ham.\nDen 18. februar 2002 traf Told- og Skattestyrelsen vedrørende sagsøgeren følgende afgørelse stilet til sagsøgerens advokat, advokat Ole Søgaard-Nielsen:\n"Efter at Landsskatteretten i en sag om fradrag for moms ved kendelse af 23. november 2001 har fastholdt ToldSkats afgørelse om, at JC ikke drev selvstændig virksomhed, har De meddelt, at De fastholder [at] Deres tidligere indsendte klage over, at regionen har pålagt H1 hæftelse efter kildeskattelovens § 69, stk. 1 og 2, idet De ikke mener, at der er udvist forsømmelighed.\nTold- og Skattestyrelsen skal i den anledning meddele, at styrelsen fastholder regionens afgørelse af 27. september 1999.\nDa Landsskatteretten nu har afgjort, at de skete ændringer i forhold til JC og hans medarbejdere ikke medførte, at JC kunne anses for selvstændig erhvervsdrivende, er det tilbageværende spørgsmål, om det har været forsømmeligt af virksomheden, at se bort fra pålægget om indeholdelse. Ved afgørelsen heraf er udgangspunktet, at Told- og Skattestyrelsen i 1997 fastholdt ToldSkats afgørelse om indeholdelsespligt, og at ToldSkat efter at have gennemset den ændrede agenturaftale i brev af 5. december 1977  meddelte, at den efter regionens opfattelse ikke indeholdt så væsentlige ændringer, at påbudet om indeholdelsespligt var bortfaldet.\nRegionen tog dog det forbehold, at indeholdelsespligten bortfaldt, hvis De som rådgiver for virksomheden mente, at der reelt forelå en ny aftale, der indebar, at de væsentlige forudsætninger for Told- og Skattestyrelsens afgørelse ikke længere var til stede.\nIfølge de fremlagte kontrakter er der ikke sket nogen væsentlig ændring i den økonomiske risikofordeling, som ifølge CIR nr. 135 af 4/11 1998 punkt 33 om opkrævning af indkomst- og formueskat efter kildeskatteloven er det væsentligste moment ved afgrænsningen af tjenesteforhold og selvstændig virksomhed. Det forhold, at JC ifølge den nye aftale skal betale udgifterne til administrationen af bl.a. sine medarbejderes løn, finder styrelsen ikke har afgørende betydning, især da selskabet efter kortere tid selv overtog administrationen, selv om det skete mod betaling af vederlag. Styrelsen finder heller ikke, at det forhold, at JC ikke er pligtig til at deltage i selskabets instruktionsmøder betyder, at selskabet ikke har instruktionsbeføjelser over for ham, idet det ikke hindrer selskabet i om nødvendigt at instruere ham på anden vis.\nTold- og Skattestyrelsen finder således ikke, at selskabet med føje har kunnet antage, at forudsætningerne for Told- og Skattestyrelsens afgørelse fra 1997 var så væsentligt ændrede, at pålægget om indeholdelsespligt var bortfaldet.\nFor så vidt angår hæftelse efter kildeskattelovens § 69, stk. 2 bemærkes, at denne bestemmelse ikke stiller krav om udvist forsømmelse.\nIfølge udateret ansættelsesaftale mellem H2, SE nr. ..., og LK, blev LK pr. 10. oktober 1998 ansat som rengøringsassistent uden et garanteret minimumstimetal og med løn og opsigelsesvarsel efter "overenskomst" samt feriepenge i henhold til ferieloven. Ansættelsesaftalen var på vegne H2 underskrevet af JC.\nPå lønsedler udstedt til rengøringsassistenter i perioden fra ultimo juni 1998 til ultimo september 1998 er arbejdsgiveren angivet som "H2" med SE-nummeret ....\nToldSkat har i skrivelse af 7. oktober 2005 til kammeradvokaten blandt andet oplyst følgende vedrørende JC:\n"Det er generelt svært at fremkomme med oplysninger vedr. JCs indberetninger, idet JC, som det blev omtalt i regionens brev af 29. juni 2005, ikke har foretaget nogen indberetninger på SE-nr. ....\nMoms- og A-skatteangivelser\nDer er ikke foretaget indberetning af moms på SE-nr. ... i 1998, hvilket skyldes, at SE-nummeret har været afmeldt for momsregistrering siden 1979.\nJC har ikke indsendt månedlige angivelser af A-skat og AM-bidrag for 1998. Der er derimod indsendt oplysningssedler for indkomståret 1998. På SE-nr. ... er der indberettet følgende for 1998:\nHvem der har foretaget indberetningen for 1998 vides ikke, men regionen antager, at det er H1 v/A. Dette begrundes med, at A under sagsbehandlingen har oplyst, at det var en del af den indgåede administrationsaftale med JC, at H1 skulle stå for lønadministrationen.\nIndberetningen blev som en følge af regionens afgørelse af 27. september 1999 flyttet til SE-nr. ... (H1)."\nLønmodtagernes Garantifond har i skrivelse af 6. januar 2006 til sagsøgerens advokat oplyst, at Lønmodtagernes Garantifond ikke har udbetalt feriepenge til tidligere ansatte i H2 v/JC, SE-nr. ....\nDer er under sagen afgivet forklaring af A, VN og RT.\nA har forklaret blandt andet, at han og MS i sin tid etablerede H1X I/S med henblik på at drive virksomhed med rengøringsservice. MS fik ideen med anvendelse af distriktsagenter, som havde egne kunder inden for eget geografiske område, en ordning som navnlig havde til formål at muliggøre større vækst af virksomheden og skabe stordriftsfordele i forbindelse med vareindkøb m.v. Distriktsagenternes kundeaftaler blev indgået i H1X I/S' navn, og af denne grund, men også for at spare distriktsagenterne for omkostninger, var det H1X I/S, der fakturerede kunderne. H1X I/S havde også egne ansatte, men kun inden for de geografiske områder, i hvilke der ikke var distriktsagenter.\nI 1997 opløste han og MS H1X I/S, idet MS fortsatte interessentskabets aktiviteter på Sjælland, mens han selv under navnet H1X og senere H1 fortsatte aktiviteterne i ... og ..., herunder med JC som distriktsagent i .... Han indgik en ny agenturaftale med JC, hvorefter JCs kundeaftaler fortsat skulle indgås i agenturgivers navn, ligesom det fortsat skulle være agenturgiver, der stod for kundefaktureringen. JCs arbejde bestod i det væsentlige i at indgå og udføre aftaler om rengøringsservice, idet mindre end 5 % af hans omsætning vedrørte salg af rengøringsprodukter. JC stod selv for tilrettelæggelsen af sit arbejde og kunne ikke pålægges at udføre nærmere angivne arbejdsopgaver. Han ansatte selv personale, som han alene havde instruktionsbeføjelsen over, og det var således kun for at lette arbejdsopgaverne og spare JC for omkostninger, at sagsøgeren forestod lønadministrationen vedrørende JCs personale. Aftalen om lønadministration indebar, at rengøringsassistenternes timesedler efter godkendelse hos JC blev sendt til sagsøgeren, som på grundlag heraf udfærdigede lønsedler og udbetalte rengøringsassistenterne deres nettoløn, der hos sagsøgeren blev bogført som lån til JC. Sagsøgeren sendte lønsedlerne og afregningsbilag til JC, men foretog hverken indeholdelse af A-skat eller indberetning af løn til skattemyndighederne, dels fordi dette ikke var en del af lønadministrationsaftalen, dels fordi JC som selvstændig erhvervsdrivende selv modtog opkrævninger m.m. fra myndighederne og derfor naturligt selv kommunikerede med myndighederne. Han var ikke klar over, at JCs SE-nummer ikke var aktivt.\nMeningen med agenturaftalens § 8 om spørgsmål om provision til distriktsagenten i tilfælde af en kundes manglende betaling var, at sagsøgeren skulle sørge for inddrivelse af betaling, når distriktsagenten havde leveret sin ydelse. Han erindrer dog ikke at have været ude for, at en kunde ikke betalte, og at bestemmelsen således skulle have været aktuel.\nVN har forklaret blandt andet, at hun oprindelig blev ansat som rengøringsassistent i H1X i henhold til en ansættelsesaftale, som hun indgik med A. Da hun i 1998 flyttede fra ... til ..., indgik hun en ny ansættelsesaftale, denne gang med JC, som herefter var hendes chef og eneste kontaktperson, og som også godkendte hendes timesedler. Lønsedler og løn modtog hun fra sagsøgeren og feriepenge fra Feriekonto.\nRT har forklaret blandt andet, at han i september 1998 blev ansat som rengøringsassistent af JC, og at ansættelsesforholdet varede i 2 år. Indtil et par måneder før ansættelsesforholdets ophør var det udelukkende JC, som var hans kontaktperson, og som kontrollerede hans arbejde, og til hvem han afleverede timesedler. Han så kun sjældent sagsøgeren, som dog engang imellem kom for at hilse på og se, om tingene gik ordentligt for sig.\nSagsøgeren har til støtte for sin principale påstand navnlig gjort gældende, at aftalen mellem sagsøgeren og JC blev indgået mellem to selvstændige erhvervsdrivende, idet JC ud fra en samlet vurdering i henhold til cirkulære nr. 129 af 4. juli 1994 må betragtes som selvstændig erhvervsdrivende, da agentforholdet har alle typiske kendetegn for en selvstændig virksomhed. JC havde således ansat eget personale og havde væsentlige udgifter til indkøb af driftsmidler, ligesom han havde den fulde økonomiske risiko ved sin indtjening. Sagsøgeren havde ingen instruktionsadgang over for JC og foretog ingen underskudsdækning for tabsgivende virksomhed. JC fik udbetalt bruttoløn med forpligtelse til selv at afregne A-skat, B-skat m.v., ligesom JC selv afholdt udgifter til bil. JC var omfattet af ferieloven m.v. og havde mulighed for at antage andet arbejde og havde over for sagsøgeren oplyst, at han var tilmeldt de offentlige registre ved afgivelse af SE-nr. Det er udokumenteret, at JC alene havde en og samme hvervgiver, og at JC skulle præstere en løbende arbejdsydelse, idet han kunne vælge selv at udføre arbejdet eller at lade andre udføre arbejdet. Det er endvidere udokumenteret, at JC skulle have anvendt sin bil til andet end erhvervsmæssig kørsel og ikke at have ført kørebog, ligesom det ikke er dokumenteret, at JC ikke skulle have været tilmeldt offentlige registre. At JCs ansatte ikke har modtaget udbetalinger fra Lønmodtagernes Garantifond understøtter, at JC har opfyldt sine forpligtelser over for sine ansatte.\nSagsøgeren har til støtte for sin subsidiære påstand navnlig gjort gældende, at sagsøgeren ikke har udvist forsømmelighed i henhold til kildeskattelovens § 69, stk. 1, jf § 43, idet sagsøgeren af ToldSkat var blevet oplyst, at såfremt man fandt ændringerne i forhold til den tidligere agenturaftale for væsentlige, var sagen at betragte som afsluttet. I perioden fra Told- og Skattestyrelsens afgørelse i august 1997 til marts 1999 har skattemyndighederne på trods af sagsøgerens udtrykkelige ønske om klarhed over sin retsstilling intet foretaget sig for at bringe sagsøgeren ud af hans berettigede opfattelse af, at agenturaftalen mellem sagsøgeren og JC var en aftale mellem to selvstændige erhvervsdrivende. Sagsøgeren kunne under ingen omstændigheder have en forventning om at have pligt til at indeholde A-skat m.v. vedrørende det af JC antagne personale, som sagsøgeren ikke havde instruktionsadgang overfor, eller at sagsøgeren skulle have pligt til at indeholde A-skat m.v. vedrørende den af JC leasede bil, som JC selv betalte ydelserne på, og som sagsøgeren ingen indflydelse havde på med hensyn til udarbejdelse af kørselsregnskab m.v. Sagsøgeren var endvidere ikke bekendt med, at JCs SE-nr. ikke var aktivt, og sagsøgeren kunne på daværende tidspunkt heller ikke hos myndighederne have indhentet oplysninger herom.\nSagsøgte har til støtte for frifindelsespåstanden vedrørende sagsøgerens principale påstand navnlig gjort gældende, at JCs indkomst fra sagsøgeren i indkomståret 1998 ikke blev oppebåret ved selvstændig erhvervsvirksomhed, jf. personskattelovscirkulærets punkt B.3.1.1 og UfR 1996.1027 H. JCs indkomst fra sagsøgeren var således ikke kendetegnet ved, at JC for egen regning og risiko udøvede en virksomhed af økonomisk karakter med det formål at opnå et overskud, men derimod ved at være vederlag for personligt arbejde i tjenesteforhold til sagsøgeren. JCs virke fremstod efter agenturaftalen som en løbende, integreret del af ydelserne i sagsøgerens rengøringsvirksomhed, i hvilken JC fungerede som afdelingsleder i .... Aftalerne med kunderne blev indgået i sagsøgerens navn, ligesom sagsøgeren stod for faktureringen, og JC bar dermed ikke risikoen for eventuelle krav fra kunderne vedrørende mangler og erstatning m.v. JC bar heller ikke risikoen for kundernes manglende betaling, medmindre dette skyldtes omstændigheder, som han bar ansvaret for, og han havde en prøveperiode og ret til opsigelsesvarsel. Sagsøgeren havde som hvervgiver over for JC en almindelig adgang til at fastsætte generelle og konkrete instrukser for arbejdets udførelse og til at føre tilsyn og kontrol hermed. JC var begrænset i sin adgang til at udøve konkurrerende virksomhed og kunne kun fravige sagsøgerens prislister efter aftale med denne. JC skulle endvidere præstere en minimumsomsætning og kunne ikke uden sagsøgerens samtykke antage underagenter og var ved aftalens ophør forpligtet til at returnere materiale til sagsøgeren. JCs vederlag var beregnet som provision, hvilket er almindeligt i lønmodtagerforhold, og blev udbetalt en gang om måneden. Den valgte afregningsform med "kreditnotaer" indebar, at JCs vederlag var nettoindkomst for ham. JCs personale var ikke garanteret minimumstimer, og deres løn blev modregnet i hans provision, og JC havde alene brug for at indkøbe materialer hos sagsøgeren, når han havde opgaver dertil. De driftsudgifter, der ifølge aftalen påhvilede JC, blev alene afholdt over for sagsøgeren og var således forudberegnelige. Med undtagelse af leasingydelsen på bilen havde JC ikke faste driftsudgifter og slet ingen egentlige driftsudgifter i forhold til udenforstående tredjemænd. De driftsudgifter, som JC havde over for sagsøgeren, må på denne baggrund anses som dækket af JCs samlede vederlag. Sagsøgeren har endvidere ikke godtgjort, at JC havde ansat personale. Arbejdsgiveren i ansættelsesaftalerne var således alene angivet som "H2" og ikke som JC, og da sagsøgeren yderligere forestod lønadministrationen og lønudbetalingen til de pågældende, må sagsøgeren anses som den reelle arbejdsgiver for de pågældende. Hertil kommer, at JC ikke havde udsigt til at drive virksomheden med overskud, hvis han af sit vederlag skulle indeholde A-skat for ansatte, idet den samlede A-skat m.v. i 1998 for de ansatte udgjorde 199.185 kr., hvilket skal sammenholdes med JCs vederlag det pågældende år var 204.966 kr., hvoraf han selv skulle svare skat. Sagsøgeren har ikke dokumenteret, at JC havde andre hvervgivere end sagsøgeren, og JC var ikke momsregistreret i indkomståret 1998.\nSagsøgte har til støtte for sin frifindelsespåstand vedrørende sagsøgerens subsidiære påstand navnlig gjort gældende, at sagsøgeren har udvist forsømmelighed i relation til kildeskattelovens § 69, stk. 1, jf. kildeskattelovens § 46, stk. 1, 1. pkt., ved ikke at have foretaget indeholdelse af A-skat i forbindelse med udbetalingerne til JC, og at sagsøgeren derfor er ansvarlig for betaling af manglende A-skat. Som anført var JCs indkomst fra sagsøgeren i indkomståret 1998 lønindkomst, og sagsøgeren havde ikke føje til at anse JC som selvstændig erhvervsdrivende. Hertil kommer, at sagsøgeren foretog udbetalingerne til JC uden at indeholde A-skat m.v. på trods af Told- og Skattestyrelsens afgørelse af 4. august 1997, hvorved H1X I/S blev pålagt at indeholde A-skat m.v. ved udbetalinger til nærmere angivne distriktsledere. Sagsøgeren har ikke dokumenteret, at agenturaflalen med JC på afgørende vis er forskellig fra den aftale, der lå til grund for Told- og Skattestyrelsens nævnte afgørelse, og i brev af 5. december 1997 gjorde ToldSkat sagsøgerens advokat opmærksom på, at "de ændringer, der er indarbejdet i det fremlagte kontraktudkast af 1.9.95 ikke medfører ændringer på de områder, som Told- og Skattestyrelsen især har lagt vægt på ved sin afgørelse", hvilket kontraktudkast ubestridt svarer til indholdet af den agenturaftale, som sagsøgeren indgik med JC.\nAfgrænsningen mellem lønmodtagere og selvstændige erhvervsdrivende indenfor skattelovgivningens område skal ske efter de kriterier, der er angivet i punkt B 3.1.1 i cirkulære nr. 129 af 4. juli 1994 om personskatteloven, jf. U.1996.1027H og U.1997.1013H. Efter en samlet vurdering finder landsretten, at disse kriterier fører til, at JC ikke kan anses for at have drevet erhvervsvirksomhed for egen regning og risiko. Landsretten har herved særlig lagt vægt på, at aftalen mellem sagsøgeren og JC reelt var en aftale om en løbende arbejdsydelse, ifølge hvilken JC på sagsøgerens vegne skulle indgå og udføre aftaler om rengøringsservice, og at JC herfor månedligt modtog vederlag i form af provision, ligesom han havde ret til opsigelsesvarsel. Landsretten har endvidere lagt vægt på, at sagsøgeren med udbetalingen af lønnen til det personale, som JC antog til at bistå sig med udførelsen af rengøringsopgaverne, reelt betalte personalets løn og derfor må anses som personalets egentlige arbejdsgiver.\nJC var som følge af det anførte lønmodtager hos sagsøgeren, og sagsøgeren var derfor forpligtet til i forbindelse med udbetalingerne til den pågældende at foretage indeholdelse af A-skat, jf. kildeskattelovens § 46, jf. § 43. Sagsøgeren undlod imidlertid dette, selv om Told- og Skattestyrelsen ved afgørelse af 4. august 1997 havde pålagt H1X I/S at indeholde A-skat m.v. ved udbetalinger til nærmere angivne distriktsledere, og selv om ToldSkat ved skrivelse af 5. december 1997 havde meddelt sagsøgerens advokat, at et fremsendt kontraktudkast efter regionens opfattelse ikke medførte ændringer i forhold til det, som Told- og Skattestyrelsen havde lagt vægt på ved den nævnte afgørelse. Sagsøgeren findes således ikke at have godtgjort, at sagsøgeren ikke har udvist forsømmelighed i forbindelse med undladelsen af at opfylde pligten til at indeholde A-skat, og da sagsøgte endvidere ikke ses at have udvist retsfortabende passivitet, er sagsøgeren herefter over for det offentlige umiddelbart ansvarlig for betaling af det manglende beløb, jf. kildeskattelovens § 69, stk. 1.\nSagsøgte frifindes derfor tillige for sagsøgerens subsidiære påstand.\nInden for sagsomkostningerne er der godtgjort sagsøgte 4.000 kr. til kopiering.\nSagsøgeren, H1 v/ A, skal inden 14 dage betale 50.000 kr. i sagsomkostninger til sagsøgte, Skatteministeriet.


Michala´s første år som jæger - JAGTTEGNSSKOLEN\nHvem skulle tro, at et jagttegn kunne ændre så meget. Mit første år som jæger har været en rejse ud over det sædvanlige. Blot få uger efter haglskydeprøven var bestået, satte vi kursen mod Saxnäs i Lapland. Rypejagten var gået i gang og helikopteren ventede. Ene tøs, var jeg på turen, og kriller i mave var der masser af. Det skulle dog vise sig at blive en uforglemmelig rejse med kæresten og hans venner – og stolt var jeg, da jeg nedlagde en rype med allerførste skud som nyjæger.\nBarsk natur og en uges overlevelsestur i vildmarken satte de nye evner på prøve – men det blev hurtigt tydeligt for mig, at det mange timer på skolebænken samt Steens kyndige øje for hver en detalje havde forberedt mig langt ud over forventet. Så nu var det bare at nyde oplevelser, som mange kun drømmer om. Siden da har der været fantastiske oplevelser på godsjagt i Danmark og små hyggelige jagter på egne arealer. Hjertelig tak til hele holdet på Jagttegnsskolen for det fundament, I har givet mig og som har åbnet så mange daøre for mig. En ny sæson er nu startet og jeg glæder mig til alt hvad den bringer!\nEr du blevet inspireret af Michalas jagt på den fantastiske rype, så udbyde jagten bl.a. af Buhls Jagtrejser, der har over 45 års erfaring i branchen.\nDette indlæg var udgivet Events,Jagtrejser,Kurser,Nyjæger og tagged buhlsjagtrejser,jagt,jagtrejse,jagttegn,jagttegnsskolen,jæger,lapland,nyjæger,rype.


K-skattelettelser fylder kun riges konti - Avisen.dk\nK-skattelettelser fylder kun riges konti\nDen skattelettelse De Konservative i dag foreslår rammer skævt socialt. Direktøren forgyldes - almindelige familier får nul, viser analyse.\nFredag 9 sep. 2011 kl. 18:37\nDe Konservative synger igen om skattelettelser. Foto: Screendump fra YouTube\nDe Konservative smider nu igen drømme om skattelettelser på bordet. Topskatten skal lettes, lyder det regeringspartiet.\nMen det bliver kun de mest rige danskere, som kan bolstre kontoen med de Konservative skatte-drømme. Det vurderer Arbejderbevægelsens Erhvervsråd i en analyse.\nIfølge rådets beregninger får direktørfamilier 42.000 kroner ekstra at hygge sig for årligt, hvis de Konservative skattelettelser bliver til virkelighed. Akademikerfamilier får 9.000 kroner mere, mens gennemsnitlige familier intet ekstra får ind på kontoen.\n"De ti pct. rigeste vil få 85 pct. af den samlede lettelse, som vil koste samfundet 6,3 mia. kr.," lyder det i analysen, der er baseret på Finansministeriets Familietypemodel.\nDe Konservatives leder Lars Barfoed mener, at skattelettelser i topskatten vil styrke hele Danmark.\n"Topskatten er velegnet til at nå det mål. Når man sætter topskatten ned, så påvirker det marginalskatten. Det animerer så til at gøre en ekstra indsats og dygtiggøre sig, fordi det er skatten på den sidst tjente krone, man letter på direkte," siger han til Berlingske.\nDet er Arbejderbevægelsens Erhvervsråd ikke enig i.\n"Det er jo ekstremt tydeligt. For almindelige familier er der jo intet at komme efter, hvorimod vellønnede familier kan se frem til store skattelettelser. Et er, at man politisk har et ønske om at tilgodese de højtlønnende, men så bør man gå ud og sige det. Men at sovse det ind i, at det så vil have store effekter på vækst og arbejdsudbud, det er langt fra virkeligheden," siger direktør Lars Andersen til Politiken.


TRAILERPARK FESTIVAL LUKKER OG SLUKKER | LoveCopenhagen\nNormalt bringer vi ikke pressemeddelelser, men vi fik i dag en trist nyhed ind i indbakken: Det er sidste år, Trailerpark Festival finder sted. Det er min yndlingsfestival, så mit hjerte er lidt knust i dag. Men da jeg ved, at Artrebels er kunstner-iværksættere, tror jeg på, at denne slutning er starten på noget nyt, og jeg glæder mig vanvittigt meget til at finde ud af, hvad deres næste tiltag bliver. Læs her deres meddelelse til alle os fans:\n“Vi har en stor og ambivalent nyhed. Trailerpark Festival lukker efter årets festival, som starter på torsdag.. Og vi lukker med et kæmpe brag.\nPå torsdag åbner dørene til Trailerpark Festival 2016, men i dag offentliggør festivalen, at dette års festival også bliver den sidste. Det betyder at Trailerpark Festival denne weekend både fejrer 10 års jubilæum, men det er også sidste gang at man kan gå på opdagelse i Trailerparkens unikke og farverige univers af musik, kunst og design midt i København.\nTrailerpark Festival lukker heldigvis ikke af økonomiske årsager, da festivalen i år kommer til at sætte publikumsrekord (og der er stadig endagsbilletter til salg).\nTrailerpark startede som en lille fest for et par tusinde mennesker, men er vokset år efter år og samler i dag 10.000 mennesker over 3 dage. Festivalen adskiller sig fra en række af de store kommercielle festivaler i det danske festivallandskab, da det er en legeplads og eksperimentarium for en bred række af kreative udtryk. Festivalen har et særligt fokus på fremadstormende talenter på både kunst, teknologi og musikscenen og festivalen er stedet hvor man har kunne høre Quadron, Oh Land, Turboweekend, MØ og en række andre navne, før de slog bredt igennem.\nSe reaktioner fra musikere nederst.\n“Det er en af de hårdeste beslutninger vi nogensinde har skulle tage, da det er vores hjertebarn og festivalen har aldrig været mere populær end i dag, men dette er også grunden til at vi lukker festivalen. Vi tror på at man altid skal udfordre sig selv og prøve noget nyt og vi vil gerne slutte på toppen, mens kærligheden og passionen er intakt. ” siger Carla Cammilla Hjort, som stiftede festivalen for 10 år siden.\nI år spiller navne som Phlake, Section Boyz, Elliphant, LISS, Gilli, Anne Linnet, Gold Panda, Velvet Volume, Vinnie Who, men traditionen tro byder musikprogrammet også på massere af musiknavne fra undergrunden. Derudover vil festivalens endagskonference byde på mange inspirerende udstillinger, foredrag, filmvisninger og workshops fra internationale profiler på teknologi scenen.\nFakta om Trailerpark Festival:\nKunstnere: 38 live koncerter\n6 dj shows\n29 teknologi udstillinger\nHvor mange gæster: 10.000 over 3 dage\nBilleder kan findes via dette link: http://www.trailerparkfestival.com/vibe/#photos\n“Trailerpark var den første festival der bookede mig. De er ikke bange for at tage chancer og først og fremmest er det et program der er lagt med hjertet istedet for billetsalg in mente. Det kan man mærke. Der er altid spændende nye navne fra undergrunden.\nPå Trailerpark Festival må man gerne må “stikke ud”. Første gang jeg spillede på Trailerpark Festival var det med uglemaske på og fugle-marionetdukker og sæbeboble-håndpistol. Og det var der ingen der syntes var specielt aparte.”\nOh Land har spillet to gange på Trailerpark Festival – første gang var i 2008 og senest i 2015.\nPelle Peter Jensen – DR\n“Trailerpark er et helt unikt univers. En boble af farver og lyd. Hvor stjerner blev født og hvor kunst ikke bare er pynt.\nEt pissefriskt og inspirerende bud på hvordan man hylder Københavns kreative miljøer uden at skele til om det enten er alt for mærkeligt eller for poppet, så længe det har en gnist. Fedhed med kant og glæde.\nJeg har haft æren af at være konferencier på Trailerpark 7 år i træk og som toastmaster for foretagendet vil jeg gerne sige tak for god opførsel og den kæmpeste fest. Skål!”\nNikolaj Vonsild, When Saints go Machine // Cancer:\nJeg er blevet kysset, har set min bror tage hovedspring fra en af ramperne i ren eufori og holdt min mors fødselsdag med sang, champagne og pot på Trailerpark Festival, så jeg kommer til at savne at have jer at hygge med hver sommer.\nMen jeg kommer allermest til at savne at spille på festivalen. Jeg har altid følt at det var som at komme hjem, at spille i de omgivelser i min egen by og jeg har haft nogen af de bedste og varmeste koncertoplevelser med både med Cancer og When Saints Go Machine.\nTrailerpark adskiller sig fra mange andre festivaler på den måde, at selvom der er mange mennesker, så er det stadig hyggeligt og hjemligt. Rammerne skaber en intimitet, særligt på grund af udsmykningen og de mennesker der står bag den. Jeg er helt sikker på at vi kommer til at mangle en festival af den størrelse i København, hvor både etablerede og nye acts mødes midt i byen.\nVi er jo startet som hus-orkester på Trailerpark. De har fra starten støttet op omkring os og satset på os, hvilket har hjulpet os i troen på os selv.\nTrailerpark samler folk igennem kunsten og har fra starten været dygtige til at samle folk der har noget at bidrage med. De har været med til at åbne dørene for mange og åbnet folks øjne for nye talenter.\nFestivalen har altid emmet af en åben, afslappet og hjemlig stemning, og samtidig givet følelsen af en eurofori.\nTak for denne gang og vi ser frem til at slutte 10året med et brag!\nIgennem de sidste ti år har Trailerpark markeret sig som en af Københavns sjoveste og mest overraskende begivenheder. Programmet har budt på alt fra queer-performere fra den internationale undergrund til det danske mainstreamnavn Medina. Og stemningen har i den grad været præget af både nysgerrighed, livsglæde og humor, der har dannet scenen for en perlerække af gode fester der har føltes forbløffende intime.\nJeg kommer til at savne legen, og de altid inspirende omgivelser. Samt festivalens mod til at give både nye og gamle navne chancen, og ofte rykke ved min egen smag. Måske mest udtalt, da Trailerpark gav den ‘rigtige smag’ fingeren og fik mig til at danse til en afvæbnende Christopher.\nTak for 10 x Trailerpark Festival! En fedt alternativ til de mere etablerede festivaler og en københavnsk festival, der tog dens omgivelser alvorligt. Det var altid spændende at se den kreative og legende udsmykning der dannede rammen og satte scenen for musikken!\nLoveCopenhagen vil naturligvis være på årets Trailerpark Festival, og I kan læse om vores oplevelser i weekenden og i næste uge.\nRigtig god fornøjelse med den sidste Trailerpark Festival nogensinde – lad os have en fest!!!


Spil Easter Eggs og andre slots | NordicBet\nSlotmaskinen med ægte guldæg!\nPåsken er en fest, og hvem siger, at du kun må få påskeæg én gang om året? Hos NordicBet kan du spille Easter Eggs hele året, og foretrækker du at spille for sjov, kan du selvfølgelig også spille helt gratis.\nEr du klar til at blive forgyldt? Hvis du holder af påsken, tør vi næsten godt love, at du vil elske denne slotmaskine!\nEaster Eggs – sådan spiller du\nEaster Eggs er et online videoslotspil med 5 hjul og op til 20 linjer. Lyd og grafik er helt i tråd med højtiden, og spillere i alle aldre vil elske guldæggene og de søde dyr. Det er nemt og hurtigt at komme i gang med spillet. Start med at vælge møntværdi, antal linjer og mønter, eller vælg MAKS. INDSATS for chancen for at vinde ekstra store gevinster. Så er der bare tilbage at klikke SPIL!\nHold øje med guldægget, der fungerer som et joker-symbol og kan hjælpe dig med at danne endnu flere vinderkombinationer. Når du vinder, kan du også forsøge at multiplicere din gevinst med Gamble-funktionen! Opgaven er at gætte farven eller kuløren på det vendte kort, og lykkes det dig, kan du så meget som FIRDOBLE din gevinst.\nEr der mere, du gerne vil vide om Easter Eggs? Du kan læse alt om spilleregler, joker- og Scatter-symboler ved at klikke på spørgsmålstegnet i nederste venstre hjørne.\nPrøv Easter Eggs HELT gratis!\nHos NordicBet synes vi, at du fortjener påskeæg hele året – også uden, du skal have penge op af lommen! Hos os kan du derfor spille Easter Egss HELT gratis. Du kan også vælge at oprette en konto, så du kan spille for ægte penge – det er nemt og hurtigt.\nVelkommen til NordicBet og vores store samling af online kasinospil. Her deler vi påskeæg ud hver dag!


Hvorfor er kvinder så sarte og sippede? - side 8 - Sex & samliv - Jubii Debat\nHvorfor er kvinder så sarte og sippede?\naf Lucianone, 28. november i Sex & samliv\nSkrevet onsdag kl. 21:23\nBevares der er da enkelte steder hvor der ikke kommer så mange HELT unge, men det er typisk fordi de ligger så afsides, at der er langt på cykel, og ikke er en bus, og de ikke har råd til en taxa. Standlyst fx, men dælme også lang tid siden jeg har været helt derude ;)SElvom jeg er 38 år\nSkrevet onsdag kl. 21:28\nMen til historien hører at på de 11 år vi var sammen var hun i job sammenlagt 5 mdr. Og hun er ikke engang indvandrer. Så hun havde jo hele dagen tl at gå rundt og shoppe, hurtigere end jeg kunne nå at tjene pengene\nNå for pokker .. ja, det var en anden situation.\nVi gik begge hjemme, hun var på kontanthjælp, jeg læste på uni ...\nSå det var diskussionen om den daglige husholdning der gav problemer ...\nHvis der er noget 'shop-a-holic' inde over er dét en sag for sig - det kan blive rigtig store beløb.\nLige som spillegæld ...\nFor mig, var det ophobede småbeløb .. vi skulle virkelig vende og dreje hver øre ...\nSkrevet onsdag kl. 21:31 (redigeret)\nFor 7 minutter siden, snoozz skrev:\nJeg bor i en middelstor provinskøbstad, og hér er der flere steder - bl. a. et diskotek - hvor der kommer folk i stort set alle aldre.\nM-e-n det er efterhånden ikke aktuelt for mig, jeg er i midt-tresserne ...\nRedigeret onsdag kl. 21:31 af gråkrage\nSkrevet onsdag kl. 21:33\nKun RKI kunne stoppe hende i at optage gæld hvis hun kunne. Men hun købte aldrig rigtigt noget. Altså sådan stort. Det var bare benzin på bilen, køre rundt det meste af dagen, og så handle i de dyeste dagligevarebutikker og de dyrester mærker der.\nOg ja hun var jo så også mest på kontanthjælp, og jeg enten på Elevløn, Dagpenge, eller Viarjobs det meste af tiden. Nu er jeg heldigvis førtidspensionist, så mine 50.000 gæld som jeg ellers har haft i 20 år, og næsten kun betalt renter på, er næsten færdigbetalt. Regner med MArts senest.\nMen så er der al Skattegælden oveni - det er så 95.000 kr, så der går nok lige 10 år mere med gæld, bare ikke i banken, og på kviklån.\nSkrevet onsdag kl. 21:34\nJA man kan jo også blive for gammel til at jagte skøger\nSkrevet torsdag kl. 08:15\nJo ældre jeg er blevet jo yngre piger har jeg være sammen med. Jeg er 43 nu og ses en pige på 22 engang imellem og har set hende on off siden hun var 19. Lærte hende at kende igennem en anden pige jeg var sammen med som var et år ældre og vi skulle bruge en pige til, fordi trekanter er jo frækt og hun have være sammen med hende før (biseksuel kalde det vel), så det skete. Da hende den andre så fik en jævnladerne kæreste så sluttede det selvfølgelig, men har så set hende her on off lige siden - ja så sent som i søndags faktisk.\nHar også set andre unge piger i tyverne igennem de sidste mange år, så min erfaring er klar. Det er lang nemmer og pigerne er både nemmer og sødere som unge, i 30verne er de for familie fikserede og i 40'erne for bitre og krævende. Tyverne er klart den alder man skal gå efter så længe det kan lade sig gøre, men det er klart at det bliver vanskeligere med alderen.\nMen det er klart at jeg ikke taler om egentlige forhold her, en slags venner bliver man nok, men det er jo ikke piger hvor vi har fælles omgangskreds eller introducere os for hinandens familie og venner.\nSkrevet torsdag kl. 11:02 (redigeret)\nJeg vil også sige, at måske 90% af mine sexpartnere har været yngre end mig selv. Men det skyldes nok mest, at jeg bare synes at yngre mennesker er pænere og mere fysisk tiltrækkende end ældre mennesker. Men derudover er der også det ved det, at jo ældre folk er, jo mere tenderer de til at være i fast parforhold og været groet fast på én eller anden måde. Så ofte er det bare mere ukompliceret at date en på 22 end en på 40. Dater man en 40 årig skal man høre om hans eller hendes ex. eller børn. Det slipper man for, når det er en ung person...\nModsat dig vil jeg dog ikke sige, at de bliver yngre, jo ældre jeg selv bliver. De bliver ældre i takt med at jeg selv bliver det. Men de er blot stadig yngre end mig. Aldersforskellen er vel ca. som den altid har været. Hvor begge parter bare bliver ældre og ældre. F.eks. er det en del år siden, jeg sidst har datet en teenager. Men det kunne jeg godt finde på da jeg var f.eks. midt i eller sidst i 20´erne. F.eks. mødte jeg, da jeg selv var 26, en 19 årig, som jeg kom sammen med gennem 7-8 år. Aldersforskellen var ikke noget, der generede os på nogen måde. Men i dag synes jeg alligevel at de bliver for unge, hvis de er teenagere. Og det er ikke moralsk baseret, da jeg selv har den holdning, at hvis begge parter har lyst, er det da lige meget om den ene er 18 og den anden 37. Men det er nok mere det, at jeg selv føler mig for gammel i forhold til dem he he. De unge har altid så meget fart på og der skal hele tiden ske en masse. Hvor jeg mere hviler i mig selv og ikke længere orker styrte rundt hele tiden.\nMen jeg er stadig okay med at date personer midt i 20´erne eller omkring de 30. En sjælden gang kan det da også være en på 22. Men det afhænger lidt af personen og kemien, selvfølgelig.\nRedigeret torsdag kl. 11:07 af Lucianone\nSkrevet torsdag kl. 22:10\nFor 13 timer siden, modpol skrev:\nHar også set andre unge piger i tyverne igennem de sidste mange år, så min erfaring er klar. Det er lang nemmer og pigerne er både nemmer og sødere som unge, i 30verne er de for familie fikserede og i 40'erne for bitre og krævende\nSelv om jeg meget længe ikke har haft en kæreste, så omgås jeg i det daglige kvinder i alle aldre, og det du beskriver er meget præcist.\nDer sker en voldsom ændring med rigtig mange kvinder omkring de 30 når de får job og / eller stifter familie.\nDet er som om deres verden lukker sig - mere eller mindre fuldstændig - omkring det private og karrieren.\nJeg tror kvinder har brug for mænd, også til at lære dem at slappe mere af, og også til at give dem tryghed og bekræftelse.\nDe har bare svært ved at bruge os, og især i parforhold går det tit helt galt.\nJeg er ikke enig i at kvinder i 40'erne er bitre og krævende.\nDe er snarere under pres - rigtig meget endda - men er rigtig gode til at holde facaden.\nOg mænd holder de lidt på afstand, fordi det nemt bliver for kompliceret ...\nLidt tankevækkende, så synes jeg at langt de mest tiltrækkende voksne kvinder, er dem der konstant befinder sig 'på kanten' af arbejdsmarkedet ... uanset om de har børn eller ej.


Alle restauranter i Varkala Restauranter i nærheden af New Kerala Cafe\nAlle aktiviteter i Varkala Aktiviteter i nærheden af New Kerala Cafe\nAsien›Indien›Kerala›Varkala›Restauranter i Varkala› New Kerala Cafe\n174 anmeldelser Nr. 18 af 62 Restauranter i Varkala Udmærkelsescertifikatet $$ - $$$\nFisk og skaldyr, Indisk, Asiatisk, Europæisk\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Varkala Kallambalam Road, Varkala 695141, Indien +91 99999 18625\nVarkala, Kerala Mere Akhil Beach Resort\nRyd alle Begynd din anmeldelse af New Kerala Cafe Klik her for at vurdere\n2 nyttige stemmer “Fremragende mad.”\nNew Kerala cafe ligger på Nord Klippen - under 5 høje palmer.\nMaden er fremragende, min favurit menu er butter chicken. Min mands yndlings menu var grilled fisk i banan blade.\nPersonalet er venlige , og man sidder - ved spisetid og venter på maden, mens solen går ned.\nBedre mad findes ikke på Nordklippen.\nNew Kerala cafe kan birkeligt...\nMere Nyttigt? Tak, Dorrit B Indberet Forrige\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på New Kerala Cafe, kiggede også på\nHar du været i New Kerala Cafe? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nUdendørsservering, Takeaway, Siddepladser, Serverer alkohol, Accepterer Visa, Reservationer, Tjenerstab, Gratis Wi-Fi\nVarkala Kallambalam Road, Varkala 695141, Indien Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra New Kerala Cafe og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på New Kerala Cafe og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af New Kerala Cafe Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 1.653 anmeldelser Varkala Beach


Dyrlæge Mette Uldahl: Hvornår er rytteren for tung til hesten? - Ridehesten.com\nMette Uldahl, dylæge ved Vejle Hestepraksis, holdt under lørdagens hestekongres et oplæg om lige netop dette emne.\nIfølge Mette handler den svære debat om mere end hestens vægt kontra rytterens vægt. For selvom det ville være nemt, så kan vi ikke entydigt støtte os op af et skema, og hermed afgøre om en rytter er for tung til en hest.\nUdgangspunkt i den enkelte ekvipage\nOm du som rytter udgør 15% eller 20% af hestens kropsvægt - er ikke nødvendigvis en indikation af, hvor hårdt din hest belastes under ridning.\nDet handler i høj grad om, hvad du som rytter forlanger af hesten og hvor god en synergi, der er mellem rytter og hest.\nOg særligt her er det, ifølge Mette Uldahl, vigtigt at vi forholder os til flere faktorer, før det besluttes om en rytter belaster hesten i en uhensigtsmæssig grad.\nEr rytteren er i stand til at følge hestens bevægelse og sidde i god balance, vil det være knap så belastende for hesten at bære rytterens vægt, frem for hvis rytteren sidder skævt på hesten, eller på anden måde bringer hesten i ubalance.\nDet har i tillæg betydning, hvor lang tid der trænes dagligt og med hvilken intensitet.\nSidst men ikke mindst er der forskel på hestens brugsfunktion. Hesten, der skridter en rolig tur i skoven, belastes ikke i samme grad af en lidt for tung rytter, som hesten der skal yde en atletisk funktion.\nDiciplinen har meget at sige\nSåledes kan det altså være svært at sige noget generelt om, hvornår man som rytter er for tung til sin hest.\nLigeledes findes der eksempler, hvor hesten er overvægtig. I disse tilfælde udgør rytterens vægt måske kun de anbefalede 15%, men den lave vægtandel hos rytteren er ikke nødvendigvis en indikation på en harmonisk ekvipage.\nStudier tjener som indikator\nDer er efterhånden udført en del studier omkring dette emne. Generelt kan ét studie ikke stå alene, da de enkelte studier kan være mangelfulde. Men de samlede studier kan være med til at give et billede af, hvordan rytterens vægt påvirker hestens evne til at arbejde.\nI de fleste studier er hestens fitness ikke defineret, og det giver en stor variation i udfaldet af studierne.\nDen samlede konklusion på studierne giver dog dyrlægerne noget at arbejde ud fra.\n“Man kan sammenligne det lidt med et stort puslespil, hvor vi langsomt danner os et billede via de områder, der er samlet, og dermed kan vi begynde at gætte hvad puslespillet viser”, siger Mette Uldahl.\nDyrlægerne har et ansvar\nIfølge Mette Uldahl er særligt dyrlægernes rolle i denne debat vigtig.\n"Vi skal turde tale med vores klienter om det, der ellers har været et tabu. Har du en ekvipage, hvor vægtfordelingen imellem hest og rytter ikke er hensigtsmæssig, er det vigtigt, at vi som dyrlæger tør adressere dette. At vi tør tage den svære dialog med rytteren, således at rytteren ikke forlanger mere af sin hest, end hvad der er hensigtsmæssig for hesten.”\nArtiklen har tidligere været offentliggjort på everhorse.dk\nBlog - Ponyfar\nDer manglede et sted med faglige svar