Når tro bliver vanvid og kærligheden en ond drøm - Kristeligt Dagblad\nNår tro bliver vanvid og kærligheden en ond drøm\nSofie Kragh-Müller (født 1974) har med sin overbevisende debutroman, ”Profetens datter”, vendt blikket mod 1970’erne. – Pressefoto.\n11. juli 2013, kl. 1:01\nSkæv, skær, rørende og anderledes debut af forfatteren Sofie Kragh-Müller\nUnder Fogh Rasmussen-regeringen i 2000erne var der et vældigt opgør med 68erne. Der skulle ryddes op i de pædagogiske rundkredse! Nu er turen kommet til 1970erne, på godt, på ondt.\nDR 2 har, når disse linjer skrives, netop haft en hel temaaften om tiåret. Den Gamle By i Aarhus har puttet mit gamle barndomshjem på museum, og i litteraturen har forfattere som Naja Marie Aidt, Katrine Marie Guldager, Lars Frost, Meghan D. Jakobsen og ikke mindst Anne Lise Marstrand-Jørgensen med første del af sin store samtidskrønike taget livtag med den på adskillige måder markante periode, der var en del af deres egen opvækst.\nLÆS OGSÅ: Kaj Munk og underet\nKritisk, indimellem lidt flæbende (hvilket overgreb, når ens ske var til kollektiv afbenyttelse), men overvejende på en nuanceret, farverig og selvreflekteret måde.\nOgså Sofie Kragh-Müller (født 1974) har med sin debutroman Profetens datter vendt blikket mod 1970erne. Hvor meget, der er egne ar og erindringer, er svært at gætte på. Men hovedpersonen er i hvert fald frugten af et så mystisk kærlighedsforhold, at det minder om virkeligheden.\nVi møder hende profetens datter, som hun altid kalder sig som en voksen kvinde. Hun bor sammen med sin kæreste, Olí, fordi han er så glad for hende. Jeg er den elskede, siger hun. Selv ved hun, at det at elske er det samme som at dø. Og hun bliver kun hos Olí, fordi hans hud er så blød, at den får hende til at glemme.\nSå kommer beskeden om hendes fars snarlige død. Og hun må tilbage til Hvidinge og tilbage til den tid, der gjorde allermest ondt.\nEngang var profeten (faderen) bare en mand, der drømte store drømme om et enkelt liv på landet med sin smukke Sula. Et liv langt fra materialisme og overforbrug, et liv med økologiske grøntsager, gamle cykler og brændeovn, med regn, der drypper ned gennem loftet, en lille pige, der leger med en pind, med et fredstegn på døren, der langsomt krakelerer, og et kæmpestort vægmaleri af oprøreren Jesus på gavlen.\nJeg prøver at forestille mig, hvor fantastisk det var, mens alting var godt, skriver den hjemkomne datter.\nMen det fantastiske varede kort og var vist aldrig på Sulas side. For mænd, der drømmer, er ikke altid opmærksomme på hende, der sidder lige ved siden af. Det er til gengæld manden i nabohuset. Og verdens ældste historie gentager sig: Den anden mand gør Sula gravid, svigter hende, da det gælder, hvorefter syndfloden ikke bare står ned gennem huller i taget, men op til halsen. Til sidst drukner Sula i en sø i grusgraven.\nMed Sulas forbudte kys fødes profeten. I selvsamme øjeblik utroskaben går op for ham, ser han Jesus komme gående ad stien inde i skoven. Og med ham et par engle og et kor af stemmer, der fra nu af tager bolig hos ham.\nDet er den sorg og det kaos, den lille pige fra da af står at leve med. Helt alene. Indtil hun alt for længe efter bliver reddet af profetens ældre søster. Ude af stand til at skelne mellem kærlighed og død.\nOg nu skal han selv dø. Hendes mærkelige far. Eller rettere: Han skal hentes af den elskede Sula og med ud på det store hav.\nSofie Kragh-Müller komponerer denne dans mellem drøm og virkelighed, fortid og nutid, vanvid og kærlighed med stor elegance. Og frimodigt tør hun gå ud til livets og sindets yderkanter. Især er Sula blevet til en dybt bevægende skikkelse. Man forstår den erotiske længsel, der også bare er en længsel efter tørre fødder i sandalerne, man forstår det knitrende møde med den anden mand og det lige så altbedøvende mørke, da han forsvinder igen.\nDesværre kan romanen ikke helt håndtere forholdet mellem indlevelse og ironi. Og her er min eneste anke. For hvor en forfatter som for eksempel Meghan D. Jakobsen med sin Trods fra 2008 der på mange måder er denne romans tematiske søster griber så ubetinget dybt i både læserens og det lille barns hjerte, da er tonen i Profetens datter en del mere kalkuleret. Derfor går vanviddet i profetens stakkels hjernekasse lige lovlig tit på langfart og komedie.\nBare det at englene hedder Poul og Arne\nMen det er indvendinger i afdelingen for finere justeringer. Alt i alt har Sofie Kragh-Müller skabt en virkningsfuld, skær og anderledes skildring af det årti, der var så fyldt med drømme og fortabelse. Og om den stafet, der går videre. Sikken en start!\nSofie Kragh-Müller: Profetens datter. 148 sider. 225 kroner. Tiderne Skifter.


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Ugeavisen Guldborgsund - Boksegalla få måneder før 100-års jubilæet\nNakskovitten Frederik Badenski (th), der stiller op for Nykøbing F. Bokseklub, skal lørdag møde englænderen Daniel Marks i veltervægt. Badenski ses her i aktion ved sidste års galla.\n27. december 2019 kl. 07:04 Af Manfred Sørensen\nIngen jul og nytår uden den store boksegalla i Nykøbing F. Hallen.\nSå selvfølgelig er Nykøbing F. Bokseklub, personificeret ved sportschef og matchmakker Poul Anker Rasmussen, også igen klar med et stævne. I år finder det sted lørdag 28. december.\nDer lægges ud allerede om eftermiddagen, hvor der fra klokken 15 til ca. 16.30 vil være syv ungdomskampe med unge talenter fra den lokale bokseklub, der skal op i mod modstandere fra klubber i Vordingborg, Helsinge og Team Bredal fra Holbæk.\nFor alvor går det så løs klokken 19 med to opvarmningskampe og ni hovedkampe med boksning lige fra dunvægt til supersværvægt.\nI opvarmningskampene kan man se frem til at opleve de to lokale u15-boksere, søskende Cecilie og Marcus Jensen, der skal op imod to andre unge boksere fra henholdsvis Helsinge og Grinsted.\nFem andre Nykøbing F.-boksere skal også i ringen i hovedkampene, mens de sidste fire danske boksere kommer fra andre klubber. Alle ni danskere skal op imod ni stærke boksere fra London.\n- Det drejer sig om atleter fra militæret og London-klubber. Og de er stærke. Det så vi sidste år, lyder det fra Poul Anker Rasmussen, der håber på de "sædvanlige" 800 til 1.000 tilskuere på lægterne i Nykøbing F. Hallen.\n- Jeg glæder mig til samtlige kampe. Men speciel god boksning forventer jeg blandt andet i veltervægt, hvor Callum Hill møder Sebastian Terteryan fra Vejle. Sebastian er trods alt nummer seks på verdensranglisten i amatørernes International Boxing Association, AIBA. Han er 18 år og et stort talent, understreger Poul Anker, der også har forventninger til Nykøbing-bokserne Hassan Ali og Jeppe Brandt.\nDet traditionsrige stævne byder selvfølgelig også på spisning. Der serveres flæskesteg ad libitum fra klokken 17 for 125 kroner i hallens restaurant.\nFido's Lyd- og Lysproduktion lovet at krydre det hele med det nyeste og mest spektakulære, der findes indenfor branchen af lyd, lys, røg og damp. Meget passende for klubben fylder 100 år til februar.\nOg så kommer der selvfølgelig også de uundværlige nummerpiger ...


Danmark fik betydelig international opmærksomhed - PDF\nDownload "Danmark fik betydelig international opmærksomhed"\n1 Flexicurity i modvind en analyse af den danske flexicurity-model under den økonomiske krise 1 Per Kongshøj Madsen Den danske arbejdsmarkedsmodel blev i 1990 erne og begyndelsen af 2000-årene et forbillede for den europæiske beskæftigelsesstrategi og et ofte citeret eksempel på en flexicurity-model fra det virkelige liv, der kombinerede et fleksibelt arbejdsmarked med lav ansættelsesbeskyttelse med en høj grad af social tryghed. Men ligesom de fleste andre europæiske lande havnede Danmark i 2008 i en dyb økonomisk krise. Dette har skabt debat om muligheden for at opretholde grundelementerne i den danske model. Nogle har tillige hævdet, at modellen i sig selv gør dansk beskæftigelse mere sårbar over for økonomisk afmatning netop på grund af den lave ansættelsesbeskyttelse. Disse problemstillinger er i fokus i denne artikel, som beskriver de økonomiske og politiske reaktioner på den økonomiske krise ud fra et flexicurity-perspektiv. Danmark fik betydelig international opmærksomhed i årene op til den økonomiske krise i Den højeste beskæftigelsesfrekvens i EU, det lave niveau for arbejdsløsheden og en stærk makroøkonomisk udvikling fik Danmark til at fremstå som et forbillede for Europa (Bredgaard et al. 2006; 2007). Endvidere havde Danmark nogle interessante træk i form af en kombination af de velkendte grundelementer i en nordisk velfærdsstat med nogle karakteristika fra mere liberale markedsøkonomier. Samspillet mellem velfærdsstaten og arbejdsmarkedet kunne betragtes som en vellykket hybrid mellem de fleksible arbejdsmarkeder i de liberale velfærdsstater og det veludviklede sikkerhedsnet i de skandinaviske velfærdsregimer. Blandingsmodellen lykkedes tilsyneladende med at forene de dynamiske kræfter af en ureguleret markedsøkonomi med velfærdsstatens tryghedsordninger (Madsen 2006). Humlebien kunne faktisk flyve. Under overskriften flexicurity er den danske arbejdsmarkedsmodel derfor blevet markedsført som et velfungerende samspil mellem en lav ansættelsesbeskyttelse, et fleksibelt arbejdsmarked, en høj indkomstsikkerhed (arbejdsløshedsforsikring) og aktive arbejdsmarkedspolitikker (Bredgaard et al. 2006). I den bredere europæiske diskurs om flexicurity blev Danmark fra 2006 taget som inspiration for en europæisk Social Model, der kunne inspirere medlemsstaterne i udviklingen af deres nationale beskæftigelsesstrategier (EU-Kommissionen 2006). I 2008 og 2009 kom Danmark ligesom de fleste andre EU-lande i en dyb krise. I 2009 faldt det danske BNP med omkring 5 procent, hvilket er den største nedgang i et enkelt år i hele efterkrigstiden. Hvordan har den danske flexicurity-model klaret dette 8 Flexicurity i modvind en analyse af den danske flexicurity-model\n2 chok? For nærmere at belyse dette behandler artiklen tre spørgsmål. Først diskuteres, om stigningen i ledigheden og faldet i beskæftigelsen på det danske arbejdsmarked afviger markant fra det det øvrige Europa. Giver den lave ansættelsesbeskyttelse bagslag i krisetider? Herefter følger et overblik over de danske politiske svar på krisen. Afspejler de en særlig strategi knyttet til det danske arbejdsmarkeds-regime? Denne analyse er baseret på en kortlægning af dansk beskæftigelsespolitik siden Endelig vurderer artiklen den danske flexicuritymodels funktionsmåde under krisen. Har balancen mellem sikkerhed og fleksibilitet forskubbet sig, eller giver modellen stadig beskyttelse i modvind og dårligt vejr? Krisen på det danske arbejdsmarked i et komparativt perspektiv Et udslag af krisen på det danske arbejdsmarked, som også har påkaldt sig international opmærksomhed, er den hurtige stigning i arbejdsløsheden. I juni 2008 havde Danmark med 2,6 procent den laveste arbejdsløshed i EU, hvis gennemsnit var 6,8 procent. I maj 2011 var Danmark faldet til- Figur 1. Stigning i arbejdsløsheden i procentpoint fra det nationale minimum til 2010Q4 eller nationalt maksimum, hvis tidligere end 2010Q4. Kilde: Beregnet af forfatteren på grundlag af LFS, Eurostat Tidsskrift for ARBEJDSliv, 13 årg. nr\n3 bage til at være nr. 9 i rækken og kun 1,9 procentpoint under det gennemsnitlige arbejdsløsheds-niveau for EU-27 (Eurostat, 2011). Figur 1 viser stigningen i arbejdsløsheden i procent point i en række EU-lande. Figuren er baseret på data fra begyndelsen af 2007 til fjerde kvartal Da medlemsstaterne blev ramt af krisen på forskellige tidspunkter, er stigningerne i arbejdsløshedsprocenten baseret på de nationale konjunkturforløb. Mens denne procedure tager hensyn til forskelle i tidspunktet for den nationale krises indtog, indebærer den en bias i den forstand, at nogle af observationerne er højre-censureret ved det seneste måletidspunkt (2010Q4), som ikke for alle landene er bunden af den nationale konjunktur målt ved arbejdsløsheden. Baseret på oplysninger i figur 1 er der ikke tvivl om, at Danmark er blandt de lande, hvor stigningen i arbejdsløsheden har været mest dramatisk. Danmark ligger klart over EU s gennemsnit. Den hurtige stigning i den danske arbejdsløshed afspejler en lige så dramatisk nedgang i beskæftigelsen og i nationalproduktet (BNP). I figur 2 sammenlignes faldet i beskæftigelse og bruttonationalprodukt (BNP) for en række EU-lande. Ændringerne måles igen under hensyntagen til den nationale udvikling af konjunkturforløbet. Figur 2. Relativt fald i beskæftigelse (antal personer) og BNP fra nationalt maksimum til minimum, 2007Q1 to 2010Q3. Kilde: Beregnet af forfatteren på grundlag af LFS, Eurostat 10 Flexicurity i modvind en analyse af den danske flexicurity-model\n4 Landene er rangordnet efter faldet i beskæftigelsen. Også med hensyn beskæftigelsen fremstår krisen på det danske arbejdsmarked voldsom med en overgennemsnitlig tilbagegang i beskæftigelsen i forhold til EU-27. Det samme gælder for faldet i BNP. Men samtidig er der ganske forskellige forhold mellem nedgangen i beskæftigelse og BNP, når landene sammenlignes på tværs, jf. beskæftigelseselasticiteterne i figur 3. Nogle lande som f.eks. Tyskland, Belgien og Storbritannien har haft ganske store fald i BNP, men små fald i beskæftigelsen. I andre lande, som f.eks. Irland og mest markant Spanien har beskæftigelsen reageret langt kraftigere. Medens de lave elasticiteter for Tyskland og Belgien er i overensstemmelse med deres forholdsvis høje ansættelsesbeskyttelse, er udviklingen i Storbritannien mere overraskende. Det engelske beskyttelsesniveau er nemlig lavt. På grundlag af en mere detaljeret analyse af den lave engelske beskæftigelseselasticitet er det antydet, at fleksible lønninger kan have spillet en rolle, men et endelig svar er ikke givet (Leschke & Watt, 2010, 57). Den lave tyske elasticitet henføres derimod til anvendelsen af arbejdstidsfleksibilitet baseret dels på statssubsidierede arbejdsfordelingsordninger, dels muligheder for at beregne den overenskomstmæssige arbejdstid som gennemsnit af lange perioder. Udviklingen i Spanien afspejler den store udbredelse af midlertidigt ansatte, netop som arbejdsgivernes reaktion på den høje beskyttelse af fastansatte. Forholdet mellem ændringen i BNP og beskæftigelse er i det danske tilfælde tæt på det europæiske gennemsnit. Givet den udbredte opfattelse af Danmark som havende et arbejdsmarked karakteriseret ved en høj grad af ekstern numerisk fleksibilitet, kommer det måske som en overraskelse. På den anden side bemærker man dog, at Danmark har en forholdsvis høj elasticitet for beskæftigelsen i forhold til BNP, hvis man kun ser på de gamle medlemsstater. Danmark er her kun overgået af Spanien, Portugal, Irland og Finland. Sammenlignelige beregninger præsenteret i EU-Kommissionen (2010, 28) angiver en lignende rangordning af landene med hensyn til deres af beskæftigelseselasticiteter om end med nogle forskelle, som sandsynligvis skyldes forskelle i de tidspunkter, hvor data har været tilgængelige. Pladsen tillader ikke en mere detaljeret analyse af forholdet mellem dels ændringen i BNP og antal beskæftigede personer, dels andre makroøkonomiske variable som produktivitet og gennemsnitlig arbejdstid, der fungerer som buffere mellem ændring i BNP og den deraf følgende ændring i antal beskæftigede. Her må henvises til andre nyere komparative analyser af krisegennemslaget (Andersen 2011; Eichhorst et al. 2010; Leschke & Watt 2010; European Commission 2010). Virkningerne af den økonomiske krise på det danske arbejdsmarked kan derfor opsummeres som følger. Stigningen i arbejdsløsheden er i den høje ende af spektret sammenlignet med de gamle medlemslande i EU. Det samme gælder for faldet i beskæftigelsen i forhold til faldet i BNP (beskæftigelseselasticiteten). Begge observationer er således i overensstemmelse med den hypotese, at den høje eksterne numeriske fleksibilitet på det danske arbejdsmarked modsvarende den lave ansættelsesbeskyttelse vil føre til relativt kraftige ændringer i antal beskæftigelse og arbejdsløshed over konjunkturforløbet. Men samtidig er der ikke på tværs af lande nogen simple korrelationer mellem elasticiteten i beskæftigelsen med hensyn til BNP og niveauet for ansættelsesbeskyttelsen. Storbritannien forbindes normalt med et lavt beskyttelsesniveau, medens Tidsskrift for ARBEJDSliv, 13 årg. nr\n5 Figur 3. Forholdet mellem det relative fald i beskæftigelse (antal personer) og BNP (beskæftigelseselasticiteten), 2007Q1-2010Q3. Både for beskæftigelse og BNP er benyttet forløb fra top til bund af konjunkturen. Beregnet på grundlag af data i figur 2 Spanien forbindes med et højt. Alligevel er beskæftigelseselasticiteten i Spanien den højeste blandt de betragtede lande, medens den engelske ligger i den laveste ende. Mellemliggende faktorer som produktivitet og arbejdstidsfleksibilitet spiller her en vigtig rolle. Det samme gør krisens konkrete gennemslag for eksempel med hensyn til hvilke sektorer, der ramtes først. En af de mest markante erfaringer fra krisen er derfor mangfoldigheden i den måde, som krisen har spillet sig ud på de nationale arbejdsmarkeder i EU. Også når det kommer til følgerne af krisen på arbejdsmarkedet gælder, at one size will not fit all. I forhold til Danmark er konklusionen om arbejdsmarkedets reaktion på krisen i et flexicurity-perspektiv, at krisens effekter på arbejdsløshed og beskæftigelse har været forholdsvis kraftige, når der sammenlignes med flertallet af de gamle EU-lande. I den forstand er forventningerne blevet bekræftet. Når krisen slår igennem, vil danske virksomheder i høj grad reagere ved at afskedige medarbejdere. Der er ikke gennemført væsentlige politiske tiltag, som hindrer denne reaktion. Kontrasten er her markant i forhold til Tyskland, der som nævnt har oplevet et ganske stort fald i BNP, men hvor beskæftigelsen målt i personer er fal- 12 Flexicurity i modvind en analyse af den danske flexicurity-model\n6 det langt mindre. Brugen af intern numerisk fleksibilitet i form af arbejdsfordeling ( kurtzarbeit ) var i langt højere grad det tyske svar på krisen. Ændringer i beskæftigelse og arbejdsmarkedspolitik siden krisen Efter denne korte komparative analyse af krisen på det danske arbejdsmarked, vender vi os nu til de politiske reaktioner på krisen. Reflekterer danske politiske svar på krisen en bestemt flexicurity-strategi med vægt på bevarelse af en velfungerende balance mellem fleksibilitet og sikkerhed? Fremstår modellen stadig som bæredygtig, eller har krisepresset ført til en afvikling af grundlæggende elementer i modellen? Dette afsnit præsenterer derfor de vigtigste politiske initiativer, der er taget som reaktion på krisen siden De politiske initiativer er grupperet efter den traditionelle opdeling mellem makro-økonomiske politik og arbejdsmarkedspolitik. Efter en oversigt over de politiske skift på de to områder diskuteres spørgsmålet om overensstemmelsen med den danske flexicurity-model og dens bæredygtighed. Finanspolitiske initiativer Den hurtige stigning i arbejdsløsheden i efteråret 2008 og den følgende vinter satte spørgsmålet om vækstpakker højt på den politiske dagsorden. I foråret 2009 blev en række konkrete ekspansive foranstaltninger gennemført. De fleste af dem var en del af en politisk aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti i marts 2009 navngivet forårspakke 2.0. Pakken omfattede offentlige investeringer, en delvist ufinansieret skattereform og frigivelsen af SP-opsparingen. Det var vurderingen fra Finansministeriet, at pakken ville øge beskæftigelsen med næsten personer i Andre har skønnet effekten til omkring personer (Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 2009). En af årsagerne til uenigheden er de usikre virkninger af lavere indkomstskat på privatforbruget og dermed på beskæftigelse. Som en del af forhandlingerne om finansloven for 2010 indgik regeringen og Dansk Folkeparti desuden i efteråret 2009 en aftale om en stigning i de offentlige investeringer på omkring fem milliarder DKK i perioden Kommunerne fik desuden lov til at låne tre milliarder DKK mere til investeringer i Også partierne bag den såkaldte Globaliseringspulje besluttede at bevilge 1,2 milliarder DKK til et stort antal initiativer til at støtte forskning, uddannelse og iværksætteri. Til disse diskretionære finanspolitiske foranstaltninger skal tilføjes, at dansk økonomi på grund af det temmelig høje skatteniveau og den store andel af arbejdsstyrken, som er omfattet af ydelser ved arbejdsløshed, har nogle af de største indbyggede automatiske stabilisatorer i EU (Dolls et al. 2009; Giruard & André 2005). Derfor afdæmpes virkningerne af den økonomiske afmatning på indkomst og arbejdsløsheden. Bagsiden af dette er naturligvis, at de offentlige budgetter er forværret under krisen. Den senere udvikling i dansk finanspolitik har imidlertid repræsenteret en tilbagevenden til en langt mere restriktiv linje. På grund af et stigende underskud på de offentlige budgetter og en henstilling fra EU-Kommissionen indgik regeringen i maj 2010 en genopretningsaftale med Dansk Folkeparti, som betød en kraftig stramning af finanspolitikken i 2011 og de efterfølgende år. Aftalen indebar også et loft over det årlige fradrag for medlemskab af fagforeninger og stigende gebyrer for arbejdsmarkedsuddannelse. Blandt de mest kontroversielle elementer i aftalen var en afkortning af dagpengeperioden fra fire til to år og en skærpelse af kriterierne for at genoptjene Tidsskrift for ARBEJDSliv, 13 årg. nr\n7 retten til arbejdsløshedsunderstøttelse efter udløbet af ydelsesperioden. Disse elementer gennemgås nærmere nedenfor. Endelig fremlagde regeringen i april 2011 sin 2020-plan, som omfattede yderligere finanspolitiske stramninger med en tilbagetrækningsreform som det vigtigste element. De efterfølgende politiske forhandlinger førte til en række aftaler blandt andet om efterløn, seniorførtidspension, SU og fleksjob. Om disse aftaler bliver realiseret efter et folketingsvalg, er i skrivende stund usikkert. Arbejdstid og lønfleksibilitet I marts 2009 blev den eksisterende mulighed for arbejdsgiverne til at anvende arbejdsfordeling i tilfælde af en midlertidig nedgang i efterspørgslen gjort mere fleksibel, men grundtrækkene blev bevaret. Ordningen indebærer, at de ansatte alternerer mellem arbejdsperioder og perioder, hvor de modtager dagpenge. Den maksimale varighed af arbejdsfordeling er normalt 13 uger, men arbejdsgivere kan ansøge om en forlængelse i yderligere 13 uger. I december 2009 deltog dog kun arbejdstagere i arbejdsfordeling. Ca. 30 procent heraf var blevet forlænget mere end 13 uger. Nogle arbejdsgivere opfordrede til indførelse af en længere varighed af arbejdsfordeling, men både arbejdsmarkedets parter og de politiske aktører var tilbageholdende med at støtte denne idé af frygt for, at dette blot vil indføre et permanent løntilskud til virksomheder, som var ramt af strukturelle problemer og ikke blot af midlertidige tilbageslag. Med hensyn til fleksible arbejdstider giver de danske kollektive overenskomster i vidt omfang mulighed herfor gennem aftaler på virksomhedsniveau. Krisen har ikke ført til ændringer heri. I forhold til løntilbageholdenhed har nogle arbejdsgivere og deres organisationer luftet muligheden for frivillig lønnedgang som en kriseforanstaltning, men der er kun få konkrete eksempler herpå. Til gengæld resulterede overenskomstforhandlingerne i den private sektor i foråret 2010 i lønstigninger, som var meget beskedne i et historisk perspektiv. Et markant nyt element i de private kollektive overenskomster i foråret 2010 var desuden indførelsen af en fratrædelsesgodtgørelse for ikke-funktionæransatte lønmodtagere, som har været ansat i mere end 3 år. Det faktiske beløb er temmelig beskedent og beregnes som forskellen mellem en månedsløn og dagpengene med et fradrag på 15 procent. Efter seks års beskæftigelse fordobles godtgørelsen og efter otte år bliver godtgørelsen tredoblet. Den konkrete fratrædelsesgodtgørelse efter tre års ansættelse vil være mellem og DKK. Som diskuteret nærmere nedenfor, kan dette element i de kollektive aftaler kan ses som en første reaktion fra fagforeningernes side på forringelserne af dagpengesystemet, herunder den gradvise udhuling af dagpengeniveauet siden Selv om godtgørelsen i første omgang er beskeden, er der indsat et håndtag i overenskomsterne, som der senere kan blive drejet yderligere på. Også overenskomstforhandlingerne i den offentlige sektor i foråret 2011 førte til små lønstigninger, som efter korrektion for inflationen sandsynligvis vil indebære betydelige reduktioner i reallønnen for de offentlige ansatte. Ændringer i den aktive arbejdsmarkedspolitik I februar 2009 blev indgået en bred politisk aftale om en række ændringer i den aktive arbejdsmarkedspolitik. Ændringerne indebar en lettere adgang til at anvende korte uddannelsesforløb som en del af den aktive indsats. Endvidere åbnedes i marts 2009 for at øge indsatsen for ansatte, der er berørt 14 Flexicurity i modvind en analyse af den danske flexicurity-model\n8 af kollektive afskedigelser. Samtidig udvidedes målgruppen fra virksomheder med mindst 100 ansatte til virksomheder med mindst 20 ansatte. Foråret 2010 bød på en række yderligere initiativer målrettet lønmodtagere, der rammes af kollektive afskedigelser. Den eksisterende støtte til uddannelse af opsagte lønmodtagere blev forlænget ud over tidspunktet, hvor de afskedigede personer forlader virksomheden. Den samlede varighed kan være op til otte uger. Jobcentrene forpligtedes desuden til at hjælpe opsagte lønmodtagere med at udarbejde en individuel handlingsplan, mens de stadig er i beskæftigelse. Disse nævnte initiativer var delvis inspireret af et fælles forslag fra arbejdsmarkedets parter, der i januar 2010 offentliggjorde 23 konkrete forslag til at forbedre beskæftigelsespolitikken og bekæmpe langtidsledighed. (LO og DA, 2010). I maj 2010 fulgte også en række nye initiativer fokuseret på langtidsledigheden. Endelig indgik der i finanslovsforliget for 2010 en aftale mellem regeringen og de fleste af oppositionspartierne om en række foranstaltninger rettet mod unge arbejdsløse. Aftalen omfattede blandt andet straksaktivering af alle arbejdsløse i alderen år og en forstærket indsats til alle arbejdsløse under 30 år. Desuden blev det besluttet at støtte oprettelsen af en yderligere praktikpladser i 2010 ved at tredoble tilskuddet til private arbejdsgivere og ved at oprette yderligere praktikpladser i den offentlige sektor. Hertil kom en række foranstaltninger til at forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelserne. Organisatoriske reformer af arbejdsmarkedspolitikken I forlængelse af strukturreformen i 2007 gennemførtes fra 1. august 2009 en fuld sammensmeltning af den statslige og den kommunale del af jobcentrene. Dette skridt var resultatet af en politisk aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti i efteråret Fra januar 2010 blev der indført en ny model for finansiering af jobcentrenes aktiviteter i forlængelse af overførslen af det fulde operationelle ansvar til kommunerne. Målet var at skabe incitamenter til at give høj prioritet til aktive foranstaltninger. I sommeren 2010 kom imidlertid i en række medier rapporter med eksempler på meningsløs aktivering, hvor jobcentrene udelukkende sendte arbejdsløse i aktive programmer for at få højere statsrefusion. Lignende historier blev rapporteret for personer på sygedagpenge. Reaktionen var to politiske aftaler fra november 2010 om en ny fælles finansieringsmodel for både arbejdsløse og sygedagpengemodtagere. De vigtigste elementer i den nye model er en ensartet refusion på 50 procent for arbejdsløse deltagere i jobtræning, virksomhedspraktik og ordinær uddannelse. For deltagere i andre aktive programmer eller i passive perioder er refusionssatsen 30 procent. Tilsvarende satser gælder for sygedagpengemodtagere. Desuden indførtes et fælles maksimumsbeløb for udgiften pr. fuldtidsdeltager i aktive foranstaltninger på DKK om året eksklusive forsørgelse. Den nye finansieringsordning vil således øge incitamenterne til jobrettet aktivering og til ordinær uddannelse. Instrumentbrugen i den aktive arbejdsmarkedspolitik har således været påvirket af en række politiske justeringer i de seneste år. Figur 4 præsenterer resultatet i form af fordelingen af de aktiverede på de forskellige indsatstyper. Den vigtigste observation fra figur 4 er et kraftigt fald i andelen af deltagere i vejledning og uddannelse siden starten af Faldet er sket på bekostning af deltagelse i løntilskud og virksomhedspraktik. Statistikken tillader desværre ikke en opdeling i vejledning og opkvalificering, men materialet modsiger ikke en antagelse om, at Tidsskrift for ARBEJDSliv, 13 årg. nr\n9 Figur 4. Relativ fordeling af fuldtidsdeltagerne i forskellige aktive foranstaltninger, 2007Q1 til 2011Q1. Kilde: Danmarks Statistiks databanker uddannelseselementet i den aktive arbejdsmarkedspolitik er blevet betydeligt reduceret og sandsynligvis vil falde yderligere som følge af øgede gebyrer for arbejdsmarkedsuddannelse og den nye ordning for finansiering af jobcentrene. Reformen af dagpengesystemet Blandt de mest omtvistede elementer i genopretningsplanen fra maj 2010 var forkortelsen af den maksimale dagpengeperiode fra fire til to år, der vil slå fuldt igennem fra Betingelserne for at genoptjene retten til dagpenge blev desuden harmoniseret med reglerne for at blive berettiget til dagpenge for første gang. I begge tilfælde vil kravet være 52 ugers beskæftigelse i de sidste tre år. Tidligere var kravet for genoptjening kun 26 uger. Store dele af fagbevægelsen protesterede kraftigt imod reformen, som den opfattede som en underminering af et af de vigtigste elementer i indkomstsikkerheden i den danske flexicurity-model. Desuden fremhævedes, at reformen kommer oven på den gradvise udhuling af dagpengenes andel af bruttolønnen, der har fundet sted siden begyndelsen af firserne. Fagbevægelsen er tillige bekymret for, at reformen vil forstærke nedgangen i antallet af medlemmer i a-kasserne. For eksempel faldt andelen af forsikrede beskæftigede i arbejdsstyrken fra 78,4 procent i 1999 til 73,9 procent i Et arbejdsmarked på auto-pilot I vurderingen af de politiske reaktioner på krisen siden 2008 skal det fremhæves, at dansk arbejdsmarkedspolitik i høj grad er regelbaseret i den forstand, at loven om aktiv beskæftigelsespolitik i detaljer angiver en række rettigheder og forpligtelser for de arbejdsløse og for jobcentrene. Blandt de vigtigste krav er tidsfrister for den enkelte lediges kontakter med jobcentret og deltagelse i aktivering. Dette indebærer for eksempel, at et arbejdsløst medlem af en a-kasse skal aktiveres efter ni måneders arbejdsløshed eller efter tre måneder, hvis personen er yngre end 30 år. Arbejdsløse 16 Flexicurity i modvind en analyse af den danske flexicurity-model\n10 ældre end 60 år skal aktiveres efter seks måneders ledighed. Overholdes aktiveringsfristerne ikke, mister jobcentret statsrefusionen for de forsinkede forløb. Fristerne er uafhængige af konjunktursituationen. Som også nævnt af den internationale arbejdsorganisation (ILO), har dansk arbejdsmarkedspolitik derfor karakter af en automatisk stabilisator, hvor der er begrænset behov for diskretionære foranstaltninger under et konjunkturtilbageslag (ILO 2009, 23). Denne rolle forstærkes af den universelle karakter af dansk arbejdsmarkedspolitik, som omfatter størstedelen af de beskæftigede. Således vil 85 procent af de beskæftigede have ret til dagpenge eller kontanthjælp, hvis de bliver arbejdsløse (Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 2010a). Dermed vil de også være i målgruppen for den aktive arbejdsmarkedspolitik. Den store udfordring i denne sammenhæng er naturligvis at justere ressourcerne i jobcentrene til den større tilstrømning af arbejdsløse, som følger med faldet i beskæftigelsen. Der er tegn på, at jobcentrene har stået over for alvorlige problemer med at opfylde de fastsatte frister. Således var det i januar 2010 kun 58 procent af de arbejdsløse forsikrede, som startede aktiveringen rettidigt. For unge arbejdsløse under 30 år var andelen kun 42 procent (Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 2010c). Både når det gælder makroøkonomisk politik og arbejdsmarkedspolitik er det mest karakteristiske træk ved den danske krisereaktion således dens automatiske karakter. Dette gælder både for den store betydning af automatiske stabilisatorer i makroøkonomien og den regelbaserede og universalistiske karakter af arbejdsmarkedspolitikken. Figur 5 opsummerer billedet. Anvender man den klassiske taksonomi fra Hall (1993) kan man sige, at den danske beskæftigelsespolitik hovedsageligt er karakteriseret ved stabilitet eller ved førsteordens ændringer, hvor eksisterende politikinstrumenter justeres. Inden for arbejdsmarkedspolitikken vil især forkortelsen af dagpengeperioden fra fire til to år dog kunne fortolkes som en andenordens ændring i betragtning af, at varigheden af dagpengene ikke er blevet anvendt som et politikinstrument siden slutningen af 1990erne og da i en langt mindre kontroversiel sammenhæng givet den støt faldende ledighed i perioden. Der kan være mindst to forklaringer på denne situation. Den første kan være, at de eksisterende ordninger faktisk har vist sig tilstrækkelige til at håndtere udfordringerne fra den økonomiske krise. Så hvis det fungerer, er der ingen grund til at fikse det. Til støtte for dette argument er, at udviklingen i den registrerede arbejdsløshed er stabiliseret siden efteråret 2009, og at progno- Figur 5. En oversigt over reaktionerne på krisen Reaktionsform Policyfelt Automatisk Diskretionær Makroøkonomisk politik Stærke automatiske stabilisatorer Vækstpakker fokuseret på offentlige investeringer og skattelettelser Arbejdsmarkedspolitik En regelbaseret aktiv arbejdsmarkedspolitik rettet mod alle modtagere af dagpenge og kontant og en bred dækning af dagpenge- og kontanthjælpssystemet En række mindre justeringer af eksisterende aktive programmer. Forkortelse af dagpengeperioden fra fire til to år og skærpelse af genoptjeningskravet Tidsskrift for ARBEJDSliv, 13 årg. nr\n11 Figur 6. Presset på hovedkomponenterne i den danske flexicurity model Komponent Fleksibelt arbejdsmarked med en høj grad af ekstern numerisk fleksibilitet Understøttelse ved ledighed som dækker flertallet af de beskæftigede i en længere periode og med en forholdsvis høj kompensationsgrad Aktiv arbejdsmarkedspolitik med hurtig indsats og et opkvalificeringssigte i forhold til både de lediges og arbejdsmarkedets behov Livslang læring understøttet af et offentligt efteruddannelsessystem Stress-faktorer Indførelsen af opsigelsesgodtgørelse for arbejdere i en række overenskomster på det private arbejdsmarked i Kravet fra en reaktion fra fagforeningerne på forringet indkomstsikkerhed i dagpengesystemet. Dette åbner for øgninger af jobsikkerheden i kommende overenskomstforhandlinger. Forkortelsen af dagpengeperioden fra fire til to år Et gradvist fald i kompensationsgraden i dagpengesystemet siden starten af 1980 erne En faldende andel af arbejdsstyren er medlemmer af en a-kasse. Efterlønsreformen fra maj 2011 (afventer dog folketingsvalget) En faldende andel af aktiverede i opkvalificeringsprogrammer Problemer for jobcentrene med at overholde tidsfristerne for aktive indsatser Stigende gebyrer for deltagelse i offentlig efteruddannelse serne for den økonomiske vækst er blevet mere positive efter den katastrofale nedgang i BNP på mellem 4 og 5 pct. i De forventede vækstrater for 2011 og 2012 ligger mellem 1 og 2 procent. Dette vil ikke være tilstrækkeligt til at øge beskæftigelsen og nedbringe ledigheden, men i det mindste forhindre en fortsat dramatisk forværring. En anden forklaring kan være politiske barrierer og taktik. Med udsigten til et kommende folketingsvalg indtræffer der traditionelt et dødvande i dansk politik, hvor spændingerne mellem regeringen og opposition har tendens til at blokere reformdagsordenen. Endvidere blev denne dagsorden indtil efteråret 2008 domineret af bekymringer over udbuddet af arbejdskraft både på kort sigt grundet den lave arbejdsløshed og på lang sigt med udgangspunkt i den demografiske udvikling. Stigningen i arbejdsløsheden siden da har gjort det vanskeligere at argumentere for reformer for at øge udbuddet af arbejdskraft. VK-regeringen fik dog i foråret 2011 genoplivet reformdagsordenen. Den mere stabile situation på arbejdsmarkedet drejede også opmærksomheden mere mod bekymring for underskuddet på de offentlige budgetter og de demografiske udfordringer fra en aldrende og faldende arbejdsstyrke. I denne situation lykkedes det for VK-regeringen at starte en politisk proces, som både i omfang og hastighed var usædvanlig. I løbet af få uger fik regeringen i maj 2011 tilslutning til en omfattende reformpakke, som mest opsigtsvækkende indeholdt en dramatisk begrænsning af adgangen til efterlønsordningen. Denne og flere andre reformelementer måtte dog afvente folketingsvalget, før afgørelse af, om der var flertal for deres implementering. Gør man status over de politiske reaktioner på krisen, er det vigtigste indtryk, at de i nogen grad har sat flere af de traditionelle elementer i den danske model af flexicurity under pres, men uden at det hidtil grundlæggende korrumperer modellens funktionsmåde. Figur 6 opsummerer observationer af stressfaktorer opdelt efter de fire søjler, der traditionelt anvendes i beskrivelser af det danske arbejdsmarked ud fra et flexicurity-perspektiv. 18 Flexicurity i modvind en analyse af den danske flexicurity-model\n12 Har den danske model indtil nu givet læ for vinden? Som beskrevet indgående ovenfor, betød krisen en dramatisk stigning i arbejdsløsheden og et betydeligt fald i beskæftigelsen. Sidstnævnte er nu ned på niveauet af 2005, før det seneste opsving. Arbejdsstyrken er også blevet reduceret på grund af manglende efterspørgsel. Langtidsledigheden er allerede blevet fordoblet og er ifølge foreliggende analyser steget 2-3 gange fra 2008 til 2010 (Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 2010b; Beskæftigelsesministeriet 2010). Især unge, ufaglærte, indvandrere og ikke-forsikrede arbejdsløse er hårdt ramt af arbejdsløshed. Et hurtigt stigende antal arbejdsløse pr. stillingsopslag er et andet tegn på alvorlige skævheder på arbejdsmarkedet. Således faldt antallet af ledige stillinger fra næsten i januar 2008 til ved udgangen af 2009 (Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 2010d). Desuden har den stigende arbejdsløshed lagt et alvorligt pres på de danske jobcentre, som skal håndtere det hurtigt voksende antal arbejdsløse og stadig overholde tidsfristerne i aktiveringssystemet. Der er også tegn på, at en faldende andel af arbejdsløse modtager uddannelse og erhvervsuddannelse som en del af aktiveringen. Et yderligere problem er begrænsningerne i de økonomiske sikkerhedsnet. Som allerede beskrevet vil omkring 85 procent af de beskæftigede modtage en form for indkomststøtte, hvis bliver arbejdsløse. Bagsiden er heraf naturligvis, at 15 procent vil være uden sikkerhedsnet og heller ikke være berettiget til at modtage tilbuddene i den aktiv arbejdsmarkedspolitik. Men på den anden side er der også indikatorer på, at den danske version af flexicurity stadig giver nogen læ for blæsten på det danske arbejdsmarked. Selv om langtidsledigheden er voksende, er den stadig blandt de laveste i EU. I tredje kvartal af 2010 var andelen af langtidsledige i den samlede arbejdsløshed på 20,5 procent. Ifølge den europæiske arbejdsstyrkeundersøgelse (Labour Force Survey) udgjorde dette det næstlaveste niveau i EU. For EU-27 var andelen af langtidsledige 40,9 procent. Den danske andel af langtidsledige er dog steget hurtigere end EU-gennemsnittet. I tredje kvartal af 2008 var dansk andel af langtidsledige således kun 10,0 procent, mens EU-gennemsnittet var 36,3 procent. De grundlæggende sikkerhedsordninger i form af indkomstsikkerhed og aktiv arbejdsmarkedspolitik fungerer også stadig på trods af det øgede pres fra krisen på arbejdsmarkedet. Et tegn herpå er, at danskerne rangerer meget lavt i undersøgelser af den økonomiske trængsler, som krisen har udløst (Eurobarometer 2011). Når et repræsentativt udsnit af europæere i oktober 2010 bliver spurgt om, hvorvidt husstanden er løbet tør for penge til at betale almindelige regninger, fødevarer eller andre daglige forbrugsvarer i de sidste 12 måneder, svarer seks pct. af danskerne bekræftende. Det er den laveste andel i EU-27, hvor gennemsnittet er 17 procent. Når der bliver spurgt om, hvorvidt de er i stand til at betale regninger og overholde kreditforpligtelser, svarer 81 procent af danskerne, at det kan ske uden problemer. Dette er den højeste andel i EU, hvor gennemsnittet er 45 procent. Så indtil videre oplever danskerne i gennemsnit krisen mildere end de fleste andre europæere. Når de fulde virkninger af den afkortningen af dagpengeperioden viser sig, kan denne opfattelse formentlig ændres. Således synes dansk flexicurity hidtil at have givet det store flertal af danskerne læ for vinden. Modellen har også været forholdsvis robust mod politiske indgreb, der vil gå meget langt i demontering af den traditionelle danske version af flexicurity. På den anden side er det indlysende, at kombinationen af de skete politiske ændringer og den økonomiske krise har sat modellen Tidsskrift for ARBEJDSliv, 13 årg. nr\n13 under pres sammenlignet med dens glansperiode under det lange opsving i fra 1993 til Balancen mellem fleksibilitet og sikkerhed har uden tvivl bevæget sig væk fra den stabile ligevægt, der indtil for nylig gav den danske model udbredt støtte fra de fleste politiske partier og arbejdsmarkedets parter. Om en ny balance findes ikke langt fra den gamle afhænger af den politiske udvikling og fagforeningernes reaktioner i de kommende år. Hvis komponenterne, der understøtter indkomst- og beskæftigelsessikkerhed, bliver yderligere eroderet og svaret fra fagforeningerne er krav om mere traditionel jobsikkerhed, vil det betyde et gradvist farvel til flexicurity på dansk. Noter 1 Artiklen er en revideret udgave af et bidrag til en workshop på IIRA-konferencen i København i juni Jeg takker deltagerne heri for gode kommentarer. Den samme tak gælder kollegerne på CARMA og en anonym referee. Referencer Andersen, T.M. (2011): A flexicurity labour market in the great recession the case of Denmark, Preliminary and incomplete first draft, School of Economics and Management, Aarhus University, January Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (2009): Forårspakke 2.0 tager kun personer af ledighedsstigning, København. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (2010a): danskere uden mulighed for dagpenge eller kontanthjælp, København. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (2010b): Langtidsledigheden tredoblet i Vest- og Sydjylland på kun et år, København. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (2010c): Jobcentre bryder loven, København. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (2010d): Antallet af ledige stillinger er historisk lavt, København. Beskæftigelsesministeriet (2010): Langtidsledighed, Notat, København. Bredgaard, Thomas, Flemming Larsen & Per Kongshøj Madsen (2006): Opportunities and challenges for flexicurity The Danish example, i Transfer European Review of Labour and Research,12(1), Bredgaard, Thomas, Flemming Larsen & Per Kongshøj Madsen (2007): The challenges of identifying flexicurity in action A case study on Denmark, i Henning Jørgensen & Per Kongshøj Madsen (red): Flexicurity and beyond: finding a new agenda for the European social model, København, DJØF Publishing, Dolls, Mathias, Clemens Fuest & Andreas Peichl (2009): Automatic Stabilizers and Economic Crisis: US vs. Europe, CESIFO WORK- ING PAPER, Eichhorst, W, M. Feil & P. Marx (2010): Crisis, What Crisis? Patterns of Adaptation in European Labor Markets, IZA Discussion Papers, Eurobarometer (2011): Monitoring the social impact of the crisis Wave 5, Flash EB, 311. European Commission (2010): Employment in Europe 2010, Luxembourg. Eurostat (2011): New Release Euroindicators, 99, Luxembourg. Frederiksen, C. Hjort (2009): Speech, London School of Economics, March 16, 2009 (www. bm.dk). Giruard, N. & C. André (2005): Measuring cyclically adjusted budget balances for the OECD Countries, OECD Economics Department 20 Flexicurity i modvind en analyse af den danske flexicurity-model\n14 Working Paper, 434, Paris. Hall, Peter (1993): Policy Paradigms, Social Learning and the State: The Case of Economic Policy-Making in Britain, i Comparative Politics, 25(3), ILO (2009): Protecting people, promoting jobs. A survey of country employment and social protection policy responses to the global economic crisis. An ILO report to the G20 Leaders Summit, Pittsburgh, September 2009, Geneva. LO and DA (2010): 23 initiativer til at målrette beskæftigelsesindsatsen og modvirke langtidsledighed [23 initiatives for a targeted employment policy and the reduction of long-term unemployment], January 22, 2010 (www.lo.dk). Leschke, J. & A. Watt (2010): How do institutions affect the labour market adjustment to the economic crisis in different EU countries?, Working Paper 2010, 04, Bruxelles, ETUI. Madsen, Per Kongshøj (2006): How can in possibly fly? The paradox of a dynamic labour market in a Scandinavian welfare state, i John A. Campbell, John A. Hall & Ove K. Pedersen (red.): National Identity and the varieties of Capitalism: THE DANISH EXPE- RIENCE, McGill-Queen s University Press, Montreal, Mailand, Mikkel (2010): Dagpengesystemet og flexicurity-modellen, FAOS Forskningsnotat 114, Oktober OECD (2010): Labour markets and the crisis, Economics Department Working Papers, 756, Paris, OECD. Per Kongshøj Madsen, cand.polit., professor, Center for Arbejdsmarkedsforskning (CAR- MA), Institut for Statskundskab, Aalborg Universitet Tidsskrift for ARBEJDSliv, 13 årg. nr


Dubex | Sikkerhedsanalyse\nMed en sikkerhedsanalyse får du overblik over din virksomheds reelle sikkerhedsniveau og udfordringer. På baggrund af det kan du påbegynde et fokuseret projekt, der skal føre din virksomhed frem til det ønskede sikkerhedsniveau.\nDubex Sikkerhedsanalyse giver virksomhedens ledelse et overblik over det nuværende sikkerhedsniveau baseret på en detaljeret gennemgang af de tekniske, fysiske og organisatoriske forhold.\nAnalysen er baseret på ISO 27002-standardens kontroller og adresserer alle væsentlige elementer fra denne standard, herunder:\nGennemgang af det organisatoriske, fysiske og tekniske sikkerhedsniveau og evt. eksterne krav\nDokumentation af det nuværende sikkerhedsniveau sammenholdt med forretningens forventninger\n"Dubex’ analyser giver organisationen overblik over status og mangler i forhold til målet samt prioriterede anbefalinger til, hvordan huller eller gaps lukkes på en måde, der understøtter forretningen. Al vores rådgivning er baseret på, at kunden efterfølgende skal stå med et produkt, der er praktisk anvendeligt i hverdagen." - Klaus Kongsted, partner & CRO, Dubex\nProjektet indledes med et opstartsmøde, hvor nærmere detaljer omkring interviews og evt. behov for og adgang til dokumentation mm. aftales. Derefter gennemfører Dubex en række interviews med nøglepersoner hos kunden inden for den organisatoriske og fysiske sikkerhed. Endelig gennemgår vi status af virksomhedens tekniske sikkerhed, herunder netværk og serverinfrastruktur.\nPå baggrund af interviewene behandler og bearbejder Dubex de indsamlede informationer og udarbejder den endelige rapport. I rapporten kommer Dubex med en række konkrete anbefalinger til forbedringer, der bør gennemføres for at opnå det ønskede sikkerhedsniveau. Rapporten indeholder:\nDetaljeret beskrivelse af nuværende it-sikkerhed\nKvalitativ vurdering af det interne og eksterne sikkerhedsniveau\nPrioriterede anbefalinger til forbedringer af it-sikkerheden\nLedelsesresumé med en opsummering af de kritiske problemer og forbedringsforslag\nProjektet afsluttes med en afrapportering, hvor blandt andet de lavthængende frugter fremhæves.\nDubex Sikkerhedsanalyse kan suppleres med eksempelvis:\nScanning for ondsindet netværkstrafik\nGennemgang af eksterne lokationer\nInterview med outsourcing partnere\nISO 27001/27002 modenhedstjek\nAndre specifikke emner efter behov\nTag en snak med os om sikkerhedsanalyse


Afløbsingeniør til spændende projekter indenfor bæredygtigt byggeri Position | Recruitio\n• Ønsker du at være en del af et fagligt stærkt team, hvor du vil få stor indflydelse på udviklingen i afdelingen for Afløbs- og Anlægsteknik\n• Driver det dig at arbejde i et rådgivende ingeniørfirma, som tænker utraditionelt og visionært, og hvor du er med til hver dag at skabe nye og innovative projekter indenfor bæredygtigt byggeri?\nVi søger en afløbsingeniør til vores kontor i Århus med fokus på projektering af afløb samt tilsyn med og byggeledelse af afløbsprojekter.\nDu kommer til at indgå i vores afdeling for Afløbs- og Anlægsteknik, hvor vi arbejder med dimensionering af afløb i forbindelse med nybyggeri, bæredygtigt byggeri, selvstændige anlægsarbejder samt anlægsarbejde i forbindelse med datacentre.\nDu bliver en del af et mindre team med et godt kollegialt samarbejde og stor grad af faglighed, hvor du vil referere til teamlederen. Du vil få stor indflydelse på udviklingen i afdelingen, den daglige udførelse af opgaverne, samt fokus på de opgaver, der ligger indenfor dit interesseområde.\nDet betyder konkret, at du vil komme til at arbejde med nogle af nedenstående ansvarsområder:\n• Projektering og udbud af afløbsprojekter samt anlægsprojekter\n• Projektledelse, tilsyn og byggeledelse\n• Afløb og regnvandshåndtering\n• Klimasikring og LAR\n• Hydrauliske beregninger indenfor klimaprojekter og afløb\n• Bidrage til den faglige udvikling af området i Søren Jensen\nDu vil få lejlighed til at varetage alle faser af projekterne fra skitse til hovedprojekt og aflevering, og dermed have en afvekslende arbejdsdag med en bred vifte af opgaver.\nDu sidder højst sandsynligt i en tilsvarende stilling i branchen. Din faglige baggrund er afløbsingeniør, bygningskonstruktør, kloakmester eller lign.\n• Du har minimum 3 års erfaring med rådgivning og projektering indenfor afløb\n• Du har gode IT kompetencer og gerne erfaring med Revit eller AutoCad\n• Du har gode kommunikationsevner og kan begå dig professionelt mundtligt og skriftligt på dansk og engelsk\n• Du arbejder struktureret og resultatorienteret\n• Du har gode og relevante erfaringer med at arbejde projektorienteret\nI år er det 75 år siden, at Søren Jensen startede sit ingeniørfirma i Silkeborg. I dag er det hans barnebarn Frank Jensen, som ejer familievirksomheden, og både sønnen Erik Jensen og Frank Jensen har deres daglige gang i virksomheden.\n• Spændende projekter med mulighed for at være med til at skabe ingeniørkunst\n• Et dynamisk og inspirerende miljø med rig mulighed for personlig og faglig udvikling\n• En teknologiførende virksomhed, hvor nye initiativer er velkomne\n• En stærk teamstruktur med engagerede og kompetente kolleger, hvor trivsel og tværfagligt samarbejde prioriteres højt\n• Attraktive medarbejderforhold med bla. sundhedsforsikring, kantineordning, frugtordning, løbeklub, fiskeriklub samt en attraktiv lønpakke\nHvis stillingen har vakt din interesse, ansøg venligst via linket på denne side. Vi behandler ansøgninger løbende, og ønsker stillingen besat snarest muligt.\nØnsker du at vide mere om stillingen forud for din ansøgning, er du velkommen til at kontakte Rekrutteringsspecialist Christina Smedegaard på mobil 42 80 10 50. Vi ser frem til at høre fra dig.


Generelt Archives - cosworth.dk\njuni 8, 2022 Ingen kommentarer\nOpsætning af en profil er det første skridt til at finde det perfekte seniormatch. Det er en god idé, at du vælger et sted offentligt, hvor du ikke bliver distraheret af svindlere eller spøgefugle. Du bør klæde dig passende til den anden del af denne proces. Dette er ikke noget, du skal gøre meget af, men det er vigtigt for senior dating sites at være enkle. Når du har oprettet din profil, kan du begynde at lede efter kompatible matches.\nDer er mange hjemmesider til senior dating. Hver enkelt har sin egen tilgang til dating. SilverSingles er gratis at tilmelde sig og giver dig syv kampe om dagen. Virksomheden vil bede dig om at udfylde en personlighedsquiz, der matcher dig med kompatible partnere. Beskyt dine data med afsløring af svindel og SSL-kryptering. Stol på dine mavefornemmelser og forbliv tro mod den, du er. Det vil hjælpe med at finde den rigtige partner.\nDet er gratis at tilmelde sig en senior dating hjemmeside og kan give dig adgang til op til syv kampe om dagen. Det eneste, du skal gøre, før du tilmelder dig, er at gennemføre en personlighedsquiz. Men det er umagen værd. Du kan være sikker på, at senior dating site vil bringe dig folk, der er kompatible og interessante. Du kan også være sikker på, at webstedet har teknologi til afsløring af svig samt SSL-kryptering for at sikre dine oplysninger. Du kan forvente, at en senior datingside af høj kvalitet har tusindvis af interesserede medlemmer og etablerer et varigt partnerskab.\nDer er mange gode fordele ved senior dating sites. En af disse fordele er, at du har syv kampe om dagen. SilverSingles kræver, at du gennemfører en personlighedsvurdering, før du kan tilmelde dig. Du vil kun blive matchet med kompatible partnere ved at udfylde denne undersøgelse. Du får besked inden for 48 timer efter udfyldelse af personlighedsspørgeskemaet. Du kan også beskytte dine oplysninger med SSL-kryptering eller en enhed til afsløring af svindel.\nHusk, at senior dating sites stadig er et sjovt sted at have det sjovt. For at undgå svindel skal du stole på dine instinkter. Hav det sjovt. Du vil være i stand til at møde mange fascinerende seniorer og have det sjovt at gøre det. Du vil sandsynligvis møde den senior, du ønsker, på en senior dating platform. Det bliver også sjovt at se, hvor længe du holder fast i dem.\nAshley Madison giver seniorer mulighed for at tilmelde sig en helt gratis konto. Denne senior dating side fungerer godt for ældre mennesker, der leder efter kærlighed. Med så mange muligheder er det let at finde nogen speciel til denne aldersgruppe. Disse tjenester giver dig mulighed for at finde den perfekte partner til dig. Du skal stole på dine instinkter og undgå at falde for svindel.\njanuar 31, 2021 Ingen kommentarer\nHusk, mens internettet er stigende i legitimitet, er der stadig fly-by-night boliglån virksomheder, hvis eneste mål er at narre dig til at give dem dine personlige oplysninger. Hvis du også har en dårlig kredit historie, og du har brug for en billig lille lån, er der stadig håb for dig, hvis du forsøger, og foretage nogle ændringer. Du kan nemt finde mange udlån hjemmesider på internettet, men som er den bedste måde at låne online, hvis du har nul kredit historie? Gør din endelige beslutning, og indsende dit lån ansøgning; du skal føle indhold i at vide, at du har gjort alt, hvad du kan for at finde det bedste lån til dig.\nBare start en kampagne, og du kan finde et stort antal mennesker, der lovede at hjælpe dig. I den tid, du har brug for sådan en ekstern hjælp, der kan stå imod nogen af dine personlige udgifter. Da nogle af dine behov indebærer, at du afslutter det for enhver pris, begynder du at søge en ekstern hjælp. Personlige lån er, at lån, som kan hjælpe dig, få passende økonomisk hjælp til nogen af dine personlige udgifter. Kontant lån dårlig kredit vil blive godkendt til dig, hvis du er berettiget på visse grunde. Måske, af denne grund, kan du søge tjenesteydelser af dårlige kredit lån Hvis du gør det til et punkt at udnytte disse lån på en ansvarlig måde, så vil det naturligvis gavne dig.\nUnder hensyntagen til sådanne finansielle problemer med låntagerne, er du nu hjulpet med de personlige lån. Mennesker med begrænset indkomst, eller hvis kredit er laset på grund af visse ugunstige spørgsmål kan nu skaffe midler og realisere deres personlige ønsker gennem let personlige lån UK. De kan nu benytte lån nemt og opfylde deres personlige krav. Personlige lån hjælpe dig med at opnå disse fornøjelser, selv når dine midler er fundet utilstrækkelige på disse krav. Dette vil hjælpe dig med at undgå potentielle problemer, alt imens du lader dig se, hvilke långivere tilbyde dig det bedste lån til dine penge. Hvis du har brug for presserende penge, så 1 time payday lån er den bedste løsning, der kan hjælpe dig med at overvinde dine økonomiske vanskeligheder ved at give dig nem adgang til hurtige kontanter.\nDer er flere ting, du bør overveje, lånpenge (novafinans.dk) før du leder efter de bedst mulige personlige lån. Billige lån er intet andet end lån med en billig rente. Renten med disse lån er ikke fast og kan variere alt efter dine personlige forhold og tilbagebetaling kapacitet. Men når du lægger noget imod lånet, er det din indkomst og tilbagebetaling kapacitet, der bestemmer beløbet. Men der er visse ting, som er mest indflydelsesrige og kan øge din godkendelsesproces. Det er din profil, der bestemmer prisen; men i sidste ende kan det være konkurrencedygtige for den hårde konkurrence blandt långivere.\nKig efter legitime kortfristede lån långivere i Madison Heights uden upfront provision. 4 – Se ud på renten – Renten er noget, der giver dig fordel at købe bilen finansiering. I dag, Fast Lån No Credit Check ordningen er stærkt leveret online sammen med praktisk rente for at tilbyde millioner af forbrugere. Bare minimum 20 elds gamle nok kæmper bankkonto et minimum af One,1000 mens indtjeningen per monthcredit undersøge er bare ikke symboliserer praktiseres inde payday lån. I stedet for payday lån med alt for stramme frister, kan en lille personlig lån være mere nyttigt. Dette vil ophæve alle de potentielle funktioner, du kan få fra langsigtede lån. Prøv at huske disse lån er som en tveægget sværd og yde øjeblikkelig bistand i maj igen afgift i fremtiden. Midlerne gør det muligt for låntagerne at imødekomme diverse personlige krav som at købe en dyr bil, gå til ferie, bryllupper, renovering af hus, udgifter tilbørns videregående uddannelse osv. Låntagere kan udnytte midler som pr deres krav og nødvendighed.\nnovember 28, 2019 603 kommentarer\noktober 25, 2019 217 kommentarer\nNÃ¥r forberede din samtale, skal du vÃ¦re parat til at diskutere dine prÃ¦stationer. Overraskende, er mange mennesker tilbageholdende med at tale om deres resultater. Men det er prÃ¦cist, hvad intervieweren Ã¸nsker at hÃ¸re fra dig.\nDiskuterer dine resultater adskiller dig fra resten af befolkningen sÃ¸ger jobbet. Det hjÃ¦lper dig med at skille sig ud og vise at du er mere kvalificeret end de andre. Husk, at hele pointen med et interview er at sÃ¦lge dig selv til intervieweren. Han eller hun skal vide at du er den rigtige person til hvervet.\nNedenfor er nogle af de emner, du skal vÃ¦re parat til at diskutere under interviewet. TÃ¦nk pÃ¥ hvilke resultater, du har foretaget i hver af disse emner. For det sidste emne, som handler om den virksomhed, du vil arbejde for, SÃ¸rg for at du gÃ¸r din forskning pÃ¥ virksomheden fÃ¸r interviewet. Hvis intervieweren spÃ¸rger dig, hvad du ved om deres virksomhed, og du ved ikke, hvad industrien deres i deres mission statement, hvem deres kunder er, sÃ¥ intervieweren afgÃ¸r formentlig at du ikke er den rette person til at reprÃ¦sentere deres selskab. Her er fagene:\nHvor blev du arbejder?\nHvor lÃ¦nge har du arbejde der?\nHvor meget har du gÃ¸re pÃ¥ din nuvÃ¦rende eller tidligere job?\nHvad stilling(er) du holder der?\nHvilke kompetencer har du planer om lÃ¦ring?\nHvordan har disse fÃ¦rdigheder hjulpet dig i dine tidligere stillinger?\nHvad er din karriere kortsigtede og langsigtede mÃ¥l?\nHvad Leder du efter i en virksomhed, hvis der er ansat?\nDen virksomhed, hvor du Ã¸nsker at blive ansat\nHvad er virksomhedens idÃ©grundlag?\nHvad er deres produkt eller service?\nHvad er kravene til jobbet?\nKan virksomheden tilbyde muligheder for avancement?\nHvis du vil have job, nÃ¸dt du til at sÃ¦lge dig selv. Intervieweren Ã¸nsker at hÃ¸re om dine resultater, fordi det hjÃ¦lper dem bestemme, om du er den perfekte person til jobbet eller ej.\nBusiness obduktion: Et faktum af livet\nseptember 15, 2019 Ingen kommentarer\nI sidste uge drÃ¸ftede vi betydningen af udfÃ¸re en obduktion pÃ¥ en dÃ¸d business. Nej, jeg har ikke vÃ¦ret at se alt for mange af disse vidunderligt grafisk, TV retsmedicinsk undersÃ¸gelse viser. Grunden til jeg vil anbefale du gÃ¸r en virksomhed obduktion er at afdÃ¦kke de nÃ¸jagtige grunde Hvorfor virksomheden dÃ¸de. Det er vÃ¦rdifulde oplysninger, som kan ikke kun helbrede fÃ¸lelse af personlig fiasko, men ogsÃ¥ bedre forberede dig til faldgruberne i business bÃ¸r du nogensinde tage springet igen.\nStarte en virksomhed er aldrig let og odds for din succes eller fiasko er endnu flere penge. Faktum er, cirka halvdelen af alle smÃ¥ virksomheder mislykkes inden for de fÃ¸rste fire Ã¥r. Og en stor procentdel af disse fejl opstÃ¥r indenfor det fÃ¸rste Ã¥r. Disse er de statistikker, der holder mange ivÃ¦rksÃ¦ttere vÃ¥gen om natten. Som Sisyfos, altid at skubbe at boulder til toppen af bakken for kun at have det styrte tilbage til bunden hver gang, vide du aldrig, hvornÃ¥r du vil miste din greb pÃ¥ din virksomhed og fÃ¥ den tumler tilbage over dig.\nOK, har sÃ¥ langt i denne kolonne jeg formÃ¥et at presse i henvisninger til moderne amerikansk tv- og antikke grÃ¦ske mytologi. Nok intellektuelle af slagsen slÃ¥ rundt i bushen. UdfÃ¸re obduktionen og lÃ¦re af det. Kun ved at kende de reelle Ã¥rsager din virksomhed dÃ¸de kan du identificere og forhÃ¥bentlig afvÃ¦rge disse sygdomme fÃ¸r de tager dig ned nÃ¦ste gang, hvis der er en nÃ¦ste gang. Og hvis du er en sand ivÃ¦rksÃ¦tter, der bliver en nÃ¦ste gang, tro mig om dette.\nDer er mange grunde Hvorfor virksomheder mislykkes, men ifÃ¸lge en nylig undersÃ¸gelse af US Bank, fleste af business fejl kan tilskrives tre grunde: dÃ¥rlig forvaltning, dÃ¥rlig finansiel planlÃ¦gning og dÃ¥rlig markedsfÃ¸ring.\nDÃ¥rlig ledelse kommer i mange former. UndersÃ¸gelsen viste, at 78 procent af de business fiaskoer undersÃ¸gt var delvist pÃ¥ grund af manglen pÃ¥ en veludviklet forretningsplan og en virksomhedsejer, der havde ingen forretning at vÃ¦re i den virksomhed, han var i. AltsÃ¥ har virksomhedsejeren ikke en tilstrÃ¦kkelig viden eller en grundig forstÃ¥else af den virksomhed, han havde valgt at starte. Det er derfor software ivÃ¦rksÃ¦ttere som mig ikke starte sko butikker. Jeg har fÃ¸dder, jeg bÃ¦rer sko. Det er ikke nok til at kvalificere mig til at gÃ¥ ind i sko forretningen.\nNÃ¦ste, 73 procent af business fiaskoerne i undersÃ¸gelsen var ogsÃ¥ bemandet af ejere med Rosa farvet regnemaskiner. Disse virksomhedsejere overvurderede indtÃ¦gter prognoser (antallet forventede salg) og anslÃ¥et forbraendingshastigheden (mÃ¦ngden af penge, der krÃ¦ves til at opretholde business pr. mÃ¥ned).\nDet bliver bedre. Halvfjerds procent af de fejlslagne virksomheder i undersÃ¸gelsen blev ledet af ivÃ¦rksÃ¦ttere, der var i fornÃ¦gtelse om deres egen kompetence, eller mere til punktet, deres egen inkompetence. Disse virksomhedsejere enten genkende ikke eller vÃ¦lger at ignorere deres egen entrepreneurielle mangler. Disse ivÃ¦rksÃ¦ttere sÃ¸ger ogsÃ¥ ikke bistand fra andre, der mÃ¥ske har lavet til deres utilstrÃ¦kkeligheder. Det er nogle gange svÃ¦rt at bede om hjÃ¦lp nÃ¥r du formodes for at vÃ¦re ene med alle svarene.\nTro mig, jeg kender.\nDen endelige medvirkende faktor til dÃ¸den af 63 procent af de virksomheder, der dÃ¸de af dÃ¥rlig ledelse var, at ejerne havde ingen relevante eller relevant erhvervserfaring.\nDÃ¥rlig finansiel planlÃ¦gning var den anden grund placeres ved undersÃ¸gelsen om, hvorfor de fleste virksomheder mislykkes. I erhvervslivet er det altid om penge. IfÃ¸lge den amerikanske Bank undersÃ¸gelse rapporterede eighty-to procent af de business fiaskoer studerede fattige cash flow management som en medvirkende faktor til dÃ¸den af virksomheden.\nSeventy-ni procent af virksomhederne var utilstrÃ¦kkeligt finansieret, og halvfjerds-syv procent fejlberegnet omkostningerne ved at drive forretning. Med andre ord, de ikke kunne tage hensyn til alle omkostninger er involveret ved fastsÃ¦ttelsen af prisen for deres produkter.\nLad os gÃ¥ videre til min favorit emne: dÃ¥rlig markedsfÃ¸ring. Du har hÃ¸rt mig prÃ¦dike denne prÃ¦diken fÃ¸r. Du kan have den stÃ¸rste produkt i verden, men hvis din markedsfÃ¸ring indsats er utilstrÃ¦kkelig eller ineffektive du vil ende med et lager fuld af stÃ¸rste produkt, som ingen i verden har nogensinde hÃ¸rt om.\nUndersÃ¸gelsen viste, at dÃ¥rlig markedsfÃ¸ring var en medvirkende faktor i dÃ¸dsfald af fireogtres procent af de adspurgte virksomheder. Mange af disse vildledte ivÃ¦rksÃ¦ttere enten bagatellisere betydningen af markedsfÃ¸rings- og eller ignoreret det helt.\nEn vigtig del af markedsfÃ¸ringen at vide, hvem dine konkurrenter er og altid at vide, hvad de er op til. IvÃ¦rksÃ¦tteren, der ignorerer hans konkurrence er et fjols (gee, var det for barsk?) og er altid dÃ¸mt til at mislykkes, som dokumenteret af fifty-fem procent af de dÃ¸de virksomheder i undersÃ¸gelsen, der enten ikke vidste engang, hvem deres konkurrence var eller simpelthen valgte at ignorere den konkurrence helt.\nHer er et flot hul i sandet for dig, sir.\nIndsÃ¦t dit hoved…\nEn anden fejl lavet af 47 procent af de afdÃ¸de forretninger var, at de har pÃ¥berÃ¥bt sig bare en eller to kunder for hovedparten af indtÃ¦gterne. Dette er en fÃ¦lles fejl lavet af mange virksomhedsejere, der vier al deres energi til Ã©n stor kunde. Hvad de ikke synes at forstÃ¥ er, at hvis at en kunde gÃ¥r vÃ¦k, sÃ¥ gÃ¸r de fleste af deres indtÃ¦gter.\nNÃ¥r du udfÃ¸rer din virksomhed obduktion du kan identificere andre medvirkende faktorer, der var uden for din kontrol, sÃ¥som en ned Ã¸konomi, manglen pÃ¥ kvalificerede medarbejdere, nye statslige regler der negativt pÃ¥virker den mÃ¥de, du skal gÃ¸re forretninger, manglende af en strategisk partner, etc…\nDer vil altid vÃ¦re ting du ikke kan kontrollere. NÃ¸glen til virksomhedens succes er at bevare kontrollen over de ting du kan og gÃ¸re alt, hvad du kan for at forberede de ting, du ikke kan.\nNÃ¦ste gang vil vi diskutere et par ting du bÃ¸r og ikke bÃ¸r gÃ¸re for at hjÃ¦lpe med at sikre din virksomheds succes.\nTim Knox tim@dropshipwholesale.net For information om start din egen online eller eBay business, besÃ¸g


Urin Sex Tårnby / Gratis Dating Side\nJeg tænder på urin - sex. Kære Joan Jeg er en fyr på 21 år som aldrig har haft en kæreste og jeg har store problemer med at score. Jeg måler Mangler: tårnby. hedsplejersker i ”Den Unge mands bog om sund og sikker sex ”, har for- søgt med stor omhu at .. sekret, som dannes i to små kirtler lige under urin - blæren. Jeg er en mand på 29, der tænder vildt på urinsex. Jeg er så heldig at have en sød og forstående kæreste, jeg har fortalt om mine lyster, og hun vil gerne lege Mangler: tårnby..\nFor meget vand kan give temmelig farlige elektrolytforstyrrelser, særligt hvis man samtidig sveder meget. Horsens, Vejle, Fredericia, Kolding,. Ny skandale ved VM: 'Meget pinligt for arrangøren! Tv-vært sprang en bombe under pointafgivelsen ved Eurovision.\nKys dit sociale liv farvel: Nu kommer The Sims på mobil. Hvad med at gå til en åben hus aften i den sadomasochistiske forening SMIL? Monroe med dejlige bløde. Giv os et like. Ved test for klamydia og gonoré behøver du ikke bestille tid, men kan møde op i klinikkens konsultationstid, mandag, tirsdag og torsdag kl.\nDanske dvd film Ringkøbing-Skjern\nIfølge dokumentet skulle russerne have støttet, samarbejdet og hjulpet ham i hvert fald i fem år, og det beskriver også forsøg på bestikkelse. Fejl Kombinationen af e-mail og password er forkert. Det handler altsammen om at manden skal stikke et par fingre op og massere dit g-punkt. Dansk stjerneforfatter vejer kun 60 kg efter hård sygdom: 'Jeg har været tæt på døden flere gange'.\ngummi fetish alexis texas\nUng pige porno Lemvig\nDobbelt dildo Glostrup\nGartis pornofilm fisse nu


Jeffrey Lewis & The Junkyard: 'Em Are I - Undertoner\nDet er egentlig underligt, at Jeffrey Lewis ikke er mere eksponeret, end tilfældet er. Da jeg fik stukket hans nyeste skive, ‘Em Are I, i hånden, var jeg lige så fortabt som efter Morten Messerschmidts sejr ved valget til Europa-Parlamentet. Jeg, som troede, at jeg kunne betegne mig selv som musikkender, var nødt til revurdere min status. For det er næsten umuligt ikke at have hørt om Jeffrey Lewis. Eller det har jeg i hvert fald fundet ud af. Der er nemlig ikke nogen eller noget mere moderne end hr. Lewis. Han er definitionen af, hvad der er cool i dag. Musikkens svar på hovedstædernes Berlin. På grøntsagernes spidskål. På partiernes SF eller DF (om man vil).\nMen hvorfor kender jeg ham så heller ikke (spørger en undrende læser, forhåbentlig!)?. Ja, det er egentlig et godt spørgsmål, for amerikaneren har faktisk alt, hvad der skal til for at spille for et udsolgt Vega. Han har nemlig sin egen tegneserie, han er fra New York, og så er han minsandten også venner med alle de rigtige folk-musikere. Jeg nævner i flæng: Kimya Dawson, Devandra Banhart, Herman Dune og Adam Green. Nej, så bliver det vel ikke meget federe. Jeffrey Lewis er musikkens svar på Københavns Vesterbro, men alligevel har han ikke besøgt Enghavevej 40 endnu. Vores mystiske tegneserieforfatter passer jo så godt ind i målgruppen. Men hvorfor kender målgruppen ham så ikke? En opgave for kriminalkommisær Barnaby er det uden tvivl. Forhåbentlig finder vi svaret uden at påkalde den sympatiske brite.\nHeldigvis har vi en plade at lytte igennem. Den må kunne give os de svar, vi mangler. På den må det være muligt at finde et eller andet obskurt, et eller andet fuldstændig umoderne, som gør, at jeg ikke kender Jeffrey Lewis og hans venner fra lossepladsen. Men det er svært, for i den første halve time er det faktisk en rigtig stor fornøjelse at lytte til drengenes alternative folk (endnu et bevis, som burde betyde en stor fanskare). Pladen bliver sparket lidt forvirrende i gang med den overrumplende og lidt enerverende, halvt punkede, halvt øretæveindbydende sag, “Slogans”. Men det glemmer man hurtigt, for de næste 30 minutter er af så høj kvalitet, at man glemmer alle de forbehold, man kunne have imod så ‘moderne en kunstner’.\nPå “If Life Exists?”, “To Be Objectified” og “Bugs & Flowers” befinder vi os i Jeffrew Lewis’ smukt tapetserede lo-fi-univers. Det er egentlig nogle ret simple kompositioner, men der er et eller andet over de vidunderligt afpillede numre, som gør, at man lader sig forføre af de gode melodier og Lewis’ lidt dovne vokal. Det lyder egentlig ikke, som om han anstrenger sig ret meget, men i det ligger netop charmen. På så mange plader føler man, stilen kommer frem for musikken. Her er det på forrygende vis vendt på hovedet. Her lyder det, som om de ikke kan andet. Som om ‘Em Are I er sat i verden, fordi den skal, og ikke bare fordi man kan. Rent instrumentelt benytter man sig ikke af mere end højst nødvendigt. Numrene er primært akustisk bårne, men når temperamentet byder sig til, er Lewis’ medbragte musikanter ikke bange for at støje og regere. Det forsyner pladen med intellekt og mangfoldighed.\nRent tekstuelt lader Lewis’ tegneseriefortid sig ikke fornægte. Der jongleres livligt med barnlige, skæve betragtninger, som på “Whistle Past the Graveyard”, hvor det befriende humoristisk og nysgerrigt lyder: »I always like to be surprised / I don’t want to be told what happens after I die / death is like a mystery gift wrapped in a box”¦ and I whistle past the graveyard when I walk.« Det er infantilt og ganske tydeligt, at vores gode newyorker har fantasien i god behold. Samtidig er han et levende bevis på den udvikling, som er sket med tegneserierne og læserne af dem. Med tiden og med udgivelserne af mere eksistentielle, ‘voksne’ tegneserier, såkaldte graphic novels, har publikummet rykket sig, og denne trend er tydelig på ‘Em Are I, hvor der veksles mellem de førnævnte barnlige observationer og de mere alvorlige betragtninger.\nEfter adskillige gennemlytninger er jeg hverken træt af Lewis’ galgenhumor eller sortsyn. Desværre mister pladen lidt af sit momentum hen imod slutningen. Gassen går på de sidste tre sange lidt af ballonen. Charmen er ikke så tydelig som på de mange højdepunkter, pladen indeholder, og med en sådan lovprisning kan I nok forstå, at jeg ikke kan forstå, at jeg ikke er stødt på Lewis og hans bedårende, ‘moderne’ anti-country før nu. Nogle gange er man glad for at stå uden for hypen. Andre gange ville man ønske, man kunne forstå, hvad det var, den drejede sig om. Denne gang er jeg bare glad for, at jeg har nået at høre Jeffrey Lewis, inden jeg er blevet træt af at høre folk på Vesterbro snakke om det nye fede, som vist nok også kommer og spiller på Vega.\nanti-folk garage Jeffrey Lewis nu-folk singer/songwriter\nMusikalske slægtninge: Bright Eyes, Eugene McGuinness, Kimya Dawson, Diane Cluck


april 2018 – appetize.dk\nRundvisninger på Apotekerloftet\n29. april 2018 Kommentarer lukket til Rundvisninger på Apotekerloftet\nPressemeddelelser Forunderligt kig i krukker og skuffer i 350 års apotekerhistorie Lørdag 5. maj indleder Nordjyllands Historiske Museum sæsonen for rundvisninger på Apotekerloftet i Jens Bangs Stenhus. 350 års dansk apotekerhistorie gemmer sig under loftet … Læs mere\n28. april 2018 Kommentarer lukket til THE SOUND OF MUSIC hos Aalborg Teater\nPressemeddelelse Aalborg Teater har lørdag den 5. maj 2018 kl. 16.00 premiere på musicalen The Sound of Music på Store Scene. Vidunderlig musicalklassiker Den unge livsglade novice Maria lever i et kloster i de østrigske … Læs mere\n26. april 2018 Kommentarer lukket til For nu at tale om noget andet\nJeg må være ærlig og indrømme, at vi har haft en lorte-start på året. Jeg har før skrevet om vores influenza-futtog, men inden det blev rigtigt forår, har vi lige skullet igennem en træls og … Læs mere\n26. april 2018 Kommentarer lukket til Udstillinger fra Kunsthal NORD\n25. april 2018 Kommentarer lukket til Flere og flere finder kærligheden online\nAnnonce – At finde den eneste ene er noget, alle stræber efter, men i dagens Danmark er det bestemt ikke en let opgave, og det er nærmere sagt end gjort. Vi er blevet et karriereorienteret land, … Læs mere\n25. april 2018 Kommentarer lukket til Kom med til vikingemarked, mølledag og koldkrigscykeltur\nPressemeddelelse Maj er sæsonstart for mange af museerne under Nordjyllands Historiske Museum, og sommerens program er spækket med sjove og anderledes aktiviteter. Kom for eksempel med på en koldkrigscykeltur til hemmelige steder i Aalborg, til … Læs mere\nByd foråret velkommen med en gastronomisk udflugt\n24. april 2018 Kommentarer lukket til Byd foråret velkommen med en gastronomisk udflugt\nVi er for alvor kommet ind i foråret med mere solskin og de første forårsblomster. Foråret er et perfekt tidspunkt til at tage på gastronomiske udflugter, hvor du kan smage lækker mad der passer til … Læs mere


Klaver Akkorder | Omvendinger | Omvending af klaver akkorder\nAkkorder kan vendes om alt efter hvilken klang man ønsker. Der kan være flere grunde til at vende akkorden, men helt grundlæggende så ændres akkordens klang og lyd. I denne klaver lektion gennemgår vi hvorfor du bør lære at vende akkorderne, samt hvordan du gør.\nSenest opdateret: 17. september 2020\nSådan vender du akkorderne ud fra en simpel klaver node\nHvorfor du bør lære at vende akkorderne\nAkkordskift med omvendinger\nEn normal dur eller mol akkord anvender 3 toner. De kaldes også for treklange.\nLad os prøve at tage udgangspunkt i en C-dur akkord. I dens grundstilling anvender C-dur akkorden tonerne C - E - G. Akkorden kan så vendes om på 2 måder, således at vi har 2 forskellige omvendinger af grundakkorden.\nPå dansk kalder vi det for omvendinger, mens det på engelsk kaldes for positioner. Dvs at grundstillingen er 1. position (root position) og omvendingerne er 2. og 3. position.\nI nodeafspilleren herunder ser du C-dur akkorden spillet i dens grundstilling, 1. og 2. omvending. Prøv selv at øve C-dur i de 3 omvendinger som i noden. Og prøv herefter at gøre det samme i F og G dur.\nI et simpelt klaversystem findes en melodistemme i g-nøglen, samt bastoner i f-nøglen. Derudover er akkorderne skrevet over noden. Lad os tage udgangspunkt i sangen Stille nu.\nFørste takt er en C-dur akkord, og i G-nøglen er noden E. Her spiller du så en C-dur akkord i 2. omvending i højre hånd (G - C - E).\nNår du spiller akkorder bør du som udgangspunkt anvende finger 1, 3 og 5 i akkordernes grundstilling, samt i 2. omvending.\nI 1. omvending bør du som udgangspunkt anvende finger 1, 2 og 5\nDer er mange fordele ved altid at anvende den samme fingerstilling. På sigt bliver det som at cykle - du skal ikke tænke over hvordan du skal placere fingrene, de flytter sig automatisk. Du vil på sigt blot kunne slå autopiloten til - det er der vi skal hen!\nNår du kan spille sange med melodi og bas, er du rigtig godt på vej! Næste trin er at tilføje lidt flere detaljer til dit klaver-spil. Det er her akkord omvendinger kommer ind.\nMange nybegyndere prøver så at tilføje akkorder i venstre hånd mens de spiller melodien i højre hånd, men det vil jeg ikke råde dig til at gøre. Akkorder lyder nemlig bedst når de spilles i det lysere register på klaveret. Derfor er det at foretrække hvis du allerede fra starten øver omvendingerne, således at du kan spille akkorderne samt melodien med din højre hånd. På den måde har du også din venstre hånd fri til at tilføje flere detaljer som oktav bas, basgange og meget andet.\nSom hovedregel bør du springe mindst muligt når du skifter mellem akkorder. Derfor er det vigtigt at lære de forskellige omvendinger.\nLangt de fleste sange har akkorder som skifter i kvart/kvint spring. Derfor er det rigtig vigtigt at få lært disse akkordskift så du ikke skal tænke så meget over det når du spiller.\nNår du først kommer i gang med disse akkordspring, opdager du hurtigt at springene er de samme, og at der kun flyttes 2 fingre mellem hver akkord. Pludselig sidder springene i fingrene og ikke i hovedet. Det er der vi skal hen.\nHerunder er en øvelse hvor du springer en kvart mellem akkorderne opad, og en kvint nedad. Dette er virkelig en god øvelse for at få lært alle akkorderne og deres omvendinger\nDen tonale kadence bruges hele tiden, i næsten al musik. Så når du kan den i de forskellige omvendinger, bliver det hurtigt til en leg at spille efter becifringer.\nTonale kadencer består af følgende:\nTonika (1. trin i tonearten/skalaen)\nSubdominant (4. trin)\nDominant (5. trin)\nBemærk: I mol er dominanten altid er en dur-akkord!\nSpil kadencen i alle tre omvendinger op til to fortegn, som vist i afspilleren.\nPrøv dig frem i de resterende tonearter, ved hjælp af kvintcirklen.\nLær at spille klaver Klaver tangenter - Lær tangenternes navne Klaver noder - Lær at læse noder Skalaer & tonearter Klaver akkorder Blues klaver Jazz klaver Sådan bruger du en kvintcirkel på klaver


Designerlys fra Sverige | CYKELPORTALEN\nProduktnyt 24. november 2014 CYKELPORTALEN\nBookman Curve1 cykellys33 design3\nSvenske Bookman, kendt for deres enkle, funktionelle og meget stilrene design, som deres minimalistiske små USB lygter, bevæger sig nu et skridt op af skalaen indenfor cykellys. Curve er en kraftig forlygte som ifølge producenten giver mellem 40 og 80 lumen og mellem 3 og 35 timers batteritid afhængig af hvilken lystyrke du vælger.\nUdformningen virker umiddelbart meget gennemtænkt med en smal udførsel som ikke fylder meget på styret. Kombinationen af den kurvede form og et indbygget universal gummibånd og en lille låsbar hage, gør den let at montere og vinkle korrekt på styr mellem 22 og 32 mm i diameter. Lygten får i tre farver, hvid, rød og sort og oplades via USB porten på din computer.\nPrisen er lige under 300 kr.


Bedste Amerikaner Køleskab Til Prisen - Find vores bedste links. Se mere her! \nBedste Amerikaner Køleskab Til Prisen\nSe mere omhandlende Bedste Amerikaner Køleskab Til Prisen her\nGoddag, og velkommen til denne internetside, lavet på baggrund af søgningen på søgeordene Bedste Amerikaner Køleskab Til Prisen. Vi ønsker, at du kan finde det, som du leder efter ved hjælp af vores henvisninger, som vi præsenterer for dig, der sandsynligvis er på udkig efter flere informationer med forbindelse til Bedste Amerikaner Køleskab Til Prisen. Læs hernede, eller tryk videre på vores anbefalede sponsorlinks, som sikkert skulle lede dig videre til det, du søger.\nBedste Amerikaner Køleskab Til Prisen - Spørgsmål?\nFandt du ikke det, du ledte efter vha. vores anbefalinger, som vi viser hen til, og som skulle have en relation til Bedste Amerikaner Køleskab Til Prisen, hjælper vi gerne med råd herom. Du er velkommen til at tage kontakt til os gennem følgende kontaktformular. Jvf. vores data bør det være tilstrækkeligt at følge vores anbefalede henvisninger om Bedste Amerikaner Køleskab Til Prisen, men er dette ikke nok, så tag venligst kontakt. Vi ser oftest forespørgsler inden for 1-10 dage.\nHvad omhandler denne webside om Bedste Amerikaner Køleskab Til Prisen helt præcis?\nSiden her er genereret ud fra keywordet "Bedste Amerikaner Køleskab Til Prisen" med formodning om, at det er enten akkurat dette keyword eller med stor chance et nært beslægtet keyword, du har indtastet på en søgemaskine, eksempelvis Bing eller YouTube. Vi prøver at hjælpe til med din søgning med relaterede henvisninger, der oftest er reklamefinansieret eller præfereret af websitets redaktion.


Virksomheders beliggenhed skal være et bevidst strategisk valg | Visma Blog\nudgivet 31. oktober 2018 iLøn og HR\nMonika Juul Henriksen, CEO Visma Enterprise Danmark\nAf: Monika Juul Henriksen, CEO Visma Enterprise Danmark\nVirksomheders beliggenhed skal være resultatet af et bevidst strategisk valg\nVismas fælles domicil i Carlsbergbyen\nSelvom det først er om næsten tre år, glæder vi os allerede i Visma Enterprise til, at vi slår dørene op til vores nye firmadomicil for hele Visma koncernen. Et splinternyt arkitekttegnet hus i den nye bydel Carlsberg Byen på Frederiksberg og tæt på centrum i København. Personligt ser jeg frem til, at vi som virksomhed bliver en integreret del af byens puls. Langt de fleste af vores medarbejdere får nemt ved at komme til og fra arbejde med metro, bus, tog, eller når de tager cyklen. Ligesom der selvfølgelig vil være parkeringspladser til dem, der kommer i bil.\nDerfor skal vi også gøre alt, hvad vi kan for at forblive attraktive, når det gælder rekruttering og fastholdelse. Man kunne jo påstå, at det mest af alt handler om, at de opgaver, vi tilbyder, i sig selv er spændende nok. Men er det ikke blot en fundamental vedligeholdelsesfaktor, som enhver ansvarlig ledelse skal sørge for er til stede? Sådan er det i hvert tilfælde her i Visma Enterprise.\nFoto: Projektplan for Carlsbergbyen\nVores medarbejdere forventer ansvar, spændende arbejdsopgaver, indflydelse, en god lønpakke og ordentlige arbejdsvilkår etc. Hvis virksomheden ikke er i stand til at levere på det, vil jeg mene, at det er fuldstændig irrelevant, om virksomheden placerer sig på en mark ude på landet, midt i et industrikvarter eller inde i byen tæt på alt.\nFor mig at se handler det om, at vi, som en moderne ledelse i Visma, forstår at gøre os attraktive på helt andre parametre i kampen om den kvalificerede arbejdskraft. Det kan være fleksible arbejdstider, mulighed for personlig og faglig videreudvikling og yderligere kvalificering, fleksible lønpakker, medarbejdergoder OG ikke mindst beliggenhed.\nJeg er fuldstændig overbevist om, at hvis virksomhederne skal forblive attraktive i fremtiden, så vil virksomhederne oftere blive valgt fra, hvis de placerer sig langt fra offentlig transport, end hvis de, som os, vælger at blive en del af et aktivt byliv. Vi har haft masser af gode år i Ballerup, men ser nu frem til at blive en del af Vismas nye samlede domicil med en unik placering. Det er det helt rigtige for os. Det vigtigste er, at vi som virksomhed har taget et bevidst strategisk valg.


Søg efter hotel i Byen\nB&B Oekepoek Down Town...Værelsespris per nat fra 7 anmeldelserInterCityHotel Enschede...Værelsespris per nat fra Flere områder i Enschede\nBuurtschap Twekkelo (4)\n1.175.000+ hoteller i hele verden – flere tilføjes hver dag Tillid fra mere end 31.000.000 tilfredse kunder Prisgaranti 12 millioner+ hotelanmeldelser fra Agoda-kunder Tilgængelighed i over 58.000 byer i hele verden Interessante steder i og omkring Byen Monumenter og landemærker\nMed sin meget populære beliggenhed er Byen stedet at være under ens besøg i Enschede. Und dig selv tiden til at opleve områdets seværdigheder, såsom Holland Casino Enschede og nyd den livlige atmosfære. Byen er velsignet med livlige omgivelser, udsøgte restauranter, butiksgader og smukke seværdigheder. Nyd adgangen til Agoda.com's bedste tilbud, når du vælger et ophold i Enschede. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Det eneste du skal gøre for at få adgang til de bedste hoteltilbud i Byen er at udfylde dine planlagte rejsedatoer i søgefeltet.\nUdvalgte hoteller i Byen, Enschede Populært valg!\nNår du besøger Enschede, så vil du rigtigt føle dig hjemme på B&B Oekepoek Down Town, der tilbyder...\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Enschede, så er InterCityHotel Enschede et rigtig...\nSe alle hoteller i Enschede\nHoteller i Byen: B&B Oekepoek Down Town\nHotel Byen - Interessante steder: Enschede TogstationHolland Casino Enschede


I 2000 skulle vi køre fra Charlottesville i Virginia til Washington DC, men i stedet for at køre ad den mest direkte rute, valgte vi at tage en mindre omvej via Shenandoah Skyline Drive. Denne vej er en betalingsvej, men prisen var $5 for at kunne køre ind og ud af vejen i en hel uge, så det var til at overleve. Vejen begynder ikke langt fra Charlottesville og fører nord på til Front Royal. Vejen går gennem Blue Ridge Mountains højt over Shenandoah dalen, visse steder så højt som 1.000 meter højere end dalbunden, og mange steder er der en fantastisk udsigt over dalen, der var skueplads for mange blodige kampe under såvel revolutionen som borgerkrigen.\nUnder revolutionen boede præsten Peter Muehlenberg i byen Woodstock i dalen. I 1776 holdt han en berømt prædiken over tredje kapitel i Prædikerens Bog. Kapitlet indledes med "Alting har en tid. For alt under himlen er der et tidspunkt" (på engelsk "To everything there is a season…"). Da han kom til vers 8, hvor det hedder "En tid til at elske, en tid til at hade. En tid til krig, en tid til fred." ("...a time of war, and a time of peace,...) forsatte han ikke med vers 9, som man kunne forvente, men sagde i stedet: .."and this is a time for war." Derpå tog han præstekjolen af, og afslørede at han inden under var iført en uniform som oberst i det 8. Virginia infanteri. Inden revolutionen var slut, var han generalmajor i revolutionshæren, og han endte sin dage som skatte- og toldopkræver i Philadelphia. Så galt kan det gå, når man ikke holder sig til sit kald J.\nUnder borgerkrigen var det især Thomas "Stonewall" Jackson, der gjorde sig i dalen, og senere også Phil Sheridan, der ud over at slås også brændte marker, lader og gårde af. Dalen blev kaldt sydstaternes spisekammer, men Sheridan udtalte, at når han var færdig, måtte "de krager der flyver over dette land selv have forsyninger med". Navnet Shenandoah, kommer fra floden af samme navn, og stammer fra et indiansk ord, det betyder "Stjernernes Datter".\nUndervejs ad Skyline Drive nød vi dels udsigten, og dels dyrelivet, hvor det blandt andet lykkedes os at få taget et billede af en virginiahjort ganske tæt på. Men vi nød også Tim, som underholdt os med diverse Runrig sange, som han havde lært udenad. Hvor de har fået det fra, ved jeg ikke, men selvom såvel Dorte som jeg selv er født stort set uden en ren tone i livet, synger begge vore børn ganske godt. Og selv om der ikke var musik til, lød Tims versioner af Runrig, så godt, at vi flere gange på turen bad ham om at gentage opførelsen. Nær byen Luray forlod vi for en stund Skyline Drive. I området nær Shenandoah Valley ligger adskillige hulekomplekser, og et af dem, Luray Caverns, ligger som navnet antyder, nær denne by. Disse huler ville vi gerne besøge, så derfor afstikkeren. Ved Luray er der, som ved så mange andre naturfænomener, anlagt turistcentre med alskens "attraktioner", i dette tilfælde vognmuseum, butik, motel osv.\nHulerne er de største i omegnen af Shenandoah Valley med 5 miles gange, hvoraf rundturen besøger de 1,5 miles (omkring 2,5 km). Man lukkes ind i hulerne i hold, efter at have betalt entre og så er der ellers rundvisning. Hulerne omfatter stort set alle kendte varianter af drypsten. Stalaktitter og Stalagmitter i mange varianter og med mange forskellige udseender, der leder fantasien i retning af fx hvide spøgelser, Old English Sheepdogs, Virginia Bacon, badehåndklæder, Titanias slør, Saracenerens Telt, Spejlæg og meget andet, og er fantasien ikke nok, hjælper guiden gerne lidt på vej. Hulerne rummer også større og mindre søer, blandt andet en lille sø, hvor drypstenene fra loftet spejler sig, så man tror, at der også vokser drypsten op fra bunden af søen – hvilket der ikke gør. I en af hulerne, der kaldes Katedralen, findes "The Great Stalagpipe Organ". Det er et orgel uden piber. I stedet opstår tonerne ved at små hamre slår ind på særligt udvalgte drypsten, der herved afgiver forskellige toner. Under rundvisninger spiller orgelet automatisk, mens der ved andre lejligheder spilles på det via et klaviatur som på alle andre orgler. Det er blevet meget populært at holde bryllup i denne hule, men da vi var der måtte vi nøjes med en automatiseret version af "Oh Shenandoah", men det lød nu meget godt. Temperaturen i hulen ligger hele året på 12° celsius, og den dag, vi var der var det omkring 26° udenfor, så det føltes ret køligt inde i hulerne.\nDa besøget var slut kørte vi tilbage til Skyline Drive og fortsatte nord på. Ved Front Royal forlod vi Skyline Drive. Det var vi nødt til, da vejen ikke gik længere. Selve Front Royal er der ikke meget at sige om, bortset fra, at Davy Crockett efter nogle historier arbejdede nogle måneder som hattemagerlærling i byen omkring 1798, men det ses ikke mere. Fra Front Royal tog vi motorvejen til Washington DC endnu en oplevelse rigere.


Tørrede eucalyptusgrene - EMMA MARTINY\nDa Simon var i Marokko, bankede det pludselig på døren. Idet jeg åbnede, fik jeg stukket en buket i hånden, og så var budet ellers væk igen, inden jeg overhovedet nåede at se personens ansigt. Først tænkte jeg, at det nok var forlaget eller en anden samarbejdspartner, der havde sendt mig en “Tillykke, nu trykker vi 4. oplag”-buket, eller noget i dén dur. Men så læste jeg kortet… Simon havde skisme sendt mig blomster, havde han! Hele vejen fra Afrika. Og der var endda også chokolade med 🙂\nJeg gav mig selvfølgelig (som man nu gør) til at sende billeder til mine veninder på Snapchat (følg min story: emmamartiny), vidende om, at de garanti-garanteret ville stikke billedet op i hovedet af deres kæresters og sige noget a la “SE skat! Emma har fået blomster. Hvor er Simon sød….. Hvorfor giver du mig egentlig aldrig blomster?!”. HAHA! Ikke lyv, I ville så meget gøre det samme, ville I ikke? Jeg ville 😉\nBlomsterne, der vidner om, at jeg har været temmelig heldig i det der kæreste-lotteri, synger efterhånden på sidste vers, så de ryger desværre ud i dag. Normalt ville jeg skynde mig at købe en ny buket, så snart den gamle endte i skraldespanden, så vi fortsat kan have friske blomster i lejligheden. Det gør nemlig bare lige min dag dén tand bedre, når jeg bliver mødt af friske blomster, når jeg åbner hoveddøren. Men det kan desværre godt blive en ret dyr affære, når buketterne ofte ikke holder mere end en tre dage, før de begynder at hænge med hovedet. Det er jo ikke altid, jeg har tid til at nå forbi Billig Blomst.\nDu kan finde eucalyptus i de fleste havecentre og blomsterhandlere, men jeg har også spottet buketter i flere supermarkeder. Mine buketter jeg har købt hos blomsterhandleren på strøget her i Århus, og de kostede ikke mere end en almindelig blomsterbuket. Det er ikke selvfølgelig ikke helt det samme som en frisk buket – og især ikke en, man har fået sendt fra Afrika – men de fine grene gør, at jeg ikke får alt for mange abstinenser, når jeg forsøger at nøjes med at købe blomster et par gange i måneden 😉


Apartment Adrian i Lviv til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nLinkolna Street 23A, Zamarstyniv, Lviv, Ukraine, 79059 - Se på kort\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Apartment Adrian et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Lviv. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment Adrian sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotels bedste faciliteter omfatter lufthavnstransport, familieværelse, transportservice.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Lviv, så er Apartment Adrian dit hjem væk hjemmefra.\nAlle slags rejsende (95) Par (18) Rejsende alene (4) Familie med små børn (24) Familie med store børn (15) Gruppe (34)


Billige rejser Indien| Rund- & Pakkerejser| Ekstra Bladet Rejser\nHer finder du gode tilbud og tips til en billig rejse til Indien\nBesøg landet, hvor der er fuld fart på alle fronter! Her finder du billige rejser til Indien, tilbud på flybilletter og hoteller. Lad os guide dig på rejsen til Indien.\nGoas hvide strande, Mumbais labyrinter af gader, Taj Mahals svimlende kærlighedserklæring. Elefanter, farvestrålende dragter, luksushoteller og gadekøkkener. Indien er indbegrebet af eksotisk rejseliv. Hos Ekstra Bladet Rejser har vi samlet en række tips og tricks til dig, der vil have en billig rejse til Indien – hvad enten du er til all inclusive, langtidsplanlægning eller afbudsrejser.\nHvad skal jeg se i Indien – og hvornår?\nIndien er et enormt land, og antallet af attraktioner rækker til flere livs rejser. Men overvej for eksempel:\nHimalaya: Mennesket bliver meget lille, når det befinder sig blandt naturens største vidundere. Himalaya tårner sig op i det nordlige Indien, og at stå for foden af verdens største bjergkæde kan kun gøre dig ydmyg. Det er bedst at besøge området mellem februar og maj – resten af året er der enten for koldt eller for vådt.\nDelhi: Den indiske hovedstad er et virvar af gadeliv, moderne huse og bygninger fra kolonitiden. Indånd atmosfæren på byens markeder, nyd en drink på en af de mange caféer, der er som taget ud af en britisk historiebog, og lad dig fascinere af den myldrende trafik og de smukke templer. Fra Delhi er der bekvem afstand til Taj Mahal, den storslåede kærlighedserklæring fra en lokal konge til sin afdøde hustru. Temperaturmæssigt er det bedst at besøge området mellem oktober og marts.\nKerala: Velkommen til Paradis. Den tropiske delstat Kerala har både palmer, blå bjerge, vandfald og smukke strande. Hvis du synes, at resten af Indien er lidt for hektisk, er Kerala det helt rigtige sted at finde ro. Du kan besøge Kerala året rundt, men varmen kan være ulidelig i april og maj, og i juni til august er der regntid.\nGoa: Strandresortet var hippiernes foretrukne rejsemål og forbindes også med den helt særlige goa-techno. De kilometerlange hvide sandstrande er nærmest magiske, og Goa er et af de bedste steder, hvis du vil købe en all inclusive rejse til Indien. Goa kan besøges hele året, men den mest behagelige sæson er oktober til maj.\nTrankebar: Forestil dig, hvordan det var, at stå af skibet efter en lang og hård rejse, og se Dannebrog vaje over guvernørboligen. I Trankebar bliver historien nærværende. Den gamle danske handelsstation er sat smukt i stand, og især fortet Dansborg er værd at besøge. November til februar er det bedste tidspunkt at besøge den gamle danske besiddelse.\nHvordan skal jeg rejse til Indien – og hvordan skal jeg komme rundt?\nMulighederne for at få et ophold i Indien er mange – så det er op til tegnebog, magelighed og eventyrlyst at vælge, hvad du skal.\nPakkerejser og all inclusive: Rejsende til Indien vælger ofte en pakkerejse – enten i form af forbookede fly og hoteller eller i form af en samlet pakke, der også har sikret dig udflugter, lokale guides, transfer mellem byerne og attraktionerne samt forplejning. Du kan også købe all inclusive rejser til Indiens strandresorts i for eksempel Goa.\nRejs selv: De mere eventyrlystne kan vælge selv at booke flybilletter og finde transport og overnatninger undervejs. Indien er et yndet mål for backpackere, og at rejse ud på egen hånd er den bedste måde at finde en billig rejse til Indien på.\nNår først du er i landet, er der mange måder at rejse rundt på.\nFly: Indenrigsflyvning er som regel til at betale sig fra i Indien, og de lange afstande gør det til en bekvem måde at rejse på. Der kan dog være lange køer i lufthavnene.\nTog: Indien har et godt jernbanenet, og togene er billige. Toget er en god måde at opleve det autentiske Indien, mens du sludrer med sidemanden og nyder landskabet, som toget bumler forbi. Selv om du også kan købe luksuspladser, er togturen en del af en autentisk og billig rejse til Indien.\nBil: De indiske veje er berygtede for deres ringe kvalitet, og færdselsregler anses for kun at være vejledende. Så lad være med at køre selv, med mindre du er uddannet stuntman eller har en stor svaghed for radiobiler. I stedet kan du ret billigt hyre en bil med chauffør til at fragte dig rundt – specielt, hvis du har base i en storby og vil på udflugter til omegnens attraktioner.\nRickshaw: Rickshaws i Indien er trehjulede minibiler. De fungerer som taxaer i de store byer og giver en perfekt balance mellem pris, komfort og hastighed, når du skal rundt mellem attraktionerne i de store byer.\nTil fods: Indien lægger ikke op til en fodtur på tværs i landet, men mange af de store byer og landskaber oplever du bedst til fods. Hvis du er vandretypen, er der masser af muligheder – ikke mindst i Himalayaområdet.\nBillige rejser til Filippinerne Billige rejser til Japan Billige rejser til Kina Billige rejser til Sri Lanka Rejser til Bali Rejser til Cuba Rejser til Maldiverne Billige rejser til Marokko\nCharterrejser Storbyferie Afbudsrejser Sommerferie Rundrejser Billig juleferie