LEGO® Monkie Kid™ legesæt til børn i alderen 6-10 år og ældre| Temaer | LEGO.com | Officiel LEGO® Shop DK\nLEGO® Monkie Kid™ legesæt til børn i alderen 6-10 år og ældre| Temaer | LEGO.com\nForestil dig, hvad der ville ske, hvis helte og skurke fra gamle eventyr pludselig dukkede op i nutiden. LEGO® Monkie Kid™ bringer figurerne fra en århundredgammel kinesisk fortælling om kampen mellem det gode og det onde ind i en moderne verden. En ny legende er født – og børn får mulighed for at skabe deres egne heltemodige eventyr.\nMonkie Kids fjernstyrede racerløb\nMonkie Kid™ – Historien\nFor mange århundreder siden brugte den højtelskede abekonge Monkey King sin magiske stav til at indespærre den onde Demon Bull King dybt inde i et bjerg. I nutidens Kina vil skæbnen, at MK (også kaldet Monkie Kid), et ungt bud for en nudelrestaurant, finder staven, der længe har været forsvundet. Snart er MK og hans bedste venner viklet ind i eventyr fulde af action, mystik, fantasi og magi.\nDette sæt har det hele: en arkade, der kan bygges, frygtindgydende dæmoner såsom Spider Queen og (det bedste af det hele) Monkie Kids flotte løvevogter-robot!\nBørn vil elske at udspille den klassiske historie, hvor de skal besejre Bone Demon tre gange ved hjælp af Monkie Kids kamprobot og Meis seje jetpack.\nSandys mech-robot med power-næve og dj-pult på toppen (ja hvorfor ikke?) mod Syntax's mech-robot med edderkoppegift-raketkaster. Sikke et knockout-sæt!\nDer er actionfyldt madkrig på menuen med Pigsys hurtigtskydende nudelkampvogn, en "lemonade"-skydende panda-robot og en panda-drone!\nFartøjet, der har alt, ligesom en schweizerkniv. Udfør modige redningsmissioner fra luften med teamets dronecopter. Og nyd derefter sejren i afslappede, hjemlige omgivelser ... i selv samme dronecopter.\nHvor det hele begyndte! Dette fantastiske sæt giver børn mulighed for at genopleve historien om Abekongens oprindelse på det hellige Blomsterfrugtbjerg. Sættet indeholder fire minifigurer af Monkey King i forskellige aldre.\nDen oprindelige legende om abekongen Monkey King\nLEGO® Monkie Kid™ historien og legesættene er forankret i Kinas gamle kultur og overleveringer og genopfinder den elskede, legendariske figur Monkey King og andre figurer fra den klassiske fortælling om Abekongen. Fortællingen fra det 16. århundrede er en af de fire store klassiske romaner i kinesisk litteratur.\nLEGO® Monkie Kid™ er en ny og selvstændig legende. Han er en almindelig dreng, der møder sit idol og opdager, hvad der kræves for at være en moderne helt: nogen, der tror på dig, modet til at gøre det, du mener er rigtigt, selvom du sommetider laver fejl, fantasi og masser af træning! Og så skader det selvfølgelig heller ikke at have venner med pølseskydende våben og seje fartøjer.\nMonkie Kid™ helte\nMK/MONKIE KID – Vores helt og hovedperson\nNår MK, eller Monkie Kid, ikke bringer byens BEDSTE nudler ud for sin ven Pigsys nudelrestaurant, spiller videospil eller samler på seje Monkey King-relikvier, kæmper han mod urgamle dæmoner sammen med sine venner.\nMEI – MK's ven\nSANDY – Tidligere soldat, nu fredselsker\nEjer og køkkenchef i Pigsys nudelrestaurant, hjemsted for verdens længste nudel. Styrer sit køkken med militær præcision og disciplin, men er også enormt loyal over for sine venner og passer altid på sit team.\nFor århundreder siden forsvandt den vise konge på sin magiske sky. Eller måske forvandlede han sig bare til en af sine 72 kendte former? Uanset hvad er han nu tilbage og klar til at træne en ny generation af dæmonbekæmpere.\nDæmoner og andre skurke\nMonkie Kid og Mei skal besejre Bone Demon tre gange. Men denne formskifter er virkelig svær at slå, så det vil kræve alle deres evner ... en kamprobot, et cloudboard og en jetpack vil naturligvis også være en stor hjælp!\nEfter at hendes plan blev forpurret i det første møde med MK, er Spider Queen ude efter hævn. Som hjælp til at overtage byen har hun brygget en stærk gift, der forvandler alt, hvad den rører ved, til edderkoppehåndlangere. Og det er, som du ved, ikke særlig fedt ...\nGift med Demon Bull King, mor til Red Son. Med et svirp af sit magiske våben, en gigantisk vifte, kan hun hidkalde enorme tornadoer, som kan ødelægge alt, der kommer mellem hende og hendes onde planer.


Det nye KUA er som et livløst Fort Knox | Information\nDe studerende på humaniora på Københavns Universitet har i årevis henslæbt deres studietid i en samling barakker på Amager, der blev opført som en midlertidig løsning engang i 70'erne. Med byggeriet af det nye KUA har Det Humanistiske Fakultet fået en kærkommen ansigtsløftning, men den ydre skønhed bedrager. Bag de blanke glasfacader er rammerne for de studerendes liv nemlig ikke blevet meget bedre, viser en ny undersøgelse af studiemiljøet på fakultetet.\nDet nye KUA, der blev taget i brug i 2002, har for få læsepladser og grupperum, for ringe mulighed for at holde fest, foredrag og caféarrangementer, og det er stort set umuligt at komme ind på universitetet uden for almindelig kontortid. Alt sammen medvirkende til, at universitetet fremstår halvtomt og dødt i de studerendes bevidsthed frem for at summe af liv og aktivitet.\n"Det fysiske Humaniora opleves af mange studerende som bemærkelsesværdigt livløst," hedder i rapporten.\nUndersøgelsen af studiemiljøet er blevet til på foranledning af Det Humanistiske Fakultets arbejdsmiljøudvalg som led i Københavns Universitets indsats for at forbedre studiemiljøet og derigennem modvirke frafaldet blandt de studerende. Især på de humanistiske uddannelser er frafaldet stort: I 2005 faldt 39 procent af de studerende på de humanistiske bacheloruddannelser på Københavns Universitet fra, før de havde fået deres bachelorgrad. Tanken er, at jo bedre studiemiljø, jo mindre frafald.\nUndersøgelsen er baseret på fokusgruppeinterviews og tager udgangspunkt i, at de studerende på humaniora udgør en broget flok, som har forskellige opfattelser af, hvad der kendetegner 'det gode studieliv'.\nIkke desto mindre går det igen, at indretningen af det nye KUA langt fra opfylder de studerendes behov. Og at mange derfor udelukkende kommer på universitetet, når de skal til timer.\nEt væsentligt kritikpunkt er, at indretningen af det nye KUA ikke indbyder til, at man læser og arbejder i grupper på universitetet.\n"Hvis man lagde an til, at det var attraktivt at være herude... Også i forhold til at sidde og læse. Altså fik nogle egentlige studiemiljøer, hvor man sad og læste," som en studerende siger i rapporten.\nManglen på lokaler, hvor de studerende kan holde pause eller hygge sig efter forelæsninger, betragter flere som et angreb på deres faglige identitet.\n"Jeg synes, det er problematisk, at der på det nye KUA ikke er plads til steder, hvor man kan sidde og få en øl og udrede verdenssituationen. Det er jo det, humanister gør," siger en studerende i rapporten.\nDertil kommer, at det nye KUA opleves som lukket og utilgængeligt uden for almindelig kontortid. Som en anden studerende udtrykker det:\n"Så er det Fort Knox derovre. I det hele taget om aftenen, hvis vi vil lave et eller andet hyggeligt aftenmøde (-) så er det bare umuligt at komme ind i huset. Og kommer man ind, så er der en masse døre, man ikke kan åbne."\nArkitekt Anja Rolvung, KHR Arkitekter, der stod i spidsen for projekteringen af det nye KUA, ærgrer sig over, at bygningerne ikke honorerer de studerendes ønsker til et godt studiemiljø.\n"For os er det altid kedeligt, når der bliver rejst kritik af vores arbejde. Men noget tyder på, at den dialog, vi havde med de studerende undervejs kunne have været bedre," siger hun.\nAnja Rolvung påpeger, at hun som arkitekt havde begrænset indflydelse på den overordnede indretning af bygningen, som var fastlagt af bygherren - Københavns Universitet.\nOg at hun gerne havde set, at gangarealerne i højere grad var blevet møbleret, så de studerende kunne slå sig ned.\nDet kan der meget vel blive lavet om på. Prodekan på Det Humanistiske Fakultet, Hanne Løngreen, erkender, at studiemiljøet på humaniora kan blive bedre. "Og Ikea-sofaer er ikke så dyre," som hun siger.\nProdekanen understreger, at det kun er første etape af det nye campus på Amager, der er taget i brug, og at hensynet til studiemiljøet vil veje tungere, når de næste etaper af byggeriet skal indrettes.\nHvad der konkret skal gøres i de eksisterende bygninger for at forbedre studiemiljøet, har hun endnu ikke taget stilling til, men peger på Copenhagen Business Schools byggeri på Solbjerg Plads som et eksempel på et byggeri, der summer af studieaktivitet.\n"Og så skal vi selvfølgelig lære af, hvad de studerende fortæller os. Det er min ambition, at de studerende skal have en god oplevelse med at studere, og et godt studiemiljø er et væsentligt element i bestræbelserne på at gøre det det attraktivt at studere," siger hun.


Bridget Jones' Baby Af Helen Fielding → Køb bogen billigt her\nBridget Jones' Baby - Helen Fielding - Bog\nFakta om Bridget Jones' Baby\nHelen, Fielding, Bridget, Bridget Jones' Baby, Bøger, Bog\nVi prioriterer sikkerhed utrolig højt, for det er noget af det aller vigtigste at sørge for er i orden, når det drejer sig om handel på nettet. For at sikre dig tryghed når du handler hos Gucca.dk, anvender vi selvfølgelig kun en NETS godkendt Internet betalingsløsning. Handel og betaling er derfor fuldstændig sikkert.\nVi giver altid 30 dages returret, og det er uagtet hvilken vare, du har købt hos Gucca.dk. Så hvis du af en eller anden grund har fortrudt dit køb, og alligevel ikke måtte ønske at beholde din vare, kan du uden dårlig samvittighed returnere din vare til os, og herefter bliver dine penge refunderet. Før du returnerer produktet til os, er det altid en en god ide, hvis du kontakter os forinden.\nVi er klar over, at du venter på din vare, og vi skruer derfor op for leveringstempoet, så produktet kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Vi knokler for, at du får varen tilsendt indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Husk, at du ud for hvert enkelt produkt har mulighed for at se den aktuelle lagerstatus. Er du i tvivl om leveringstid eller lagerstatus, så er det altid en god ide, at du ringer eller sender en e-mail til os.\nDu har mulighed for at vælge imellem flere former for betaling, når du handler hos Gucca. Der er naturligvis frit valg blandt betalingsmetoder - du benytter den, der passer lige til dig. Du handler altid trygt og sikkert, lige meget hvilken af vores betalingsformer du benytter. Se alle vores betalingsmuligheder ved at klikke på linket. Husk at pengene først trækkes fra din konto, når vi sender produktet til dig.\nSkulle du støde på problemer eller have spørgsmål, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, er du velkommen til at kontakte os. Vores kundeservice er åben imellem klokken 10-15 alle hverdage, og vi er altid klar til at give dig den assistance, du har behov for, med et smil på læben og godt humør.\nHvis du handler hos os, har du altid mulighed for at følge ordren. Du kan tilgå din egen ordreside, så snart købet er gennemført. På ordresiden kan du se, hvornår vi sender din forsendelse. Du vil også modtage en mail med leveringsinformation fra os i det øjeblik, vi afsender dine produkter.\nDin anmeldelse af Bridget Jones' Baby\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_skønlitteratur path_bog_bridgetjones'baby


6 måder, du kan skabe overskud i din økonomi | Femina\n6 måder, du kan skabe overskud i din økonomi\nEr dit forhold til penge fornuftigt, eller har du ondt i maven, når du skal tjekke din bankkonto? Her får du 6 gode råd til måder, du kan skabe overskud i din økonomi.\nMandag, 16. marts 2020 - 10:59 - af Gitte Jørgensen foto: Panthermedia\n1. Kig på din pengefortid\nSkriv din pengehistorie. Hvordan var økonomien i din opvækst? Hvilke overbevisninger fik du med dig, når det handler om penge? Fik du at vide, at ”rige mennesker er nogle svin”, eller ”penge vokser ikke på træerne”? Fik du alt, hvad du pegede på, eller skulle du arbejde for pengene? Da du begyndte at tjene penge, brugte du så det hele, eller sparede du op?\nNår du har skrevet det ned, så spørg dig selv, hvad du har med dig. Det er ofte sådan, at det, du har oplevet som barn, tager du med ind i dit voksenliv.\n2. Tegn dit økonomiske landkort\nDet er vanskeligt at lave noget om, hvis du ikke ved, hvor du står. Gå det hele igennem fra en ende af.\nHvad ejer du ? Hvad står der på din konto? Hvilke lån har du? Hvilke renter betaler du? Hvilken indtægt og hvilke udgifter har du? Hvad betaler du i husleje, varme, el og vand? Tæl det hele med.\n3. Hvor er dit glasloft?\nVi har alle sammen – ofte helt ubevidst – et usynligt loft for, hvor mange penge vi må eje, og hvor godt må vi have det i livet. Vi har fået vores ”glasloft” overleveret fra vores familie. Når vi rammer ”glasloftet”, eller kommer over det niveau, der inden i os selv er acceptabelt, kan vi begynde at sabotere os selv f.eks. ved at skabe et unødvendigt overforbrug. Hvis du tjener mere end din familie eller venner, kan du ubevidst frygte, at du vil skille dig ud fra flokken og dermed miste deres kærlighed.\nHvis du vil højne dit glasloft, så det ikke begrænser dig, kan du bl.a. gøre det ved at skabe nogle sætninger, som du siger til dig selv. Det kunne f.eks. være: ”Det er okay at have et liv med overskud.”\nLÆS OGSÅ: To kvinder: Sådan fik vi styr på økonomien\n4. Fokusér på din fremtid\nHvordan vil du leve? Hvor mange penge skal du have for at kunne leve efter de værdier, som er vigtige for dig? Vil du bo godt eller bo mindre og have råd til at rejse? Vil du betale din gæld ud? Vil du kunne tage på kurser? Er der noget, du vil spare op til?\nSkriv din nye pengehistorie. Hvordan ønsker du at have det med penge, og hvilke følelser ønsker du at have, når du bruger penge? Kig ofte på din nye pengehistorie. Når du har fokus på, hvor du vil hen, har du større chancer for at nå dit mål.\n5. Slip offerrollen\nHvis du ikke tager ansvar for dine penge, er der andre, der gør det: Banker, gældsinstitutter, din mand, din familie. Tag selv ansvar for at få lagt et budget, få afbetalt din eventuelle gæld og dine regninger. Er der noget, du ikke kan betale, så ring og lav en aftale. Lukker du øjnene, bliver det kun værre.\nDet er selvfølgelig besværligt med det ansvar. Men hvis du ikke selv tager ansvar, er det den lige vej ind i offerrollen, og du vil ikke have mulighed for at påvirke dit eget liv og det, der sker omkring dig. Når du får styr på pengene, får du også styr på andre ting i dit liv.\n6. Lær dig selv at kende\nDet er en god idé at lære de følelser, du køber ind på, at kende. Kig på din konto. Gå et år baglæns, og tjek, hvad du har brugt dine penge på.\nHvilke følelser har du handlet på? Har du købt tøj over nettet, når du har følt dig ensom? Har du givet dyre gaver til børnene for at kompensere for, at du ikke har været så meget hos dem? Har du købt takeaway, fordi du har været trist? Med andre ord: Hvilke følelser er i spil, når det handler om at bruge penge? Kan du gøre noget ved din situation, så du ikke behøver at kompensere?


💐 BLOMST LEVERING TAGUIG - ONLINE BLOMSTERHANDLER TAGUIG\nBlomster til Taguig Filippinerne Blomster levering til Taguig ,Filippinerne - din Taguig Blomsterhandler\nBlomster og gavekurve til Taguig\nTaguig Blomsterhandler & gaver\nVelkommen til hjemmesiden for blomster til Taguig. Vi laver den bestilling online blomster let. Du kan vælge fra vores rigelig udvalg: blomster, planter, buketter og meget mere. Venligst tilføje du valg til indkøbskurven og følge vejledningen. Når ordren er afsluttet bare overlade resten op til os.\nDet er missionen af blomster til Taguig til at levere den højeste mulige kundeservice. Vi vil sørge for din bestilling vil blive leveret som spurgte. Når du virkelig ønsker at imponere, uanset hvilken lejlighed: fødselsdage, Mors dag, fædre dag eller nogen anden lejlighed, blomster til Taguig er det rigtige valg for din særlige øjeblik.\nCORONAVIRUS-OPDATERING: Vores kontorer er Åbn, og vores lokale blomsterhandler i Taguig er også åben for levering.\nTjek vores levering områder i Taguig, Filippinerne:\nNogle af vores fremhævede områder i Taguig, Filippinerne:\nSend blomster og gaver til Taguig med blomster til Taguig. Vi specialiserer os i at levere blomster, buketter, kurve, gaver og kager til Taguig.\nBLOMSTER LEVERET I TAGUIG - BLOMSTERHANDLER I TAGUIG TILBYDE LEVERING SAMME DAG AF BLOMSTER\nBlomster til Taguig - blomsterhandler, der leverer samme dag blomst levering i Taguig . Vi bruger et omfattende netværk af lokale Taguig blomsterhandlere og har dine blomster buketter leveres i Taguig.\nLAD OS TAGE PLEJE AF DINE BLOMSTER I TAGUIG\nLad Blomster til Taguig tage sig af din blomsterarrangementer ved lejlighed; Fødselsdag herunder buketter, Mors Dag blomster, Valentine ' s Day blomster, Nyfødte Baby og meget mere. Vi tilbyder et stort udvalg af blomster, planter, blomster arrangementer, og kurve til meget konkurrencedygtige priser der vil ikke blive matchet overalt i Taguig. Bestil online og få din blomst levering til Taguig varetaget af Blomster til Taguig.\nBLOMST LEVERING I TAGUIG\nHoldet på Internettet Blomsterhandler er forpligtet til at give dig den højeste kvalitet af blomster, planter og gaver til rådighed i Taguig, i den skønneste mulige pris. Enhver kunde er meget vigtig for os, og vi stræber efter at give vores yderste for professionel opmærksomhed til hver enkelt ordre. Hele vores team er dedikeret til at levere det højeste niveau af kundeservice for at få din blomst levering i Taguig.\nLOKAL FLORIST I TAGUIG\nVi leverer blomster buketter i over 900 byer rundt om i verden. I hver by, vi arbejder med pålidelige lokale blomsterhandlere, som det er tilfældet med Taguig. At arbejde med dette netværk af lokale blomsterhandlere, vi er i stand til at sikre, at vi leverer top kvalitet buketter, og at dine blomster vil holde sig frisk. Vi kan tage sig af dine sidste minut blomst ordrer, eller du kan reservere en smuk buket blomster, måneder i forvejen.\nBlomster til Taguig, Filippinerne\n© Copyright Blomster til Taguig • 2021


Solbakken om fortvivlet Toutouh: 'Jeg troede ikke, at jeg skulle se ham igen' – Ekstra Bladet\n31. jan. 2018 kl. 20:29\nFCK-manageren havde forventet, at den 25-årige midtbanespiller var blevet solgt – ifølge Ekstra Bladets oplysninger har københavnerne sænket prisen på ham til 1,5 mio. kr.\nPARKEN (Ekstra Bladet): Da Ståle Solbakken onsdag middag vendte hjem fra Dubai, ventede en på ham på FCK’s træningsanlæg på Frederiksberg.\nYoussef Toutouh var ikke med københavnerne på træningslejr, fordi han havde fået fri til at finde en ny klub. Men mod forventning er det ikke lykkedes, og midtbanespilleren var derfor mødt op på anlægget for at få en snak med Solbakken.\n- Jeg har talt længe med Youssef i dag, og det var en lidt fortvivlet dreng, som ventede på mig på 10’eren (FCK’s træningsanlæg, red.).\n- Han havde behov for at snakke med mig og høre, hvad jeg mente og tænkte om ham nu, siger Solbakken, der egentlig havde taget afsked med den 25-årige midtbanespiller, før FCK-truppen tog på træningslejr.\n- Alt var lagt til rette. Vi har ikke været standhaftige på prisen, og han tog ikke med til Dubai, så han kunne besøge andre klubber.\n- Jeg havde ikke forudset denne situation. Vi havde krammet og sagt farvel, og jeg troede ikke, at jeg skulle se ham igen, men han stod og ventede på mig, siger FCK-manageren.\nYoussef Toutouh har endnu ikke fundet sig en ny klub, men nu kan han måske være en del af Ståles planer igen. Foto: Lars Poulsen/Ritzau Scanpix\nPlanen var, at Toutouh skulle have været solgt i sommer, men et formdyk betød, at de interesserede klub faldt fra. FCK har siden sænket prisen, men stadig ikke fundet en køber.\nIfølge Ekstra Bladets oplysninger kræver klubben kun 1,5 mio. kr. for Toutouh, men ingen har hidtil villet betale.\n- Jeg har et godt forhold til Youssef. Han er en fantastisk fyr og har gjort meget godt for FCK. Jeg ønsker ham bare det bedste.\n- Men er han nu igen en del af planerne?\n- Det diskuterede vi lidt. Vi har fået talt om situationen og må finde ud af, hvad vi gør, siger Ståle Solbakken.\nYoussef Toutouh, hvis aftale med FCK udløber med udgangen af denne sæson, kan fortsat skifte til eksempelvis Norge og Sverige, hvor transfervinduet ikke lukker 31. januar.


Nikisgarage: 8. marts\nIndsendt af Den gamle krage kl. 11:16 AM\nEllen 8. marts 2013 kl. 12.18\nJeg har altid undret mig over, at dagen partout skal hedde 'kampdag'! Er det ikke netop et af vores karakteristika, at vi helst så fred verden over?\nJeg ved godt, at vi engang kæmpede en voldsom kamp for at komme ind i kampen (!), men jeg synes ikke, at ordet holder længere.\nOg nej: det fra Dansk Kvindesamfund var ikke spor morsomt ... men den let buttede dame er herlig ... føler mig helt i familie med hende ;-)\nDen gamle krage 8. marts 2013 kl. 15.51\nPrøv at lave en billedsøgning på 'Botero'. Der er vi i godt selskab, os der ikke er tændstikagtige længere.\nOg så vil jeg give dig fuldstændig ret i refleksionen over ordet 'kampdag'. Giver kun mening heromkring, hvor vi har en fortræffelig garnpusher ved navn fru Kamp ;-D\nAslaug 9. marts 2013 kl. 15.15\nJeg vil gerne lige tilføje, at det godt kan være, at vi her i danmark ikke længere har brug for kamp. Men det er jo også internationalt. Der findes kvinder rundt omkring på vores klode, der bestemt har noget at kæmpe for, som ikke har de samme rettigheder som vi heldigvis har her i landet. Men i bund og grund er det vel et spørgsmål om at alle mennesker skal behandles med lige respekt uanset køn :)\nAslaug 9. marts 2013 kl. 15.17\nGlemte lige at tilføje - jeg er vild med Fernando Botero\nDen gamle krage 9. marts 2013 kl. 17.12\nTil både kampen og Botero.\nKampen for ret og for lige ret er nok evig, den bliver vist aldrig nogensinde vundet, desværre.


Værnepligten er en dårlig forretning | Information\nFrankrig, Holland, Letland og Slovakiet har gjort det. Og Sverige er i fuld gang. En efter en opgiver vores allierede værnepligten i erkendelse af, at det er en både dyr og ineffektiv måde at rekruttere på.\nTrods den klare tendens anbefaler et flertal i Forsvarskommissionen, at Danmark fortsætter med at indkalde 6.500 mand om året. Det viser dokumenter, som Information er i besiddelse af.\nI den beretning, som kommissionen afleverer i slutningen af denne uge, konkluderer et flertal af medlemmerne, at værnepligten er en succes, som bør fortsætte - og det selv om mere 75 procent af de indkaldte forlader forsvaret igen, så snart de fire måneders værnepligt er overstået.\nHenrik Jedig Jørgensen fra Institut for Militære Studier, der er en uafhængig forskningsinstitution finansieret af Forsvarsministeriet, har undersøgt brugen af værnepligt i flere andre NATO-lande og er ikke i tvivl om, at Danmark kunne spare rigtig mange skatteyderkroner, hvis vi opgav værnepligten og udelukkende satsede på frivillige.\n"Jeg har regnet på det, og konklusionen er helt klar: Forsvaret kunne spare en kvart milliard om året, hvis man opgav værnepligten," siger han og oplyser, at Forsvarskommissionen er i besiddelse af et notat fra Forsvarskommandoen, der viser, at beløbet er endnu højere.\nDet bekræfter den socialdemokratiske ordfører John Dyrby Paulsen.\n"Ifølge notatet kan der spares hele 351 millioner kroner om året", siger han, men understreger, at det præcise beløb afhænger af, hvad det kommer til at koste i kampagnemateriale osv. at rekruttere flere frivillige. Den samlede pris for værnepligten er ifølge Forsvarskommandoens notat 724 millioner om året.\nBåde Socialdemokraterne, De Radikale og SF ønsker værnepligten ophævet og tager derfor forbehold for Forsvarskommissionens anbefalinger.\nI Sverige har regeringen netop fremlagt et forslag til omstrukturering af det svenske forsvar, herunder afskaffelse af værnepligten. Det sker bl.a. for at spare penge, forklarer Mikael Östlund fra Försvarsdepartementet.\n"Vi regner både med at spare penge og få et mere fleksibelt forsvar, som kan leve op til fremtidens udfordringer, herunder især de internationale missioner," siger han. "Ligesom i Danmark indkalder vi kun 6.000-7.000 fra hver årgang, og vi er sikre på, at vi sagtens kan erstatte dem med frivillige. En meningsmåling viser, at 45 procent af vore unge mænd og 25 procent af de unge kvinder gerne vil ind i forsvaret, så det får vi ikke nogen problemer med," siger Mikael Östlund.\nSveriges mål er at skrue forsvaret op til 50.000 mand mod 30.000 i dag og konstant være i stand til at udsende 1.700 mand på internationale operationer.\nI Danmark fastholder Forsvarskommissionen ifølge et udkast til beretning, som Information er i besiddelse af, at Danmark skal kunne levere op til 2.000 mand til internationale operationer. Det har dog indtil videre vist sig urealistisk på grund af en omfattende personaleflugt fra forsvaret. I øjeblikket er under 1.300 udsendt, heraf 700 i Afghanistan.\nLigesom en række andre europæiske lande lægger den svenske regering op til at suspendere værnepligten, ikke afskaffe den. Det sker for ikke at komme i konflikt med forfatningen, og fordi det giver mulighed for at genindføre værnepligten, hvis den sikkerhedspolitiske situation skulle kræve det engang i fremtiden.\nHenrik Jedig Jørgensen fra Institut for Militærstudier bekræfter, at Sverige følger en generel tendens i den vestlige verden. I dag har 19 ud af 32 NATO- og OECD-lande afskaffet eller suspenderet værnepligten.\n"Og erfaringerne er generelt meget positive, især med hensyn til kvaliteten af de frivillige. Frivillige giver et forsvar, der kan noget mere, er mere fleksibelt og omstillingsparat," siger han og understreger, at finanskrisen og den voksende arbejdsløshed gør det til et godt tidspunkt at skifte fra værnepligt til professionel hær.\nBlandt militærfolk er holdningerne til værnepligten delte. Oberst Lars Møller, der for nylig udgav bogen Det danske Pearl Harbour om forsvarets krise, er f.eks. stærk tilhænger af at bevare ordningen.\n"Der er to primære årsager til at bevare værnepligten. Den ene er økonomisk, den anden er ideologisk. Hvis vi afskaffer værnepligten, men fortsat har ambitioner om at holde 2.000 mand ude om året, vil vi skulle anskaffe os en professionel hær i størrelsesordenen 14.000 mand, alene for at kunne opfylde dette mål," siger han.\n"Desuden afskaffer vi muligheden for at rekruttere soldater og befalingsmænd fra hele det danske samfund. Er det virkelig en årsag til at formøble 351 mio. kr. af skatteborgernes dyrt sammenpugede skillinger? Ja, det mener jeg, for vi undgår den klasseopdelte hær, hvor overklassen og de bedrestillede bliver officerer og befalingsmænd og soldaterne udgøres af 'underklassen' ala den engelske hær. Desuden får vi en hær, der er et spejl af vores samfund. Årsagen til, at danske soldater løser deres opgaver så godt, skyldes de danske vuggestuer, børnehaver og folkeskoler samt den indgroede holdning, at vi alle er lige. Hvis dette skal fortsætte skal vi rekruttere fra hele det danske samfund," siger Lars Møller\nSamme holdning har den tidligere chef for Hærens Operative Kommando, generalmajor Poul Kiærskou, der desuden frygter, at Forsvaret vil blive alt for afhængig af konjunkturerne.\n"Når den samfundsmæssige beskæftigelsessituation er god, vil forsvaret potentielt have vanskeligt ved at hverve tilstrækkeligt personel af rette kvalitet. Dette forhold vil have afsmittende effekt på alle niveauer," har han bl.a. skrevet i et forsvar for værnepligten.\nAndre officerer, heriblandt tidligere chef for Jægerkorpset, oberstløjtnant Poul Dahl, mener til gengæld, at værnepligten er passé.\n"Den værnepligt, vi kender i dag, har klart udspillet sin rolle," siger han til TV2 MidtVest. "De danske styrkers opgaver skal udelukkende findes på den internationale scene, og de skal løses af professionelle enheder med medarbejdere, der er rekrutteret, organiseret og uddannet i overensstemmelse hermed," siger han og mener i stedet, at man bør indføre en civil værnepligt med det formål at oprette en humanitær indsatsbrigade, der skal løse beredskabsopgaver i Danmark og hjælpe med humanitære opgaver i udlandet.\nDet betyder, at de militære opgaver udelukkende skal udføres af professionelle.\nEn Gallup-meningsmåling viste i november 2008, at 54 procent af danskerne ønsker at bevare værnepligten, mens 40 procent mener, den bør ophæves.\nJohn Dyrby PaulsenPoul Dahl\n22. marts, 2009 - 22:05\nMed en proffessionel hær øges sandsynligheden for militærkup i kraft af den effekt 'et samfund i samfundet' giver som nemt opstår i organisationer der er afsondret fra det omkringliggende samfund.\nVærnepligten fungerer jo ikke primært som rekrutteringsapparat og uddannelse som dræber men som en opdragenden og socialiserende institution som både skal give forsvarsvilje hos de værnepligtige men også styrke forståelsen for demokrati og de internationale menneskerettigeheder og hvorfor vi har dem.\nGennem værnepligten styrkes forståelsen og tolerancen for ens medborgere fra alle egne af landet med diverse sociale, religiøse og etniske baggrunde hvilket er en faktor som styrker sammenholdet i nationen.\nDisse faktorer modvirker indsættelsen af f.eks. 3. Jyske Dragon Regiment i København for at slå politiske modstandere af en brutal regering ned gennem enhedens nuværende respekt for demokratiets regler og rettigheder.\nDet antikke Rom havde den Prætorianske Garde som var en fuld proffessionel enhed og den endte som kongemager og ved indførsel af et fuldt proffessionelt dansk forsvar er der ingen garanti for at det ikke kan udvikle sig på samme måde.\n22. marts, 2009 - 22:36\n"Desuden afskaffer vi muligheden for at rekruttere soldater og befalingsmænd fra hele det danske samfund..."\n"Desuden får vi en hær, der er et spejl af vores samfund. Årsagen til, at danske soldater løser deres opgaver så godt, skyldes de danske vuggestuer, børnehaver og folkeskoler samt den indgroede holdning, at vi alle er lige. Hvis dette skal fortsætte skal vi rekruttere fra hele det danske samfund".\nVærnepligten er jo kun for mænd! At nogen påstår at den sikrer en afspejling af det danske samfund når den i dens udforming udelukker halvdelen af vores befolkningsgrundlag er mig en gåde!\nDet lugter mere og mere som 30erne....en økonomisk krise og krav om drastisk nedrustning.\nHvorfor laver vi ikke bare en ikke-angrebspagt med Merkel, nu vi er i gang??\n23. marts, 2009 - 01:31\nDet er jo bare spil for galleriet. I praksis har vi jo allerede en proffesionel hær, hvor værnepligten på 3 mdr. bare er laboratoriemus for uddannelsen af officere.\n23. marts, 2009 - 02:20\nMed værnepligten kan politikerne nemmere tvangsindkalde befolkningen til at gøre militærtjeneste imod samme befolkning.\nF.eks. i et tænkt scenario, hvor en laboratorievirus har muteret eller er sluppet ud. Måske endda bevidst, for at indføre krigsretstilstand. Og dermed får total magt.\nHusk det hvis det sker. Det er jo ikke sikkert, at det er et "uheld".\nSom i det nylige tilfælde, hvor vi risikerede en pandemi i Europa, hvor fugleinfluenza hemmeligt eller blot uheldigt var fyldt i influenza vaccinerne.\nKun fordi en laboratoriemedarbejder lavede en ekstraordinær test undgik man katastrofen.\n23. marts, 2009 - 05:29\nVærnepligten bør fastholdes, men reformeres.\nFørst bør det lige understreges, at værnepligtige kun udgøre omkring 2.500 af ca. 25.000 årsværk - vi har altså altovervejende et professionelt forsvar med en værnepligtsbaseret rekrutteringsmekanisme.\nOg så er det meget muligt man med papirøvelser og teoretiske beregninger kan påvise, at forsvaret kan spare en kvart milliard om året ved at suspenderer værnepligten (VPL), men i realiteternes verden vil forsvaret (FSV) ikke med samme budget kunne dække sit personalebehov uden en art VPL.\nVærnepligten giver FSV en jævn tilgang af korttidsansatte til FSV internationale operationer (INTOPS) - årligt 1.500 mand - uden dette optag vil udsendelsesfrekvensen i konstabelgruppen øges markant. Selv hvis det mod forventning skulle være muligt at øge konstabelgruppen med mere end 1.500 faste årsværk med samme budgetramme.\nNår der så i øvrigt sammenlignes med Frankrig, Holland, Letland og Slovakiet så bør man her huske på, at disse lande i forbindelse med deres reformer og nedlæggelse af VPL gik fra store mobiliseringsforsvar til relative små ekspeditionsstyrker - Danmark har allerede nedlagt mobiliseringsforsvaret, hvorfor de rationaliseringsgevinster Frankrig, Holland, Letland og Slovakiet måtte have høstet ikke kan duplikeres i dansk forsvar.\nSer vi nærmere på situationen i hollandsk forsvar efter de har nedlagt VPL - så kan vi her konstatere, at personalemangelen er dobbelt(!) så stor som i dansk forsvar, at deres nye hvervet rekrutter har mærkbart ringere intellektuelle evner og de samlede udgifter til personaleområdet, til trods for de kraftige personelreduktioner, er stiget med omkring 20%. Dertil er de negative effekter ved nedlæggelsen af VPL (ifm. bred rekruttering til de stående styrker på højere funktionsniveauer) endnu ikke slået igennem i Frankrig, Holland, Letland eller Slovakiet, hvorfor de langsigtede effekter endnu er ukendte størrelser i disse lande.\nDanmark og dansk forsvar har brug for værnepligten - vores VPL er i øvrigt unik i NATO - dog bør VPL optimeres yderligere:\nVærnepligtsuddannelsen skal fortsat i hovedtræk være værnsfælles.\nVærnepligtsuddannelsen skal bringe de værnepligtige på niveau med uerfarne frivillige i hjemmeværnet (HJV), der har modtaget den lovpligtige uddannelse i HJV. Den lovpligtige uddannelse i HJV og værnepligtsuddannelsen bliver fagligt set således altovervejende ens.\nVærnepligtsuddannelsen skal indrettes således, at flest muligt melder sig til Hærens Reaktionsstyrke Uddannelse (HRU) efterfølgende - det vil sige; målrettet oplysningsarbejde/holdningsbearbejdelse, målrettet opbygning af korpsånd og kammeratskab samt et højt og konstant aktivitetsniveau.\nVærnepligtsuddannelsen og hjemmeværnets lovpligtige uddannelse sættes til ca. 300 timer, der for værnepligtiges vedkommende skal afvikles samlet over ca. 30 døgn, hvortil kommer introduktions- og rekrutterings-aktiviteter til det øvrige forsvar, der sættes til ca. 6 dage.\nNedlæg de værnepligts-relateret uddannelsesstrukturer ved hærens, flyvevåbnets og søværnets tjenestesteder samt hjemmeværnsskolen som sådan.\nOpret TotalForsvarsUddannelses-Center 'Østdanmark' og TFSUC 'Vestdanmark' - disse kan i øvrigt udmærket være samplacerede med andre myndigheder - TFSUC skal producerer modulbaseret uddannelsespakker, der kan tages i forlængelse af hinanden (VPL) eller delt over 3 år (HJV) og visse enkelte andre kurser.\nTFSUC kan ses som forsvarets og hjemmeværnets fælles grunduddannelses- og kursus udbyder - egentlig funktions- og enhedsuddannelse skal altovervejende fortsat afholdes ved enhederne og de værnsspecifikke skoler.\nDerved kan der opnås betydelige stordriftsfordele og besparelse samtidige med de gavnlige effekter af værnepligten bibeholdes.\nOg så bør det overvejes om Hesteeskadronen og Kongeskibet Dannebrog skal afvikles - under alle omstændigheder bør man udrede i hvilket omfang frivillige kræfter i HJV kan aflaste FSV i den forbindelse.\n23. marts, 2009 - 06:23\nskolerne og hospitalerne er også en dårlig forretning\n23. marts, 2009 - 09:43\nFuck, du har for en gangs skyld fat i noget, Jakob!\nLad os hurtigst muligt få muslimerne ind i forsvaret, så de har mulighed for at forsvare sig, når Pias kristne brun-skjorter kommer efter dem.\n23. marts, 2009 - 11:00\nVærnepligten er vigtig i en demokratisk nation, - uden den bliver distancen mellem vælgeren og geværløbets munding for stor, og engagementet i militæroperationer vil blive endnu mindre.\nVærnepligtige er demokratiets lille lyttepost i militæret, - uden den, bliver det en (endnu mere) lukket klub.\nHusk f.eks. på, at værnepligten var stærkt medvirkende til at stoppe Vietnamkrigen, og at der nok var mange af de krigsforbrydelser der forekom i den krig, der aldrig var kommet til vores kendskab, med en rent professionel hær.\nJeg er enig med Marianne Bigum i, at det er for dårligt at kvinderne er fritaget for værnepligten (selvom de nu kan blive "frivilligt" værnepligtige - selvmodsigende begreb ;-), og mener at også kvinder burde indkaldes. Men mere end det, - jeg mener også at værnepligten skal være en lodtrækning i et meget større aldersspektrum, f.eks. 20-35 år.\nHvis alle kan være med til at vedtage at vi skal gribe ind med våben overfor fremmede, så må alle også kunne risikere at blive udsendt.\n23. marts, 2009 - 11:29\nKvinder har ikke værnepligt, men derimod værneret.\n23. marts, 2009 - 12:02\nJeg er nu generelt imod at der er værnepligt og synes den bør afskaffes, men hvis den absolut skal være der bør den selvfølgelig være for begge køn.\nMin hovedpointe (som ingen rigtig har kommenteret på) er at det er dybt mærkeligt at et af hovedargumenterne for værnepligten er at den sikrer en rekrutering fra hele det danske samfund når den jo netop ikke gør det!\n"Årsagen til, at danske soldater løser deres opgaver så godt, skyldes de danske vuggestuer, børnehaver og folkeskoler samt den indgroede holdning, at vi alle er lige. Hvis dette skal fortsætte skal vi rekruttere fra hele det danske samfund," siger Lars Mølle"\nHvis vi indfører et rent professionel forsvar, vil det primært være en meget homogen type personer der vil blive tiltrukket af at føre karriere i forsvaret. Dette er ikke ønskværdigt.\nJo større diversitet i personelgruppen i forsvaret, jo større fleksibilitet og jo flere forskellige kvalifikationer vil der findes inden for forsvarets organisation.\nDen diversitet vi forsvinde helt, hvis forsvaret bliver rent professionelt.\nJeg har arbejdet sammen med britiske og amerikanske "professionelle" soldater i udlandet, og tro mig, det er ikke en type soldater vi vil ønske skulle repræsentere Danmark i udlandet.\n23. marts, 2009 - 12:47\nKære Marianne Bigum,\njeg er lidt i tvivl om havd din "hovedpointe" er, - er det blot spørgsmålet om kvinders værnepligt, eller mener du at der er andre skævheder i rekrutteringen?\nMin pointe er at man ikke kan sige at værnepligten sikrer en samfundsmæssig bredde i rekruteringsgrundlaget når den udelukker halvdelen af landets borgere (kvinderne).\n23. marts, 2009 - 15:07\n@ Marianne Bigum\nSå har kvindekampen igen fået et mål: Kræv værnepligt for piger, så er vi ligestillet.\nDet er ikke nok at kvinderne ikke skal tvinges ligesom mændene - de har det åbenbart for godt: Må gerne, skal ikke.\nI ligestillingens navn skal vi have værnepligt til alle ;)\nEller skal vi sige at det er ok at det er drengene der løfter de tunge geværer?\n(tilfældigvis af hankøn)\n23. marts, 2009 - 15:58\nNu er min holdning at værnepligten helst skal afskaffes, men kan den ikke det, ja men så skal værnepligten selvfølgelig ikke være kønsdiskriminerende.\nLigestilling handler om at kønnene skal være "stillet lige", så ligestilling af værnepligten er selvfølgelig et mål i kampen.\n23. marts, 2009 - 16:07\nJeg tror ikke der vil komme noget godt ud af at tvinge kvinder ind i et udpræget mandefag.\nDer er nok en grund til at der ikke er flere kvinder der melder sig friviligt som værnepligtige.\nOg grunden er at dét at være soldat primært virker spændende og tiltrækkende på mænd.\nSå hvorfor ikke bare acepter virkligheden og lade lade være med at ændre på ting som fungrer fint.\n23. marts, 2009 - 17:08\nVærnepligten er ligesom folkekirken: Den favoriserer nogle, men forhindrer ikke andre i at gøre deres.\nKvinderne har opnået at have ret til værnepligt, men ikke pligt til værnepligt.\nMen jeg vil da naturligvis være enig i at en afskaffelse vil ligestillingsmæssigt være helt ideelt.(men ikke nødvendigvis folkeligt)\n23. marts, 2009 - 17:21\nMen I forholder jer jo ikke til kernen af Marianne Bigums udsagn: argumentet om at værnepligten er god, fordi den afspejler befolkningens sammensætning, er aldeles ugyldigt (og en hån, synes jeg), så længe 50 % af den danske befolkning ikke er repræsenteret i det spejlbillede.\nSå bring da endelig andre argumenter for en fortsat værnepligt på banen, men prøv lige at forstå at ovenstående argument altså ikke er gyldigt.\n23. marts, 2009 - 17:25\nVærnepligten favoriserer ikke - den tvinger. Hvordan din sammenligning med folkekirken skal forstås er jeg ikke helt sikker på... Det må du meget gerne uddybe.\nArtiklen der startede denne debat hedder "Værnepligten er en dårlig forretning", så din udtalelse om "at lade være med at ændre på den fordi den fungerer fint" holder jo ikke helt.\nOg der er kvinder der melder sig frivilligt, en af grundene til at kvinder er lavere repræsenterede end mænd indenfor forsvaret kunne jo netop være fordi de ikke bliver indkaldt.\n23. marts, 2009 - 17:34\n23. marts, 2009 - 18:16\nHvis vi nu, kun mellem os, skal være helt ærlige så er der ikke værnepligt for kvinder fordi vi, ærligt talt, ikke har brug for så mange kvinder i trøjen som mænd - det er så simpelt.\nVærnepligten rekruttere bredt - socialt set - og det er alt rigeligt.\n23. marts, 2009 - 19:00\n23. marts, 2009 #\nNej, de er strålende forretninger, så gode at private opretter begge.\n23. marts, 2009 - 23:01\nNej, værnepligten er kun for mænd da den blev indført i 1849 på et tidspunkt hvor man ikke anså kvinder for borgere og hvor man i det hele taget ikke anså dem for at være noget værd - desværre viser dit indlæg at der desværre stadig findes levn fra den tid\n23. marts, 2009 - 23:31\n@Marianne Bigum. Du har helt ret.\nLidt irrelevant trivia:\nI Australien er det stadig forbudt ved lov at kvindelige soldater deltager i aktive kamphandlinger.\n24. marts, 2009 - 07:29\nAt jeg ikke skulle anse kvinder for at være noget "værd", blot fordi jeg påpeger det helt indlysende forhold, at forsvaret ikke har brug for ligeså mange kvinder som mænd - er for tyndt, Bigum.\nMasser af samfundsfunktioner, der ved deres indstiftelse kun var en pligt eller en ret for mænd er i dag kønsneutralt.\n24. marts, 2009 - 10:50\nDu skriver oprindeligt at "vi, ærligt talt, ikke har brug for så mange kvinder i trøjen som mænd" og giver dermed udtryk at DU ikke synes, at der er brug for dem - og dermed at du synes kvinder er mindre værd som soldater.\nJeg tvivler stærk på at forsvaret deler din holdning selvom du betegner den som "indlysende", og synes tilgengæld det er meget tyndt af dig at prøve at maskerere dine personlige holdninger som forsvarets uden nogen som baggrund for din påstand.\nAll right, Bigum\nDer fik du mig - jeg mener ikke forsvaret har brug for lige så mange kvindelige soldater som mandlige soldater - det begrunder jeg med soldaterhvervets grundvilkår, hvor jeg må indrømme menneskeligheden endnu ikke har indrettet krigsførelse således, at kønnene er ligestillede. Det kan man naturligvis begræde.\nForsvaret har (eller er politisk blevet pålagt at have) den holdning, at kvinder og mænd i alle henseende er lige gode soldater - lige stærke, samme udholdenhed og robusthed - man har dog af en eller anden uforklarlig grund kønsdifferentierede fysiske krav.\nDet betyder dog ikke jeg mener kvinder er mindre "værd" end mænd som sådan.\nNår værnepligten så fortsat er en pligt for mænd og en ret kvinder så skyldes det overvejende tre forhold:\n1) Soldaterhvervets grundvilkår,\n2) at mænd ikke har et (tilstrækkeligt stort) kønspolitisk behov for at blive ligestillet med kvinder på området - og derfor løfter denne byrde alene,\n3) samt at kvinder ikke har brugt (tilstrækkeligt mange) kræfter på at bliver pålagt denne pligt - men har det tilsyneladende fint med, at mændene alene løfter værnebyrden.\nDer er altså hverken et militært eller et udtalt kønspolitisk behov for kønsneutral værnepligt.\nDer er så politisk blevet fastsat nogle mål for personalesammensætningen i forsvaret; der skal gerne være en vis mængde kvinder, ansatte med anden etnisk baggrund end dansk samt personer med nedsat arbejdsevne - så her er en kvinde med mellemøstlig baggrund og nedsat arbejdsevne mere "værd" for forsvaret - end en mand med dansk baggrund og fuld arbejdsevne, da denne profil opfylder en række af de politiske bestemte resultatskrav til forsvaret, men optager kun en norm.\nMere "værd" i den betydning, at forsvaret er et køns- og minoritetspolitisk redskab og ikke en funktional organisation med det formål, at kunne fører krig.\n25. marts, 2009 - 00:15\nDu har fuldstændig ret. Et professionelt forsvar ville være at foretrække. 2. prioritet ville være et rekrutteringssystem der overholdt lovene om ligestilling. Det er netop sådan at flere love omkring ligestilling og diskrimination bliver undermineret når det kommer til værnepligt.\nJeg ved dette, da min lillebror skal i retten i næste uge fordi han nægter at trække et nummer.\nHans begrundelse for dette er nemlig at han ikke vil diskrimineres på sit køn. Han kræver ikke at kvinder skal indkaldes i militæret, da han også er tilhænger at et fuldt professionelt forsvar, men derimod at loven omkring ligestilling overholdes.\nUdsigten for ham, er højst sandsynligt, et par måneder i fængsel. Dog håber han at dette vil sætte fokus på de love omkring ligestilling der modsiger grundloven om værnepligt. Sagen er først blevet behandlet i ligestillingsnævnet, men blev afvist da de ikke fandt dem selv den rette instans til at tage stilling i sagen.\nOmkring det at forsvaret har brug for flere mænd end kvinder. Du skriver "vi, ærligt talt, ikke har brug for så mange kvinder i trøjen som mænd". Denne antagelse er jo helt hen i vejret. Jeg vil meget gerne have at du kommer med konkrete jobbeskrivelser som mænd ville være mere egnede til end kvinder. Desuden er jeg af den overbevisning at fredsbevarende styrker, og andre mere permanente indsatser, hos lokalbefolkninger kan klares bedre af kvinder. For det første (lidt ironisk) pga. af den opfattelse netop du har, med at mænd er bedre rustet til reel krig end kvinder. Og det har de altid været anset som. Dette medvirker også at en kvindelig soldat ikke virker så fjendtlig, hos befolkninger der ser militær som et mandeerhverv. Jeg tvivler også meget på at de kvindelige soldater ville voldtage i Irak, som flere amerikanske soldater har fortalt om.\nInderst inde kan jeg ikke selv komme på et eneste job indenfor militæret som mænd indlysende ville være bedre til end kvinder. Krig foregår ikke i skyttegrave mere, ligesom kvinder ikke alle er uden uddannelse og føder 7 børn hver.\n25. marts, 2009 - 00:36\nJeg synes, din lillebrors sag er meget principiel, og håber selvfølgelig, at han vinder den. Hvis du har mulighed for det, vil jeg meget gerne informeres om sagens udfald.\nJeg kan ikke finde funktionen, der gør sin email synlig via sine brugerindstillinger, så du får den bare her: manse@cybergal.com\nJeg synes, Simon Lund runder denne diskussion rigtig godt af og jeg kunne ikke have sagt det bedre selv.\n25. marts, 2009 - 01:46\nDet var bestemt ikke min mening at nedgøre kvinder uden uddannelse eller kvinder med mange børn. Dette beklager jeg.\nMin pointe lå i at kvindernes rolle i samfundet har ændret sig utroligt meget siden grundloven og værnepligten blev indført. Tidligere var det at føde børn og passe dem stort set kvindens eneste erhverv. Jeg påpeger bare at idag er mænd og kvinder lige, og derfor burde der ikke kunne findes kønsdiskriminerende love.\n25. marts, 2009 - 01:57\nFørst og fremmest tak for din interesse.\nMin lillebrors sag kommer nok til at trække i langdrag og højst sandsynligt at vare flere år. Hvis han taber, anker han så længe han har fri process. Vi har kontaktet flere journalister, da der, for at have en chance i denne sag, kræves stor mediedækning. Jeg vil med glæde sende dig oplysninger om sagens gang. Jeg er dog i Columbia hele næste måned, så det jeg sender vil ikke altid være lige aktuelt.\n25. marts, 2009 - 07:25\nSimon Lund:"Desuden er jeg af den overbevisning at fredsbevarende styrker, og andre mere permanente indsatser, hos lokalbefolkninger kan klares bedre af kvinder"\nSå det er okay at mene kvinder er bedre soldater end mænd, mens det omvendte er forkasteligt?\nSimon Lund:"Inderst inde kan jeg ikke selv komme på et eneste job indenfor militæret som mænd indlysende ville være bedre til end kvinder. Krig foregår ikke i..."\nNåh - havde jeg nær sagt - jeg kan komme med masser af funktioner, hvor mænd i almindelig god form er bedre rustet end kvinder i almindelig god form - f.eks kampvognshjælper.\nNutidens internationale opgaver ligger i den grad pres på soldatens fysiske formåen - under afsiddet patruljer i Helmand kan udrustning, våben og ammunition veje op mod 50 kg, de kilo skal slæbes i timevis, i høje temperature, i vanskeligt terræn og i ekstremt fysisk krævende kampe mod taleban.\nJeg har aldrig set eller hørt om kvindelige soldater i Helmand, der har fået "slæbe stillingerne" i KAUAFD.\nDertil kommer det psykiske - mænd er nogle skrøbelige skabninger - når kvindelige kammerater såres eller er i overhængende fare har mænd øget tendens til at omgå normale (militært rationale) procedurer og krigens love og konventioner for at komme "vores pige" til hjælp.\nHvis "vores pige" dræbes giver det langt større skader i ENH ifm. moral, disciplin og psykologiske traumer - igen vil det øge risikoen for brud på krigens love og konventioner, da hævnlysten vil være større end vis en mandlig kollega ryger i svinget.\nTil gengæld er kvinder nyttige i en række andre funktioner og situationer, hvorfor jeg naturligvis mener, at ulemperne er mindre end fordelene med kvinder i kamptropperne - balancen er afgørende - og jeg mener vi for nærværende har den rigtige balance (ca.5%), hvorfor jeg ikke mener vi bør søge at øge rekruttering via kønsneutral værnepligt - dog mener jeg kvinder bør have mødepligt til 'forsvarets dag' (session).\nI øvrigt må mit standpunkt, at kvinder ikke skal have værnepligt, men værneret, da mere være kvindechauvinistisk end mandschauvinistisk.\n25. marts, 2009 - 10:10\nDet er interessant at se folk reaktioner, når synspunkter som er politisk ukorrekte bliver luftet.\nI disse ligestilligs-tider er det et enormt tabu at påstå at mænd er bedre egnet som kampsoldater end kvinder.\nJa i den ophedede debat er det er nærmest tabu at påstå at der overhovedet er forskel de to forskellige køn.\nHvis man et øjeblik prøver at se bort fra egne indgroede hodninger/idealer, og se på hvad virklighedens verden kan fortælles os om dette emne.\nDét at være kamp-soldat kan være yderst fysisk krævende, og på dette punkt er mænd blevet favoriseret fra naturens side.\nSelvom det ikke fremstilles sådan udatil, så er de fysiske krav kønsdiffrentieret i forvaret. F.eks skammel på forindringsbanen etc.\nJeg har personligt set at kvinder gennemføre værnepligten, selvom de ikke har levet op til de fastsatte fysiske krav.\nHvad grunde til dette har været kan jeg ikke spå om, men én ting er sikkert, og det er at dennne praksis er med til at øge risikoen for at disse kvinder, eller derres kolleger kommer til skade hvis de engang sende på skarpe missioner i udlandet.\nJeg forstår ikke at nogle mennesker bliver forargede over at der er forskel på mænd og kvinder, og at nogle job er bedre egnede for det ene køn frem for det andet.\nJeg, som mand, kan sagtens acceptere at der er job som er bedre egnede for kvinder, og som kvinder reélt er bedre til end mænd.\n25. marts, 2009 - 11:09\nAlternativt kunne man overveje et halvt års samfundstjeneste - der var tvungen (men lønnet) for alle af begge køn. Denne samfundstjeneste - en slags obligatorisk hjemmeværn - kunne så bestå af en kombination af elementer fra beredskabstjeneste, civilforsvar, farvandsovervågning, militære færdigheder, nødhjælp osv og desuden tjene som introduktion til de mere specialiserede grene.\n25. marts, 2009 - 12:36\nDet er okay at mene at mænd er beder end kvinder i militæret, ligesom det også er okay den anden vej. Hvis ikke vi havde forskellige holdninger ville diskussionen være meningsløs.\nYdermere vil jeg ikke sige dig imod når du siger: ”jeg kan komme med masser af funktioner, hvor mænd i almindelig god form er bedre rustet end kvinder i almindelig god form”. Det kan meget vel være, som tidligere nævnt i diskussionen, at kvinder ikke har samme vilkår i den værnepligt/værneret der gennemføres. Men mænd og kvinder, begge trænet i at være kampsoldater mener jeg ikke at der er forskel på. Selvfølgelig hvis kvinderne er blevet uddannet anderledes, evt. med henblik på fredsbevarende indsatser, vil der være forskel på funktionen i kamp og vice versa.\nMit synspunkt i denne diskussion ligger ved kønsdiskriminationen omkring værnepligten. Andre uddannelser hvor det fysiske aspekt spiller ind som fx tømrer, har da ikke anderledes optagelsesvilkår for kønnene. Derfor burde militæret heller ikke have det. Det kan meget vel være at kvinder der har gennemført værnepligt (hvis det blev indført) ikke ville fortsætte i militæret. Men at antage dette ud fra patriark-samfundets arv er fjollet. Desuden har værnepligten aldrig været mildere end den er nu. Hvis ikke man har lyst til at bruge 4 måneder i forsvaret kan man vælge at nægte, som så mange mænd går. Og der findes masser af spændende jobs man kan få i denne periode. En god ven aftjente som militærnægter på en højskole på Bornholm, og havde 4 fantastiske måneder.\nMht. ”slæbe stillingerne” i KAUAFD, tror jeg nu heller ikke at alle mænd kan klare opgaven. De vælger helt sikkert ud fra fysisk styrke og ikke køn. Hvis en kvinde var stærk fysisk skulle der da ikke være noget i vejen for at hun kunne klare opgaven.\nNår du så antager at ”mænd er nogle skrøbelige skabninger” hvis en kvinde skulle blive dræbt eller såret i kamp finder jeg morsomt. Uddannelsen i forsvaret må virkeligt have sine mangler hvis mænd smider alle rationelle tanker i skraldespanden hvis en kvinde bløder. Og gælder dette kun kvinder fra deres eget hold eller hvordan? Når du skriver dette hentyder du til at mænd opfatter kvinders liv som mere værd end andre mænd. Du snakker om hævnlyst og brud på love og konventioner. Hvad er dette for noget nonsens? Er det ikke mere et argument for at mænd er kvinderne langt underlegne når det kommer til militære indsatser?\nJeg kan godt se at der opstår nogle problemer ved at have mænd og kvinder blandet i militær sammenhæng, men disse problemer kan sagtens løses ved at sætte fokus på det gennem uddannelsen, er jeg sikker på. En kort artikel om kvinder i militæret: http://www.dr.dk/Nyheder/Indland/2009/02/16/135227.htm\nDit standpunkt er ikke chauvenistisk, da du hverken synes mænd eller kvinder er de andre langt overlegne/underlegne.\n25. marts, 2009 - 15:11\nJamen principielt kan jeg sagtens følge dig - du har helt ret - Værnepligten er kønsdiskriminerende overfor mænd - når jeg så kan leve med den kønsdiskrimination så det skyldes det hovedsageligt lavpraktiske/økonomiske hensyn:\n1) Jeg tror ikke tvangsindkaldte kvinder i samme omfang som mænd melder sig til HRU.\n2) Jeg tror kvindelig værnepligt vil give flere nægtere.\nForsvarsbudgettet skal (IMO) ikke bruges på at indkalde og uddanne en masse kvindelige værnepligtige, der ikke fortsætter i INTOPS eller på nægtere.\nHvis forsvaret fik en merbevilling specifikt til kvindelige værnepligt og forsvarsbudgettet ikke skulle afholde udgifterne til nægtertjeneste - jamen så vi da min skyld udmærket få kønsneutral værnepligt - jeg vil dog fortsat mene pengene bedre kunne bruges andetsteds i samfundet eller forsvaret.\nSimon Lund:"...Men mænd og kvinder, begge trænet i at være kampsoldater mener jeg ikke at der er forskel på..."\nDet er lige det der er - Der stilles IKKE samme fysiske krav til kvindelige og mandlige soldater. Generelt er de fysiske krav til kvindelige soldater omkring 20% lavere - det er simpelthen et faktum!\nOg jeg har endnu ikke set eller hørt om kvindelige PNINF'er der har fået æren af at slæbe LMG, DYKN eller ECM i INTOPS.\nDer findes enkelte funktionsuddannelser, hvor der ikke er kønsdifferentieret krav - her kan nævnes JGK og FRK - der pga. deres prima donna status har kunne fritages for kønspolitiske krav om at slække på fagligheden for at få kvinder ind i rækkerne - måske lidt bemærkelsesværdigt har JGK og FRK ingen kvinder.\nJeg mener der hverken burde være køns- eller aldersdifferentieret krav - men at kravene alene burde dikteres af funktionen.\nSimon Lund:"...tror jeg nu heller ikke at alle mænd kan klare opgaven. De vælger helt sikkert ud fra fysisk styrke og ikke køn. Hvis en kvinde var stærk fysisk skulle der da ikke være noget i vejen for at hun kunne klare opgaven."\nNej selvfølgelig ikke, men det er teori - i praksis og helt generelt er mandlige soldater i enhederne fysisk bedre rustet end kvinderne - sådan ser verden ud. Har man en eller flere kvinder i sin enhed må føreren disponere efter dette forhold - det kan i praksis betyde en hel del for enhedens effektivitet. Nu taler vi kamptropperne, hvor der ikke er ret mange kvinder - de fleste kvinder gør et rigtigt godt stykke arbejde andre steder i forsvaret, hvor de fysiske krav til tjenesten er anderledes og mindre afgørende for effektiviteten.\nSimon Lund:"Når du så antager at ”mænd er nogle skrøbelige skabninger” hvis en kvinde skulle blive..."\nDet er ikke noget jeg selv har tænk mig frem til, men en udenlandsk (et land med væsentlige mere kamperfaring end Danmark) undersøgelse har klarlagt.\nSimon Lund:"Uddannelsen i forsvaret må virkeligt have sine mangler hvis mænd smider alle rationelle tanker i skraldespanden hvis en kvinde bløder."\nNu overdriver du - jeg skrev udtrykkeligt øget tendens.\nSimon Lund:"Og gælder dette kun kvinder fra deres eget hold eller hvordan?"\nOvervejende ja - men hvis fjenden består af kvindelige krigere/terrorister, og i øvrigt også børnesoldater, er det en psykologisk anderledes belastning for mandlige soldater - det kan du så finde morsomt, om du vil.\nSimon Lund:"En kort artikel om kvinder i militæret"\nHvad angår dit link - så kan jeg kun sige, at kommandørkaptajnen i artiklen omgås sandhed med stor frihed. Det kan du i øvrigt selv efterprøve ved at slå op på Forsvarets Rekrutterings hjemmeside f.eks OPKBTN:\nOg se under adgangskrav for hhv. mænd og kvinder.\n26. marts, 2009 - 11:48\nUdover at afskaffe værnepligten,suspendere den del af grundloven med våbenføre mænd..., så kunne vi også tage hjemmeværnet med. Begge fænomener hører fortiden til.\nHjemmeværnet er basseret på frivillighed, det er noget som jeg kun kan være tilhængere af, men hjemmeværnet tjener ikke længere noget formål. Undskyldningen om at de hjælper til ved koncerter o.a. holder ikke en meter, det kan de ikke finde ud af.\nEt godt eksempel er koncerten med Madonna, det hele endte i bilkaos. Forskellige gode undskyldninger som f.eks: De er en del af vores katestrofeberedskab. Vrøvl, det har vi beredskabskorpset og brandkorps til. Sovjetunionen eksisterer ikke længe, så ingen fjender fra øst.\nJeg ønsker et professionelt dansk militær som tager sig af sit personel(god løn bla.) og trimmet til internationale opgaver. Det danske militær har stadig opgaver foran sig, det har hjemmeværnet ikke.\nHjemmeværnet har lige haft en deling i Afghanistan som bevogtning i lejeren Price.\nHavde hjemmeværnet ikke kunne stille med det personel, så skulle almindelige danske kampsoldater blive bundet, ved at de skulle være med til at bevogte forskellige lejre.\nAltså er hjemmeværnet med til at frigøre danske kampsoldater, så de udelukkende kan koncentrere sig om de opgaver de er sendt til Afghanistan for at løse.\n26. marts, 2009 - 16:23\nDet har de ja, det står ikke til diskussion, men hvis de anvendte ressourser på hjemmeværn og værnepligt blev brugt på soldaterne i Afghanistan, så ville danske kamptropper kunne bruge de ressourser, og være i stand til at påtage sig de opgaver som delingen fra hjemmeværnet varetager. Ved at skære overflødige udgifter væk og professionalisere militæret kan det gøres til en attraktiv organisation hvor personellet får de midler som gør det i stand til at varetage de opgaver som måtte forekomme i et international engagement.\n26. marts, 2009 - 17:51\nVærnepligten skal afskaffes i takt med at militæret også afskaffes.\nHvis folk vil betale til diverse krige, må de kunne opkræves en krigsskat.\nKun på den måde vil vanviddet med propandakrigene som Irak og Afghanistan kunne stoppes.\nPrøv at overvej, hvor mange penge vi har spildt på diverse stærkmandskrige og hvordan vi kunne have brugt dem herhjemme på ikke-voldelige formål.\n28. marts, 2009 - 12:23\nOg hvad skal så erstatte det?\nThomas Jørgensen:"Og hvad skal så erstatte det?"\nDet siger Christoffer Sørensen jo implicit: Dansk forsvar skal privatiseres og brugerbetales - private hære, der betales af private og indsættes af private - så må vi jo håbe disse private hære vil underlægge sig demokratiske spilleregler mv.\nCS:"Hvis folk vil betale til diverse krige, må de kunne opkræves en krigsskat" - krigsskat vil private lejehære ganske givet kunne opkræve, om det så lige bliver på frivilligt basis kan man jo tvivle på.\n29. marts, 2009 - 22:16\nOg så kan vi få militser til alle mulige formål?!


Brug for at kigge nærmere på elinstallationer i idrætshaller\nDer er problemer med elinstallationerne i en stor del af landets idrætshaller. Det viser en opgørelse fra Sikkerhedsstyrelsen, som i løbet af 2020 førte tilsyn med elinstallationerne i 98 danske idrætshaller, svømmehaller og badelande. Kun seks steder var alt i orden. 31 steder blev der givet påbud om at få bragt elinstallationer i orden, og 61 steder blev der vejledt om, hvordan elinstallationerne skulle ændres, så de lever op til de krav, der stilles i lovgivningen.\nHos brancheorganisationen TEKNIQ Arbejdsgiverne, mener man, at tallene understreger, at ejerne af hallerne, som har ansvaret for hallernes installationer, skal blive bedre til jævnligt at få udført periodiske tilsyn med installationerne.\n”I alle danske haller er der monteret utallige fejlstrømsafbrydere, og alle fagfolk er yderst opmærksomme på, at fejlstrømsafbrydere har begrænset holdbarhed, derfor er der behov for periodiske afprøvninger af disse,” siger Mads Risgaard Knudsen, teknisk konsulent hos TEKNIQ Arbejdsgiverne, der repræsenterer cirka 4.100 virksomheder indenfor el, vvs og metal, og uddyber:\n”Af samme grund vil der måske være fornuft i, at Sikkerhedsstyrelsens eksisterende kontrolordning for større forsamlingslokaler, hvor kontrollen skal foretages af en autoriseret elinstallatørvirksomhed på foranledning af ejeren af forsamlingslokalet, ændres til, at ordningen også omfatter idrætshaller, der er beregnet til færre end 150 personer.”\nI 14 idræts- og svømmehaller viste Sikkerhedsstyrelsens tilsyn, at belysningen ikke som krævet var fordelt på flere grupper i eltavlen eller havde mere end én RCD (fejlstrømsafbryder). I mange haller var eltavlen desuden placeret på en måde, så det ville være svært for hallens personale at komme til eltavlen – ikke mindst når teknikrummet også blev brugt til fx oplagring af møbler og udstyr, som det var tilfældet flere steder.\n”Sammenlagt tegner det et problematisk billede af tilstanden for elinstallationerne i landets idrætshaller. Og der er flere steder tale om fejl og mangler, som kan få alvorlige konsekvenser, hvis uheldet er ude. Derfor er der også brug for at sætte ind med det samme,” siger Mads Risgaard Knudsen.


Hvordan man kan ansætte Lawn Care Services / Shareoflancaster.com\nHvordan at vokse en Manzanita træ\nSådan bruges Accent stole til at skabe et opholdsområde\nHvordan at rengøre Rust fra haveredskaber\nVi alle elsker udseendet af en skinnende, grøn græsplæne, men vi ønsker ikke nødvendigvis at klippe og omsorg for det selv. For at vælge en god græsplæne service, du har brug at stille spørgsmål, at grave dybere end blot pris og tilgængelighed.\n•Look for virksomheder, der tilbyder et fast månedligt sats. Dette vil modvirke unødvendige slåning. Servicen bør bestemme, hvor ofte de slåning er at gøre baseret på typen græs, sæson, vejrforhold. Hvis lawn care service mows alt for ofte, kan at græsset blive beskadiget. Spørger kandidaterne, hvordan de bestemme hyppigheden af slåning og hvad deres månedlige prisen inkluderer: trimning af kanter på græsplænen? Gødning? Jord test og pH justering efter behov? Insekticider eller fungicider efter behov?\n•Insist på en bioklip plæneklipper, der koteletter op udklip og efterlader dem i din plæne. Dette reducerer mængden af græs poser send til deponeringsanlæg, og det giver omkring halvdelen af næringsstoffer græsplæne skal trives. Nogle mennesker tror, hvis du forlader udklip på græsplænen, medfører de en oprustning eller græsplæne stråtag. Det er ikke sandt. Hvis klipperen bruges er en god bioklip plæneklipper, vil de små bidder af udklip nedbryde inden for et par uger, bliver en del af jorden.\n•Kontrollér, at tjenesten græsplæne er villig til at klippe dit græs på den høje side. Dette er så græsset bevarer flere af sine blade, så det kan producere nok fødevarer til sig selv. Hvis græsset klippes for kort, bliver plænen svag, hvilket giver ukrudt en bedre chance for at få fodfæste.\n•Spørg om jord test, og insistere på, at tjenesten græsplæne omfatter en jord test før kalkning din plæne. For meget kalk er dårligt for din græsplæne, og for lidt kalk er dårligt for din plæne. Tjenesten græsplæne skal ved pH niveau af din jord, før du tilføjer mere syre til den.\n•Discuss gødning. Din græsplæne service bør ikke befrugte mere end 2 eller 3 gange om året. Græsplæner i det nordlige USA ikke bør blive befrugtet i sommeren overhovedet. Befrugtende for meget svækker græsset, og det skal klippes og vandes oftere. Gødning anvendes bør være en organisk kilde, som naturligvis har en langsommere frigivelse end syntetiske regenererede gødning. Organisk gødning vil styrke din græsplæne og hjælpe alle den lille mikrober og regnorme i det at gøre deres ting at gøre græsplænen grøn sundt. Insekticider og fungicider bør anvendes, når det er absolut nødvendigt og bør være spot-anvendes på de specifikke områder, der har behov for behandling.\n•Spørg om erfaringer og referencer. Finde ud af, hvor længe lawn care services har været i branchen, og anmode om en liste over henvisninger. Kontakt Better Business Bureau til at se om der er nogen klager over lawn care services du overvejer.\nFå din græsplæne service politik skriftligt, herunder en beskrivelse af tjenester, hver græsplæne behandling og alle dermed forbundne omkostninger.\nVær omhyggelig med at ansætte en græsplæne tjeneste, der er hæderlige. Spørg rundt i nabolaget. Anmode om referencer. Stille de spørgsmål, der er omhandlet i denne artikel før ansættelse lawn care services.


Posted on 23.05.2016 by danske kr til euro luder fredericia\nDette lyder faktisk veldig normalt. Og mellom DKK og EUR er jo et låst kursforhold (om jeg har forstått riktig), så banken tar ingen templateweb.euc: fredericia. Jeg skal her i denne opgave omregne euro til kr, og ved ik helt hvordan, så håber i kan hjælpe mig:) Opgaven lyder: De olympiske vinterlege finder sted i i danske kroner er ,03kr. så dvs. at 1 euro er 7,44 templateweb.euc: fredericia. Hvor mange danske kroner kan han få for dette beløb, når kursen på dollars er ,20? Senere på året skal Hun veksler derfor kr til Euro, hvis kurs er , Hvor mange .. De får derfor et tilbud hjem, der lyder på, at et fad med 60 Lipsesc: fredericia.\nDanske kr til euro luder fredericia - griner\nRenter på bolig- eller banklån. Det sker ikke tit her, siger han. Monarker har altid haft og har også i dag følge af personer, hvis eneste krav på den position er, at hoffet finder deres selskab behageligt. Kultur Anita Brask Rasmussen. millioner kroner mere brugte danskerne på deres dankort pressemedarbejder hos Dansk Supermarked Kasper Reggelsen og . Der er kun fradrag for låneomkostninger, hvis lånet optages i fremmed valuta, for eksempel i euro. Da kostsatsen i lyder på kroner per dag, så svarer det til et. Hvor mange danske kroner kan han få for dette beløb, når kursen på dollars er ,20? Senere på året skal Hun veksler derfor kr til Euro, hvis kurs er , Hvor mange .. De får derfor et tilbud hjem, der lyder på, at et fad med 60 Lipsesc: fredericia. Men er de danske spillere egentlig med til at højne niveauet i Island? som rigtig gerne vil herop, lyder det fra Jeppe Løkkegaard Hansen, der tidligere har spillet i OB, Næsby og Fredericia. Danske Henrik Bødker er til dagligt målmandstræner i KR Reykjavik, hvilket han har været de sidste to sæsoner.\nSkinne eller: Danske kr til euro luder fredericia\nDanske kr til euro luder fredericia Spirituel tantra dansk pige anal\nBig tits com sex escort massage Luther Lagkage - Løgstrup og Luther. Så længe kasse apparater og lommeregnere eksisterer til at afhjælpe det, engelsburg fl de milking table der vel egentlig ikke noget problem i at holde os til kronen lidt endnu. Brofradrag per tur over Øresund: Kan du fortælle mig hvad Mikael Velschow-Rasmussen og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar. Som også Information har beskrevet tidligere, så gælder det særligt skolen. Dette emne Alt indhold Dette emne Dette forum Avanceret søgning.\nDanske kr til euro luder fredericia Den bliver en social markør. For at få fradraget skal du tjekke, om organisationerne har indberettet beløbene til Skat. Elisabeth Andersen, Flemming Bjerke, Helene Kristensen og Anders Jensen anbefalede denne kommentar. Der er ikke umiddelbart nogen løsning i sigte på euroens problemer, og det ville ærligt talt være alt for risikabelt at slutte sig til sådan et eksperiment når man kan se hvor ringe det er gået op til nu. Vulkanudbrud lagde thai søborg hovedgade buddinge thai til oprør i Det gamle Egypten. Hvorfor ændrer journalistens fokus sig, hvis en kvinde, der tilhører overklassen, gør det samme?\nSexklub aalborg unge danske ludere Der er ikke nogen politisk vilje til at flyde kronen, som f. Jeg mener, hvornår var underskud og mangel på tid in? Ifølge Paul Vallelonga giver det nye studie en indsigt i historisk forurening i Sydamerika og den miljømæssige effekt af koloniseringen. Det burde heller være et ideal, at alle er ens, endsige at opgaver ikke løses, hvis ikke alle kan løse dem. På holbæk escort hot babes ses Machu Picchu, der er inkaernes mest berømte by.\nSEX TELEFON BØSSE PIK 870\nSchiller Video 102, 1. del, den 17. november 2011\ndanske kr til euro luder fredericia says:\nDkwebcam sex massage herning\ndanske kr til euro luder fredericia on Danske kr til euro luder fredericia


Tog-o-manens manual – Julia Lahme\naf Julia Lahme den 28. maj 2011 ·Ikke kategoriseret\nElias er bidt af et galt lokomotiv; derfor er denne bog (som for øvrigt “kun” tager ca 35 minutter at læse op – inklusive spørgsmål a la: “Mor, hvor sidder sand-domen på et diesellokomotiv?”), faldet på et særdeles tørt sted. Den er givet til ham af min kære veninde, der ikke kan gå forbi et antikvariat uden at finde en skat. Den er ikke skrevet i et pattet sprog, men forklarer seriøse ting om mekanik, færdselsregler og køreplaner for tog-o-maner; og den er så gammel at der optræder dobbelt-a-er i den. En sand skat.\nEr det ikke for cool? Desuden hedder en kulvogn en tender… Bare så du ved det.\n3 comments on “Tog-o-manens manual”\nPingback: Tog-o-manens manual\n28. maj 2011 at 21:10\nHaha man ved aldrig hvornår man får brug for at vide den slags ting! En dag bliver du glad for det! :p\n29. maj 2011 at 07:38\nTog er smukke og æstetiske, så jeg kan godt følge Elias´fascination. Og så er det jo altid godt at kende de rette ord. 🙂


BMVisuelt.dk som arbejdsplads | Jobindex\nEr du – eller har du været – ansat hos BMVisuelt.dk?\nBMVisuelt.dk som arbejdsplads\nEr du eller har du været ansat hos BMVisuelt.dk?\nSom nuværende eller tidligere ansat kan du også fortælle, hvad du synes om at arbejde hos BMVisuelt.dk.\nAnnoncestatistik for BMVisuelt.dk\nHer kan du danne dig et overblik over jobannoncer fra BMVisuelt.dk. Du kan se hvilke kanaler og regioner annoncerne var placeret i og hvordan antallet af indrykkede jobannoncer har ændret sig fra kvartal til kvartal.\nEr du fra BMVisuelt.dk? Så kan du oprette en profil der beskriver virksomheden for de jobsøgende.


TV-kalundborg - Heller ingen revy i 2021\nRevy Grand Cru aflyser forestillingerne i 2021 på Dyrehøj Vingård, oplyser revyen i en pressemeddelelse.\nRevy Grand Cru beklager, at de ser sig nødsaget til at aflyse de planlagte forestillinger i marts 2021 på Dyrehøj Vingaard på Røsnæs.\n”Revyholdet har været samlet to gange ugentligt siden august, hvor idéer har boblet sig til sketches, sange og vanlige tosserier. Den ufrivillige coronaaflysning af årets forårs-forestillinger gjorde, at vi var sultne efter at komme på scenen igen – stadig uden at vide, hvorvidt coronaen endnu en gang skulle spænde ben for os. Vi gik dog ufortrødent til opgaven med håbet og troen på, at vi ville være i stand til at gennemføre i 2021. Forventningen var stor, sammenholdet stærkt, og ”savsmuldet” duftede i det fjerne! Men sådan skulle det ikke blive,” skriver Merete Jensen fra Revy Grand Cru.\nPersonlige omstændigheder i revyholdet gør, at Revy Grand Cru bliver nødt til at aflyse forestillingerne på den anden side af nytår. Det er derfor umuligt for revyen at gennemføre de planlagte forestillinger i 2021.\nHoldet vender dog stærkt tilbage på scenen igen i 2022, oplyser Revy Grand Cru.\nGrundet coronaaflysningen af årets forestillinger, valgte mange publikummer at udskyde revy- og madbilletter til 2021.\nSkulle man ligge inde med billetter til den kommende Revy Grand Cru, vil Dyrehøj Vingaard gerne overføre billetterne til 2022-forestillingerne. Alternativt er det et stort ønske fra Dyrehøj Vingaard, at man bytter billetterne til mad, vin, ost eller andet – f.eks. en rundvisning på Danmarks største vingård. Måske en idé til en mandel- eller julegave!\nSkulle man ønske beløbet tilbageført, skal man kontakte Dyrehøj Vingård.


Hamburgerryg, røget over bøgeflis\nTil Pålækker Hamburgerryg bruger vi ren svinekam, der er trimmet for fedt. Vi salter kammen, ryger den let over bøgeflis, og slutter af med at koge den nænsomt. Under kogningen udvikler kødet både sin fine farve, struktur og smagsnuancer. Som altid skærer vi Pålækker i ekstra tykke skiver – naturligvis uden fosfat og andre unødvendige tilsætningsstoffer.\nIngredienser: Svinekam (91%), vand, druesukker, salt, kaliumklorid, surhedsregulerende middel (natriumcitrat), stabilisator (carrageenan), antioxidant (natriumascorbat), konserveringsmiddel (natriumnitrit)\nEnergy 461 KJ/ 109 kcal\n"Vores svinekamme til Pålækker hamburgerryg er nøje udvalgt efter en bestemt opskæring. Vi salter vores hamburgerryg nænsomt, og sikrer den får den fornødne tid til at modne, inden vi ryger over bøgeflis og til slut koger den så den er klar til dig!"


Wow! Arabisk prins giver 210 milliarder kroner til velgørenhed - MX.dk\nAf Nicolai Skovgård - 03/07-15 20:19\nDet er stort set hele formuen, som den saudi-arabiske prins Al-Waleed Bin Talal nu vil donere væk.\nDen saudi-arabiske prins Al-Waleed Bin Talal vil donerer 210 milliarder kroner til velgørenhed over de kommende år. - Det filantropiske løfte vil hjælpe med at bygge bro mellem kulturelle forståelser, udvikle fællesskaber, styrke kvinder, aktivere unge, give vital katastrofehjælp og skabe en mere tolerent og accepterende verden, lyder det fra den 60-årige rigmand. For lige at lave en af de klassiske sammenligninger, så svarer de 210 milliarder kroner til, at man skulle lave Danmarks Indsamling i 2.100 år for at samle lige så meget ind - i hvert fald, hvis man hvert år rammer samme beløb som i 2015. Al-Waleed Bin Talal er en af de rigeste mennesker i verden, og han har allerede i løbet af sit liv givet mindst 23 milliarder kroner til velgørenhed. Her ses han i 2011 sammen med sin daværende kone, prinsesse Ameera. Al-Waleed Bin Talal har også tidligere været gift med et barnebarn til Saudi Arabiens grundlægger, Ibn Saud. Al-Waleed Bin Talal er ikke bleg for at dele ud af formuen. Tidligere har han givet 25 Bentley'er til spillerne på et arabisk fodboldhold. Han har ligeledes sendt en check på 10 millioner dollars til New York Citys borgmester efter terrorangrebet i 2001. Der fulgte dog en række kontroversielle udtalelser med, så checken blev sendt retur. Al-Waleed Bin Talal ses her til genåbningen af Savoy Hotel i London sammen med den britiske prins Charles. Den 60-årige arabiske rigmand ejer det luksuriøse hotel. Og her er han sammen med Michael Jackson tilbage i 1996.\nAt smide 100 kroner i en raslebøsse, når der samles ind til nødhjælp, er stadig rigtig flot, men det blegner fuldstændigt, når man sammenligner med det beløb, som en saudi-arabisk prins nu vil give til velgørenhed.\nAl-Waleed Bin Talal har nemlig planer om at forære intet mindre end 210 milliarder kroner til gode formål i løbet af de kommende år. Det har han ifølge The Independent og Daily Mail fortalt på et pressemøde onsdag i Saudi Arabiens hovedstad, Riyadh.\nDen 60-årige rigmand har planer om, at pengene blandt andet skal gå til at fremme sundhed, udrydde sygdomme, skaffe elektricitet til afsides landsbyer, bygge børnehjem, forebygge og hjælpe ved naturkatastrofer samt styrke kvinders rettigheder.\nBeslutningen om at donere stort set hele sin formue væk bunder angiveligt i et løfte om at gøre noget i stil med The Bill and Melinda Gates Foundation, der er Microsoft-grundlæggerens velgørenhedsfond.\nHer giver Bill Gates sammen med sin kone hvert år svimlende beløb til velgørenhed, og de har så opfordret andre rigmænd om at gøre det samme. Snart vil prins Al-Waleed Bin Talal så også gøre det gennem sin organisation, Alwaleed Philanthropies.\n- Det filantropiske løfte vil hjælpe med at bygge bro mellem kulturelle forståelser, udvikle fællesskaber, styrke kvinder, aktivere unge, give vital katastrofehjælp og skabe en mere tolerent og accepterende verden, fortæller han.\n- Filantropi er et personligt ansvar, som jeg indledte for mere end tre årtier siden, og det er en del af mit islamiske tro. Med dette løfte hylder jeg mit livslange engagement til det, der betyder mest - at bidrage til at opbygge en mere fredelig, retfærdig og bæredygtig verden for de kommende generationer, lyder det fra Al-Waleed Bin Talal.\nPengene vil ifølge Metro UK hovedsageligt gå til organisationer og projekter, der har sit udgangspunkt i Saudi Arabien, da det er der, hvor prinsen også selv har tjent sine penge. Men resten af verden får dog også del i det svimlende beløb.\nSelv kommer Al-Waleed Bin Talal ikke til at mangle penge, selv om det er en procentmæssig stor del af sin formue, som han giver væk.\nFaktisk melder flere af medierne om, at det er hele hans formue, mens blandt andet Metro UK skriver, at han har godt og vel 5 milliarder kroner tilbage, efter alle donationerne er givet væk.\nDen 60-årige rigmand vil dog stadig tjene millioner på sine mange investeringer, der blandt andet tæller Twitter, CitiGroup, 21th Century Fox, Motorola og mange flere store firmaer.\nHans startede opbygningen af sin enorme formue ud fra en gave på 200.000 kroner fra sin far og et lån på omkring 2 millioner kroner. I 2013 var han nummer 26 på Forbes' liste over verdens rigeste personer, men det var angiveligt ikke højt nok.\nAl-Waleed Bin Talal truede nemlig med at boykotte magasinet, da han mente, at det var en lidt lav placering.\nLÆS OGSÅ: iPhone-rygter: Nye modeller får mere af det vigtigste


Mor raser over oscar-nomineret film: Så grum er den\nSå GRUM er drabs-filmen\nOscar-nominerede ”Detainment” handler om det bestialske drab på 2-årige James Bulger, der blev kidnappet, tortureret og dræbt af to teenagedrenge i 1990’erne.\n(Foto: MEGA og film/Detainment)\nOnsdag, 23. januar 2019 - 12:33 - af Line Frandsen\nEn britisk mor har uden held forsøgt at få stoppet den omdiskuterede film ”Detainment”, der tirsdag blev nomineret til en Oscar-statuette i kategorien ”Bedste kortfilm”. Filmen handler om det bestialske drab på 2-årige James Bulger, der blev kidnappet, tortureret og dræbt af to teenagedrenge i 1990’erne. Den britiske mor, der forsøgte at få filmen stoppet, er mor til lille James\nNår Oscar-statuetterne uddeles til februar, kan filmen ”Detainment” ende med at løbe med en statuette.\nKortfilmen, der fortæller den sande historie om mordet på en 2-årig dreng i England i 1990’erne, er nomineret i kategorien ”Bedste kortfilm”.\nMen det er ikke alle, der jubler – hverken over filmen eller det faktum, at den nu er en kandidat til at blive belønnet med en af filmindustriens fornemste priser.\nEt stillfoto fra den Oscar-nominerede film "Detainment". Foto: Film/"Detainment"\nDenise Fergus er rasende, og den britiske mor har uden held forsøgt at få stoppet filmen. Denise Fergus er nemlig mor til den blot 2-årige dreng James Bulger, der på brutal vis blev kidnappet, tortureret og dræbt af to teenagedrenge i 1993. Filmen handler om drabet på hendes søn.\n- Jeg kan ikke udtrykke, hvor frastødt og ked af det jeg er over, at den såkaldte film er blevet lavet og nu er nomineret for en Oscar, skrev moderen i et tweet tirsdag, efter at Oscar-nomineringerne blev offentliggjort.\nDen 30 minutter lange film ”Detainment” er skabt af instruktør Vincent Lambe og fortæller den sande historie om drabet – skabt med hjælp fra politiets oprindelige afhøringer af de to drabsdømte drenge såvel som rekonstruktioner.\nDenise Fergus er mor til den 2-årige dreng, der i 1993 blev myrdet af to 10-årige. Foto: MEGA\n- Ikke nok med, at man har lavet filmen uden at kontakte eller få tilladelse fra James' familie, man har også fået et barn til at rekonstruere James' sidste timer, før han blev brutalt myrdet og derigennem fået mig selv og min familie til at gennemleve det hele på ny, skrev den knuste mor videre på sin Twitter-profil.\nMorderne Robert Thompson og Jon Venables var blot 10 år, da de dræbte den toårige dreng.\nDu kan se traileren for kortfilmen herunder.\nOg under traileren kan du læse om den gruopvækkende drabssag.\nVi gør opmærksom på, at artiklen indeholder voldsomme beskrivelser.\nDe to mordere - Jon Venables og Robert Thompson - var bare 10 år gammel, da de tilbage i 1993 kidnappede 2-årige James Bulger fra et indkøbscenter i den britiske by Bootle.\nJames Bulgers mor var uopmærksom i et øjeblik, og derfor lykkedes det Jon Venables og Robert Thompson at kidnappe drengen foran en slagterbutik.\nDet er dog kommet frem, at Von Venables to gange er blevet anholdt for besiddelse af børneporno. Senest i november 2017.\nSidste år kunne offentligheden for første gang høre øjeblikket, hvor Jon Venables overfor politiet indrømmede, at han havde slået den lille dreng ihjel under afhøringen tilbage i 1993.\nJon Venables efter anholdelsen i 1993. Foto: Ritzau Scanpix\nLydklippet blev i sin tid afspillet under Jon Venables retssag, men er også en del af en Channel 5-dokumentar med titlen ”James Bulger: The New Revelations”, som kom frem i november sidste år.


Digitale krænkelser :: Kvinder gør modstand\nDer findes flere former for digitale krænkelser og der kommer hele tiden nye. Fælles for de fleste former er, at de finder sted på internettet eller på sociale medier. Det kan også være når ens mobiltelefon eller NemID bliver misbrugt. Læs her beretninger om, hvad kvinder gør når de oplever at blive udsat for digitale krænkelser af deres privatliv, blufærdighed eller æresfølelse.\nMin historie, og den behandling jeg fik Jeg føler mig svigtet af min kommune. Jeg følger mig svigtet af det danske system. Derfor har jeg kontaktet politiker fra forskellige politiske partier for at sætte noget lys på situationen! (læs mere)\nTilbage i 2017, da jeg først fandt ud af, at mine billeder var blevet misbrugt, og jeg nu var\n– ufrivilligt – blevet fremstillet som en pornostjern på det globale netværk, stod jeg som nybagt ung mor i en situation, hvor jeg for første gang i mit liv følte, at jeg havde mistet kontrollen over mit liv og havde svært ved at se lyset. Selvmordstanker, en overvældende tomhedsfølelse, skyldfølelse, og angst blev en hel almindelig del af min hverdag, ligesom at spise og sove var.\nSom unge forældre, var der ikke de økonomiske midler til at søge psykologhjælp, og der\nvar ingen hjælp at hente fra kommunen, eller de 2 forskellige læger jeg gik til på daværende tidspunkt.\nSom tiden gik, begyndte jeg så̊ småt at få styrken tilbage til, at stå̊ på benene igen – uden nogen form for hjælp fra det offentlige. Jeg startede på en uddannelse, og det hele virkede okay. Indtil jeg begyndte at få ubehagelige opringninger og henvendelser via Facebook. Opkalde hvor man ikke kunne høre andet end nogens åndedraget, seksuelle henvendelser af folks intime kropsdele, og bekendte som blev ved med at gøre mig opmærksom på det materiale der nu lå i flere verdensdele.\nAngsten blev værre og værre. Det blev så̊ slemt, at vi blev nød til at flytte væk fra byen. Ind i noget der var falde færdigt.\nSkyldfølelsen blev større og større og jeg følte virkelig, at det Danske system havde efterladt mig i et håbløst tomrum.\nJeg gik til politiet og anmeldte hændelsen og fik gennem StopChikane kontakt til advokat Miriam Michelsen, som har haft rigtig mange sager vedr. digitale krænkelser mod kvinder, og som også har kørt min sag.\nJamen, retssagen endte med, at min gerningsmand fik 6 måneders ubetinget fængsel, og den højeste uddelte tort var 40.000kr (hvilket jeg fik). Og siden han var ustraffet før, så havde vi ikke retten til at vide hvornår han blev løsladt eller om han overhovedet kom ind og sidde, da man kan søge om fodlænke for de 6 måneder. Vi fik muligheden for at anke sagen, men det kostede mere, end hvad vi havde råd til at betale for, især hvis dommerne mente, at det var unødvendigt i den forstand at intet ville blive ændret.\nDa retssagen endelig var overstået, der mistede jeg mit arbejde blandt andet på grund\naf sagen, og jeg stod endnu engang og kæmpede med kommunen, med en sølle udbetaling på 1.340kr om måneden, som ikke engang dækkede mad til en måned.\nDigitale sexkrænkelser er et seksuelt overgreb, og det er et stigende problem i den verden vi lever i, i dag. Det er enormt skamfuldt og ydmygende, og resultere i en ekstrem psykisk belastning. Når man først er blevet dømt for mandatsvig eller skyldnersvig eller noget helt andet, jamen, så er der blevet sat et punktum for det. Men når man først er blevet udsat for digitale krænkelser, så mister man kontrollen. Gerningsmanden kan godt blive dømt for det, og man kan måske få en godtgørelse, men man kan ikke sætte et punktum for det. Når først billederne og filmene ligger på nettet, så kan de blive delt igen og igen. Og ja, det kan godt være at der kommer noget nyt og mere spændende op på nettet, men derfor er der stadig ikke noget sikkerhed i, at det ikke dukker op igen om 5, 10, 15 år for ens børn at finde, eller arbejdskollegaer.\nDet er overgreb uden udløbsdato, og jo før det går op for det Danske retssystem, jo før kan folk forstå alvoren bag det.\n40.000kr dækker ikke halvdelen af det jeg har været udsat for, det dækker ikke en gang halvdelen af den gæld, det har sat min familie og jeg i. Det kan ikke give mig min datters første\når af hendes liv tilbage, det kan ikke giv mig mit arbejde tilbage, og det kan uden tvivl ikke ret\nop på de psykiske konsekvenser hele dette forløb har givet mig, og noget jeg må lære at leve med.\nDet handler ikke om, at få hævn. Det handler om retfærdighed, og at kunne hjælp dem\nder kommer til at sidde i samme situation som mig. At kunne giv dem muligheden for at få den hjælp, som jeg ALDRIG har kunnet få.\nJeg har gjort mit for samfundet- betalt min SKAT, og alt det der høre til – men når jeg havde mest af alt haft brug for hjælpen af system, så har jeg ingen hjælp fået. Man mister stoltheden og tiltroen for det land, og de leder man har. Jeg er halv Dansk, og halv Afrikaner. Jeg har boet i Danmark siden 2005, og har altid set mig som værende dansk. Men efter alt dette, har jeg fået mere hjælp/støtte af den Sydafrikanske ambassade ende min egen kommune, og føler mig derfor ikke hjemme i mit eget land længere...\nJeg er kun 22 år gammel, og jeg har været udsat for mere end de fleste på 30 - digitalkrænkelse, børneporno, hævnporno og sexchikane på arbejdspladsen. Jeg er hverken kendt eller noget specielt, men derfor vil jeg stadig gerne høres! Jeg har samarbejdet med StopChikane, hvor vi har lavet en ”film”, omkring digitale krænkelser og de konsekvenser der føler med det. Jeg har kontaktet samtlige politiker fra forskellige politiske partier såsom Mette Frederiksen og Søren Pape, i håb om at blive hørt og sætte noget lys på situationen... Men det er svært når man ikke selv er noget speciel. Men den dag i dag står jeg stærkere end nogensinde før, og det har jeg mine omgivelser at takker for, og moden til at kæmpe tilbage.\nUdsat for trusler og had for at udtale sig Min veninde loggede af sociale medier i sidste uge fordi hun blev udsat for trusler og had for at udtale... (læs mere)\nMin veninde loggede af sociale medier i sidste uge fordi hun blev udsat for trusler og had for at udtale sig om den seksuelle vold som hun har været udsat for. Da hun loggede af, loggede jeg på i højere grad end normalt. Jeg tænkte: det kan ikke være rigtigt at hun ikke kan tale om vold uden at blive udsat for mere vold.\nNår jeg fortsætter kampen, får jeg også tit had, latterliggørelse, minimeringer og trusler, men takket være de feminister jeg står på skuldrene af, der turde at tale om vold før mig, kan jeg blive ved. Min modstand er for dem og for mig selv.


familiepolitik | Prosex-feminisme\nKvindekvoter – en skidt idé\nFeminismens mærkesag er åbenbart kvinder med bestyrelsesposter, og holdningen for eller imod kvoter placerer én på det politiske spektrum. Så nu får I så min ydmyge mening, og må selv vurdere om jeg er blåstrømpe, rødstrømpe eller blot en lyslilla sok…\nIndlægget kører af to spor. Det ene spor er at selve målet for ligestillingen bare er endnu et mandligt succeskriterium kvinder tager til sig, istedet for at finde på et nyt og mindre historisk kønsbelastet mål for livet. Som fx lykke.\nDet andet er at hvis vi anerkender at ligestillingens mål er en bestyrelsespost, så skal vi bare have ro på. De første kvinder blev universitetsuddannede for mindre end 150 år siden. Indenfor de sidste 30-40 år begyndte kvinder for alvor at komme ind på de uddannelser, der traditionelt fører til en bling bestyrelsespost og allerede nu er der ca. 10 % kvinder indenfor et tidligere rent mandsdomineret felt. Det skal nok komme. Allerede nu føler de stakkels mænd og drenge sig jo stærkt truede af de onde kvinder og piger, der slår dem let og ubesværet…\nDer er mange skriverier om hvor skidt det er med kvoter på kvinder i bestyrelser, men Anne Sophie Hermannsen er én af dem der kommer tættest på mine argumenter mod tiltaget. Én af grundene er nemlig kvindernes egne præferencer. Det er ca. 20 % af kvinderne i vestlige lande, der vægter karriere højere end børn (20 % vælger hellere børn end arbejdsliv og de resterende vil have en form for balance mellem de to størrelser).\nDermed vil en bestyrelsespost givetvis kun være tiltrækkende for en femtedel af alle kvinder. Og det leder mig hen mod min hovedanke: Det er endnu et mandligt succeskriterie vi tager til os. Det er endnu en omgang maskulinisering af kvinder i ligestillingens hellige navn.\nLigestilling betyder for mig at sætte køn (og stand og hudfarve) lige for loven, myndigheder, sundhedstilbud, uddannelse og arbejdsmarked. Således at det ikke er det temmeligt tilfældigt uddelte køn der er afgørende for om man får lov at komme i skole eller til læge, eller at gammeldags idéer om køn ikke må forhindre folk med lyst og evner til at prøve kræfter med et fag. Nu er kvinder faktisk ligestillede med mænd, kvinder har samme rettigheder som mænd – og har endda fået lidt oveni.\nLigestillingskamp er altså formelt set heldigvis vundet i Danmark. Mentalt er der dog lang vej endnu.\nKvotetilhængerne lader til blot at have stirret sig blinde på hvad der gør en mand succesrig: En bestyrelsespost! Så sådan én må kvinder også have!\nNej, hvad om vi fik nogle andre succeskriterier?\nDet omvendte scenarie af ligestillingsprocessen, nemlig at mænd gradvist fik frataget deres rettigheder så de blev ligestillede med kvinder, er svært og kedeligt at forestille sig, men det var vel lige så meget en mulighed: Hvad nu hvis det fineste en person kunne gøre, var at få en masse børn og gå derhjemme og passe dem? Sæt nu at succeskriteriet var at få 10 unger, skulle samfundet så også sætte kvoter på børn, og straffe de familier der kun formåede at presse 8 børn ud?\nNok fjolleri, jeg ville blot prøve at skitsere op at en bestyrelsespost måske ikke er det bedste eller mest originale mål for ligestillingen. Måske skulle vi hellere sige at den der døde mest lykkelig havde vundet? Hvad hvis ligestillingens mål var lykke og at det kunne måles på antallet af smil?\nLykkefølelse er nemlig ikke ret indtægtsafhængig (næsten alle kan være med), når éns indtægt lidt op over mindstelønnen, er det fint. Flere penge derudover giver ikke øget lykke. Lykkehormoner lader også til at udøve deres trylleri ligeligt på mænd, kvinder og børn (kriteriet er lige godt til alle aldre). Følelsen af at det kører og man glemmer sig selv kan komme i arbejde, dans, kunst, leg, meditation, musik, sang, samleje og sport – altså vil vi nok bevæge os mere og blive endnu sundere og mere kærlige.\nSom sagt, holder vi fast ved at en bestyrelsespost, det er sagen, vil jeg vende den om og sige at det er godt klaret at der allerede nu er en enkelt kvinde i næsten hver en bestyrelse.\nDen mentale ligestilling er langsom og den første bølge af kvinder på arbejdsmarkedet var begrænset til få fag, og at kvinden ophørte med at arbejde lige så snart hun blev gift. Det blev efterhånden blødt op, og i dag er der ingen i Danmark der løfter et øjenbryn, hvis en gift kvinde får børn og fortsætter sit arbejde, endda som ingeniør, læge eller mellemleder. Blot syd for grænsen er situationen en anden. Altså skal vi nok komme til at se flere kvinder som chefer eller i bestyrelser.\nHvis der absolut skal gøres noget, så er mentorordninger vist ikke så tovlige endda. Det lader til at mange kvinder ikke bliver tilstrækkeligt opkvalificeret og mange ikke netværker nok, fordi de ikke gider at sidde og drikke fyraftensbajere. Så det måske en god idé at blive guidet af en erfaren person indenfor feltet. Det er nemlig ikke nok bare at have høje karakterer, man skal også lære at manøvrere rundt, kende de rigtige og lære hvor man skal spørge og så videre – meget komplekst.\nMen, mentorordninger tager tid, det er en langvarig proces og nogle falder fra, altså er det måske først om fem, ti eller tyve år at det kommer til at batte. Det er dog en langt sundere vej end blot endnu en omgang signalpolitik fra elitefeminister.\nJeg vil foretrække at vi gik væk fra at kun tænke ligestilling som et maskuliniseringsprojekt af kvinder, at vores idéer om succes og det gode liv ikke var så smalle at kun et arbejdsliv der kulminerer i en bestyrelsespost tæller. For det er ikke vejen til lykke og tilfredshed for ret mange, hverken kvinder eller mænd, men for jer det betyder noget for: God vind, må I få flere gode kollegaer af alle køn!\nKommentarer : 33 Comments »\nTags: Arbejde, bestyrelser, familiepolitik, Feminisme, Kvinder, kvoter, Ligestilling, lykke, mænd, Nina Søndergaard, succes