Hjem » Sundhed » Gynolact\nMælkesyrebakterier til naturlig balance i skeden\nKategorier: Sundhed, Intim pleje Tags: medicinsk udstyr, intim pleje\nNem og hurtig behandling af bakteriel vaginose\nHvis antallet af vaginale mælkesyrebakterier mindskes, giver det gode vækstvilkår for de skadelige bakterier. Denne ubalance kaldes bakteriel vaginose, der giver en række ubehagelige symptomer i skeden.\nBakteriel vaginose er udbredt blandt kvinder mellem 18-50 år, ofte er tilstanden tilbagevendende. Vaginal bakteriel ubalance kan forekomme efter antibiotikabehandling, ved graviditet, menstruation, overdreven intimhygiejne, hormonændringer, stress, efter samleje samt ved brug af spiral eller tamponer.\n1 vaginaltablet indføres dybt i skeden ved sengetid i 7 dage\n1 vaginaltablet indføres dybt i skeden ved sengetid i 2-3 dage\nEfter behandling af svampeinfektion:\n1 vaginaltablet indføres dybt i skeden ved sengetid i mindst 3 dage\nLæs indlægssedlen omhyggeligt før brug\nKan anvendes under amning. Gravide anbefales at spørge lægen til råds før brug.\nKonsulter lægen hvis symptomerne forværres eller ved blodigt udflåd under behandlingsperioden.\nmedicinsk udstyrintim pleje


Køb dine solbriller her hos Zachos.dk - altid billigt - Zacho's Aps\n> Accessories >Solbriller\nHer kan du købe dine nye solbriller, altid billige solbriller hos Zachos.dk. Vores kunder er glade for at handle hos os, da vi har god kvalitet og hurtig levering. Vi går aldrig på kompromis med sikkerheden i forhold betaling eller kundeservice. Vi sender bestillinger hver dag så altid glade kunder. Vi er sikre på at du vil finde dine yndlingsso...\nHer kan du købe dine nye solbriller, altid billige solbriller hos Zachos.dk. Vores kunder er glade for at handle hos os, da vi har god kvalitet og hurtig levering. Vi går aldrig på kompromis med sikkerheden i forhold betaling eller kundeservice. Vi sender bestillinger hver dag så altid glade kunder. Vi er sikre på at du vil finde dine yndlingssolbriller her. Vil du vide mere så kontakt os her eller på facebook.\nViser 1 - 24 af 42 varer\nNyhed inden for solbriller med kantet mørke glas og...\nSuper fed nyhed i solbriller. Solbrillen har kantet mørke glas. Køb nu, vi har hurtig levering\nSmarte 8 kantet solbrille med stål stel og brune glas - G524\nVirkelig flot solbriller i sej stil. Modellen er med stål stel og 8 kantet brune glas, som giver en fin effekt.\nNyeste mode i solbriller med ovale glas med lidt...\nSuper fed solbrille. Solbrillen har ovale glas med flere detaljer, og guldfarvet stel. Køb nu, vi har hurtig levering\nFed solbrille med firkantet glas med spejlrefleks - 18-051\nSuper fed solbrille. Solbrillen har firkantet glas med spejlreflex. Køb nu, vi har hurtig levering\nFlot brun solbrille med mørke glas - 642358\nSmart og klassisk solbriller med brunt stel og og mørke glas. Køb dem her hos Zachos.dk\nFlot solbrille med træeffekt i stellet og brun / gule...\nSmart og klassisk solbriller med brunt stel og og spejl glas. Køb dem her hos Zachos.dk\nPopulær solbrille med stålstel og glas med spejlreflex -...\nSuper trendy solbrille med spejl reflex i glasset. Køb nu - hurtig levering.\nSmarte runde solbrille med gyldent stel og brune glas -...\nVirkelig flot solbriller i fed stil. Modellen er med gylden stel og brune glas, som giver en god effekt.\nFin solbrille med stål stel og med mørke glas - 642354\nSuper fin solbrille. Solbrillen har stål stel, sorte plast stænger og mørke glas.\nFlot solbrille med kobberfarvet stel, og med spejlrefleks...\nSuper fin solbrille. Solbrillen har kobberfarvet stel, brune plast stænger og glas med spejlreflex.\nEnkel brun solbrille med brune glas og stel - køb dem her...\nSmart og let solbriller med brunt stel og og brune glas. Hurtig levering - da vi har alt på lager.\nSolbrille med rødbrune glas og flot brunt stel - 17-023\nSmart og enkel solbriller med mixet brun stel og rødbrune glas. Hurtig levering - da vi har alt på lager. Køb dem her hos Zachos.dk\nSmarte runde solbrille med stål stel og brune glas - 17-109\nVirkelig flot solbriller i sej stil. Modellen er med stål stel og brune glas, som giver en fin effekt.\nSmarte runde solbrille med sort stel og sorte glas - 17-108\nVirkelig flot solbriller i flot stil. Modellen er med sort stel og sort glas, som giver en god effekt.\nSmarte runde solbrille med brun stel og brune glas - 17-107\nVirkelig flot solbriller i fed stil. Modellen er med brunt stel og brune glas, super flot effekt.\nKlassisk sort solbrille med mørkt glas og sort stel - UV...\nSmart og klassisk solbriller med sort stel og og mørkt glas. Størrelse medium. Køb dem her hos Zachos.dk\nFin solbrille med stålstel og mørke glas - 642369\nFlot solbriller i klassisk stil. Stellet er i stål og brillen har mørke glas, som giver en god effekt. Hurtig levering da alt er på lager.\nSmarte runde solbrille med stål stel og lidt grå i...\nVirkelig flot solbriller i sej stil. Modellen er med stål stel og grå glas, som giver en god effekt.\nSmarte runde solbrille med stål stel og lidt spejl effekt...\nVirkelig flot solbriller i sej stil. Modellen er med stål stel og lidt spejl effekt i glas, som giver en god effekt.\nEnkel solbrille med mørkt glas og sort stel - køb dem her...\nSmart og let solbriller med sort stel og og mørkt glas. Hurtig levering - da vi har alt på lager. Køb dem her hos Zachos.dk\nSolbrille med mørkt glas og sort stel - køb dem her - 17-022\nSmart og enkel solbriller med sort stel og og mørkt glas. Hurtig levering - da vi har alt på lager. Køb dem her hos Zachos.dk\nVirkelig flot solbriller i fed stil. Modellen er med kobberfarvet stel og brune glas, som giver en god effekt.\nSmal sort solbrille med sort stel og mørke glas - 642376\nKlassisk sort solbriller model Elegant. Køb disse flotte solbriller her hos Zachos.dk - CE godkendt\nSmal solbrille med brunt stel og mørke glas - 642377\nFlot solbriller model Elegant, i en flot brun farve. Køb disse flotte solbriller her hos Zachos.dk - CE godkendt


Bedste billedbøger til voksne | Aktuel litteratur\nBilledbøger har altid været relateret til et børns publikum, der måtte se deres yndlingshistorier ledsaget af farverige tegninger. Tiderne ændres dog, og efterspørgslen efter illustrerede bøger fra den voksne befolkning er blevet en tendens, som store kunstnere og forlag allerede har gentaget. For prøve følger disse bedste billedbøger for voksne der får dig til at drømme mellem bogstaver og tegninger.\n1 The Starry Night, af Jimmy Liao\n2 Hundrede år af ensomhed (Illustreret udgave) af Gabriel García Márquez\n3 Seda (illustreret udgave) af Alessandro Barrico og Rebecca Dautremer\n4 Alle mine venner er døde, fra Jory John og Avery Monsen\n5 Elskere, af Ana Juan\n6 Emigranter, af Shaun Tan\n7 Metamorfosen (illustreret udgave) af Franz Kafka\n8 Tingene med kærlighed af Flavita Banana\n9 Bosco: The Strange Story of Hieronymus, the Hat, the Backpack and the Ball, af Thé Tjong-Khing\nJeg husker, da denne bog kom til mine hænder for et par år siden. En historie med en pige i hovedrollen, der er glemt af sine forældre, som huskede "den sommer af de ensomste og smukkeste stjerneklar nætter", som hun tilbragte sammen med en mystisk ung mand. Og det er på trods af hans karakter, a priori barnlig, Den stjerneklare nat es en historie, der forfører børn og voksne takket være røntgenbilleder fra barndommen og illustrationer af ødelagte akvarier, kæmpekatte og drømmeagtige scener. Efter flere års arbejde i forskellige magasiner som tegneserier og leukæmi diagnosticeret i 1995, Taiwansk Jimmy Liao Han besluttede at dedikere sig til en illustreret litteratur, der får dem, der har glemt virkelighedens magi, til at drømme.\nHundrede år af ensomhed (Illustreret udgave) af Gabriel García Márquez\nIndsendt af litteratur Tilfældigt hus, der udnytter 50 - året for offentliggørelsen af Et hundrede år af ensomhed sidste år, den illustrerede version af Gabos magnum opus-funktioner illustrationer af chilensk tegneserieskaber Luisa Rivera og et skrifttype udviklet af forfatterens egen søn, Gonzalo García Barcha. En udgave, der vil røre fiberen for alle dem, der engang også rejste til den by Macondo, der var tabt blandt spøgelser og banantræer, hvor vi er vidne til historierne om Buendía-sagaen.\nSeda (illustreret udgave) af Alessandro Barrico og Rebecca Dautremer\nI 1996 udgav den italienske Alessandro Barrico Seda, en kærlighedshistorie forklædt som en rejseroman, der talte om rejsen fra en ung fransk købmand ved navn Hervé Joncour til en mystisk sø i Japan. En af de bedst sælgende romaner i 90'erne det fortjente også sin egen illustrerede version og udgaven af Contempla med værker af den berømte franske kunstner Rebecca DautremerDet er en fryd, så poetisk og fascinerende, at det får dig til at ønske at droppe alt og gå i gang på jagt efter de berømte silkeorme.\nVil du gerne læse den illustrerede version af Seda?\nAlle mine venner er døde, fra Jory John og Avery Monsen\nHvis du er en dinosaur, er alle dine venner døde. Hvis du er et træ, vil alle dine venner være forvandlet til træborde. Gennem de 96 sider af Alle mine venner er døde, dens forfattere de navigerer mellem terror og humor på en forbløffende måde ved at invitere læseren til at genoverveje eksistensen gennem historien om klovne, zombier eller kassettebånd. I Spanien blev den oversatte version udgivet af Norma Editorial og har en anden del, Alle mine venner er stadig døde.\nElskere, af Ana Juan\nI 2010 begyndte Ana Juan en historie i Paris, der tilpassede elleve digte med otte billeder hver, hvor forskellige kærlighedshistorier var legemliggjort: den for en mand med en stripper, den for to kvinder eller den for en gammel kvinde, der længes efter en ungdommelig kærlighed. Historier, der dækker temaer, der spænder fra troskab til nostalgi gennem forskellige indstillinger og karakterer med en ømhed, der når ud til læseren. Både teksterne og de stemningsfulde billeder tilhører Juan, vinder af National Illustration Award i 2010.\nGå ikke glip af Elskere, af Ana Juan.\nShaun Tan er kendt som "den gode tegneserie" i sit hjemland Perth og er en illustreret kunstner, der dykker ned i politiske og sociale spørgsmål som et middel til at bringe hans historier til liv. Det bedste eksempel er den roste Emigranter, en tegneserie-stil billedbog der kombinerer deres egne fantasiverden med scener af indvandrere, der ankommer i nye omgivelser. Tegninger fraværende i tekster, der gør universel den følelse af ensomhed og frygt, der invaderer alle de mennesker, der engang ankom til et andet land. Et værk, hvor billedernes historie mentalt tilføjes af læseren selv, hvilket resulterer i en fascinerende fortællingsøvelse.\nMetamorfosen (illustreret udgave) af Franz Kafka\nBetragtes som en af de store bøger i det tyvende århundrede, Metamorfosen fortæller om Gregorio Samsa, en tøjhandler, der en smuk dag vågner til et insekt. En metafor fra en generation, en der søgte og søgte under de lag af livet, der længtes efter at finde noget, den version illustreret af Antonio Santos Lloros ankommer for at tilføje endnu flere perspektiver og dimensioner til en af de mest usædvanlige historier i vores tid. Uden tvivl en af de mest anbefalede illustrerede bøger til voksne, især hvis du er en beundrer af Kafkas arbejde.\nDyk indden illustrerede udgave af The Metamorphosis?\nTingene med kærlighed af Flavita Banana\nKendt efter indbrud et socialt Instagram-netværk, hvor det allerede akkumulerer mere end 381.000 tilhængere, Flavita Banana er en illustrator fra Barcelona, der i sine tegneserier har fanget en perfekt kombination af humor og kritik. Feministisk karakter, Bananas tegninger dykker ned i kvinders eget perspektiv om sig selv, deres frygt, stereotyper og forhold fra et surt synspunkt åbent. Illustrator til medier som El País, forfatteren samler ind Tingene at have lyst til en del af tegneserierne, der katapulterede hende til berømmelse i de senere år.\nBosco: The Strange Story of Hieronymus, the Hat, the Backpack and the Ball, af Thé Tjong-Khing\nAf kinesiske og indonesiske rødder, men bosiddende i Holland, illustratør Thé Tjong-Khing tilpassede det bedste af Boscos arbejde for at introducere dig til denne historie, der vil glæde unge og gamle. En historie med Hieronymus i hovedrollen, en dreng, der en dag går ud for at lege og ender med at falde i en sø fra en klippe og miste sin hat, rygsæk og kugle. En rejse, hvor vi er vidne til de magiske væsner, der lever under vand, og som kommer direkte fra universet til en af de store malere i vores historie.\nSvøm gennem verdens Hieronymus Bosch: Den underlige historie om Hieronymus.\nHvilke andre bedste billedbøger for voksne vil du anbefale?\nFuld vej til artikel: Aktuel litteratur » Litteratur » Bedste billedbøger til voksne


Vejret i Pau med vejrudsigt, temperatur, vejr & klima\nVejret i Verden > Vejret i Europa > Vejret i Frankrig > Pau\nVejret i Pau, Frankrig\nFå et samlet overblik over vejret i Pau året rundt med temperaturer, solskinstimer og nedbør.\nBrug de gennemsnitlige klimatal her på siden til at planlægge din næste ferie og til at finde det bedste tidspunkt af året at rejse til Pau på.\nDu kan også sammenligne tallene for vejret i Pau med de tilsvarende tal for København under Pau: klima & vejr.\nHar du brug for at vide, hvordan vejret bliver de kommende dage, kan du se vejrudsigten for Pau her: Vejrudsigt Pau.\nVejret i Pau, Frankrig året rundt\nJanuar 9 2 - 3 14\nFebruar 12 3 - 5 13\nMarts 14 4 - 6 13\nApril 16 7 - 7 15\nMaj 20 10 - 7 15\nJuni 24 13 - 9 12\nJuli 27 15 - 10 10\nAugust 27 15 - 8 11\nSeptember 24 13 - 7 11\nOktober 19 10 - 6 12\nNovember 13 5 - 4 13\nDecember 10 3 - 3 13\nGrafen viser de gennemsnitlige maksimale temperaturer i Pau\t(som oftest den værdi, der er målt midt på dagen) og de gennemsnitlige minimale temperaturer (som oftest den værdi, der er målt midt om natten).\nNormalt vil temperaturen i Pau i en given måned derfor befinde sig i intervallet mellem den gennemsnitlige maksimale og minimale temperatur. I juli måned vil der f.eks. normalt være op til ca. 27 grader om dagen og ned til ca. 15 grader om natten.\nGrafen viser den gennemsnitlige nedbørsmængde i Pau målt i millimeter nedbør (regn, sne, hagl, slud o.s.v.). Samlet set falder der i gennemsnit 962 mm nedbør pr år.\nVejret i Pau: Solskinstimer og nedbørsdage\nGrafen viser antallet af solskinstimer i Pau\t(d.v.s. det gennemsnitlige antal timer pr. dag hvor solen skinner), samt antallet af nedbørsdage (d.v.s. det gennemsnitlige antal dage i en given måned, hvor der falder mindst 0,3 mm regn eller sne).\nVejret i Pau er som regel bedst i de måneder, hvor der er mange solskinstimer og få nedbørsdage.\nVejret i Zadar\nVejret i Edinburgh\nVejret i Varna


Valgsprog: Med Gud for ære og ret.\nBlev konge efter Frederik VII.\nFrederik VII døde uden at efterlade sig arvinger, og så skulle arvefølgen ifølge den danske kongelov, overgå til den kvindelige linie, hvilket gjorde Louise Vilhelmine Frederikke Caroline Augusta Julia af Hessen-Kassel, der var niece af Chr VIII, til tronarving. Den russiske Zar havde desuden arveret til den del af Holsten, hvorfor kongeloven ikke gjaldt, og før Danmark sammen med europas stormagter kunne enes om en tronfølger, måtte Zaren fraskrive sig sin arveret, da han var nærmere arving end Louise. Det blev dog ikke prinsesse Louise, men hendes mand prins Christian, søn af af hertug Vilhelm af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg og Louise Karoline, prinsesse af Hessen-Kassel, man enedes om skulle indsættes på Danmarks trone som Christian IX.\nFra han i 1842, som 24 årig blev gift med Louise, til han besteg tronen, boede han i Det Gule Palæ i København. Ved hans tronbestigelse startede den Glücksborgske kongehusæra på den danske trone.\nAlexandra Caroline Marie Charlotte Louise Julie, født 1. dec. 1844, gift 10. mar. 1863 med Edward VII, den senere konge af Storbritanien og Irland, kejser af Indien. Han døde 6. maj 1910.\nMaria Sophie Frederikke Dagmar, født 26. nov. 1847, gift 9. nov.1866 med den senere kejser af Rusland Alexander III. Skiftede navn til Maria Theodorowna. Han døde 1. nov. 1894.\nThyra Amalie Caroline Charlotte Anna, født 29. sept. 1853, gift 21. dec. 1878 med Ernst August Wilhelm Adolf Georg Friederich, hertug af Cumberland og Brunsvig-Lüneborg, født 21 sept. 1845.\nGeorg, født 1854, blev konge af Grækenland 1863-1913 under navnet Georgius I. Myrdedes 1913.\nValdemar, født 27. okt. 1858, gift 22. okt. 1885 med Marie Amèlie Francoise Hélène, prinsesse af Orléans, født 13. jan. 1865, død 4. dec. 1909.\nKongen måtte nødtvungent underskrive "Novemberforfatningen", der blev opfattet som et forsøg på, at indlemme Slesvig i kongeriget, men ikke Holsten (up ewig ungedeelt zwosammen). Dette førte til krigen i 1864 mod Slesvig-Holsten, Preussen og Østrig. En krig som vi ikke kunne vinde og som betød, at Danmark måtte afstå Slesvig, Holsten og Lauenburg. I 1866 stiftedes Det Danske Hedeselskab, hvis formål var at opdyrke de store hedearealer (Hvad udad tabes skal indad vindes). Kort efter kom Østrig i krig mod Preussen og tabte. I fredsaftalen indgik en §5, der muliggjorde en folkeafstemning i Slesvig om nationalt tilhørsforhold. Kongeparret, der fik 6 børn, blev kaldt Europas Svigerforældre. Datteren Dagmar blev kejserinde af Rusland. Datteren Alexandra, dronning af Storbritanien og en søn Georg, konge af Grækenland. Herudover sønnerne Frederik (VIII) og Valdemar samt datteren Thyra.\nFrederik VIII efterfølger ham på tronen.\nBegivenheder i hans regeringstid:\n1867 Københavns volde sælges til kommunen. Befæstningen nedlægges.\n1871 Første børnehaver indrettes i København. Første socialistiske blade udkommer. Tobaksarbejderne starter fagforening. Voksende industrialisering i Danmark.\n1872 Sammenstød mellem politi og arbejdere, "Slaget på Fælleden".\n1875 Man starter med at anlægge Esbjerg Havn, H.C. Andersen dør. Økonomisk krise i landet til ind i 80'erne. Kvinder får adgang til Universitetet.\n1877 Estrups første provisoriske finanslov.\n1879 Tyskland og Østrig ophæver §5, om mulighed for folkeafstemning i Slesvig. Harme i Danmark.\n1880 Danske Statsbaner (DSB) oprettes. København har ca. 235.000 indbyggere.\n1881 Første telefoncentral oprettes i Kbh. med 22 abonnenter.\n1882 Andelsbevægelsen startes i Hjedding ved Ølgod ,med det første andelsmejeri.\n1884 To socialdemokrater indvælges i Folketinget. Christiansborg brænder.\n1885 Mislykket attentat mod Estrup, som fortsætter med at styre via provisoriske love.\n1886 Nybyggeri af Københavns befæstning.\n1887 De første kolonihaver opstår.\n1889 Den første kvindelige læge Nielsine Nielsen åbner praksis i København.\n1890 Folketællingen registrerer 313.000 danskere.\n1892 Lov om Sygekasser. El-gadebelysning i København.\n1894 Provisorietiden slutter, der samarbejdes i Rigsdagen. De første vandskyllende toiletter kommer til Danmark.\n1897 ØK oprettes.\n1898 De Samvirkende Fagforbund og Arbejdsgiverforeningen oprettes.\n1901 "Systemskiftet", venstre overtager endelig regeringsmagten efter at have haft flertal i Folketinget siden 1872. Indførelse af parlamentarisme (Ingen regering kan blive siddende med et flertal imod sig). Hemmelig afstemning ved rigsdagsvalg.\n1903 Mellemskole og nysprogligt gymnasium indføres. Fingeraftryksmetoden indføres. Støvsugere vinder frem i velstillede hjem. Første julemærke. Første biograf i København.\n1905 Kongens sønnesøn, Prins Carl, vælges til konge i Norge og får navnet Haakon VII.\n© Erik F. Rønnebech, Landlystvej 5B, DK - 7000 Fredericia, Tlf:+45 2099 3286,


Rejser til Namibia - Bestil din rejse i dag | MyPlanet Rejser\nHjemsted for verdens ældste ørken, utrolige klippeformationer og endeløse græsarealer, Namibia er et land med utrolige kontraster og farver.\nNamibia ligger i det sydvestlige Afrika og er kendt for sine kontraster i landskabet og det rige dyreliv. Det er ikke kun fotografens drømmedestination, men også et land, der byder på uforglemmelige eventyr og naturoplevelser. Her kan du, takket være den veludviklede infrastruktur, nemt rejse rundt og besøge imponerende lande og interessante byer. Besøgende kan for eksempel udforske hovedstaden Windhoek såvel som den smukke kystby Swakopmund. Byen har tysk oprindelse, hvilket afspejles i dens arkitektur, kultur og den årlige Oktoberfest. Du får også opleve det namibiske folks varme og venlighed. Det siges, at når du først har været i landet og oplevet dets gæstfrihed og den namibiske sol, vender du tilbage dertil.\nSom et af de første lande i verden, der fokuserer på miljøbeskyttelse og arbejder med bæredygtighedsspørgsmål, tilbyder Namibia naturoplevelser ud over det sædvanlige. Du kan vandre gennem den imponerende Fish River Canyon, opleve en safari i Etosha National Park , der har enorm artsrigdom og fotografér de farverige klitter i Kalahari-ørkenen. Du kan også udforske den enorme Namib-ørken, der strækker sig over 2.000 km langs Atlanterhavskysten. Her kan du også bestige den mægtige Dune 45 ved Sossusvlei se den fantastiske panoramaudsigt.\nDe forhistoriske klippe udskæringer og -malerier i Damaraland afslører, at der har levet mennesker her i fordums tider. Yderligere mod nord ligger den vidtstrakte bush i Namibias Etosha National Park. Hold udkig efter adrætte springbukke, som elegant springer rundt på de tørre græssletter og ørkenområder, gå i fodsporene på næsehorn eller tag på en spændende safari i nattens mulm og mørke med en professionel guide.\nOplevelsesrige dage i bil gennem Etosha kulminerer med et ophold på en bush camp tæt på et vandhul, hvor du kan læne dig tilbage, slappe af og nyde en drink, mens du kigger på den stadige strøm af dyr, som søger vandhullet for at tanke op.\nKontakt os, og hør mere om Namibia\nRing på telefon: 70 12 50 11, og lad os hjælpe dig med planlægningen af din rejse til Namibia!\nPå roadtrip i det nordlige Namibia\nSafari i Etosha National Park\nEn tur med San-folket i Kalahari-ørknen\n16 dage fra kr 31.000\nEventyr i det nordlige Namibia\n12 dage fra kr 49.000


Regeringen flytter penge fra bistand til dansk erhvervsliv\nNyheder Skrevet af Administrator | 25.09.15 | 18:15\nRegeringen tager 100 millioner kroner fra udviklingsbistanden. Pengene skal målrettes til at understøtte dansk erhvervsliv i ulandene, især i Afrika.\nDet meddeler statsminister Lars Løkke Rasmussen (V), som i weekenden deltager i et FN-topmøde i New York, hvor verdens ledere vedtager de nye globale mål for fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling frem mod år 2030.\n- Senere i dag giver jeg sammen med verdens ledere håndslag på 2030-målene, der blandt andet skal bekæmpe fattigdom, gøre kloden grønnere, styrke ligestillingen mellem kønnene og få flere børn i skole, siger Løkke i en pressemeddelelse.\n- Regeringer kan ikke nå målene alene. Alle dele af vores samfund skal bidrage. Her kan erhvervslivet spille en nøglerolle, fordi vi ved, at handel, investeringer og teknologi kan være med til at drive udviklingslandenes økonomier frem.\n- Men det kan være svært og risikabelt for danske virksomheder at kaste sig ud i projekter i udviklingslandene. Den risiko kan erhvervsprogrammet være med til at mindske for at få danske virksomheders mange kompetencer i spil.\nFN's 193 medlemslande blev i august 2015 enige om slutdokumentet for den såkaldte 2030-dagsorden om nye bæredygtighedsmål efter mere end to års uformelle forhandlinger.\n- Med det nye danske erhvervsprogram vil danske virksomheder få bedre mulighed for at bidrage med løsninger på for eksempel udviklingslandenes miljøproblemer eller behov for grøn energi, siger Løkke.\n- Dermed skaber vi vækstmuligheder for vores erhvervsliv, samtidig med at vi rykker vores klode et skridt i den rigtige retning.\nOmprioriteringen bliver en del af regeringens finanslovsforslag, som kommer tirsdag i næste uge.\nI kraft af det danske formandskab for FN's 70. Generalforsamling vil Løkke være med til at lede topmødet i New York og vedtage de nye bæredygtighedsmål.\nDesuden vil Løkke 28. september tale ved åbningen af FN's Generalforsamling, for hvem Mogens Lykketoft er formand. Det er socialdemokraten den næste år, hvor han holder orlov fra Folketinget.


Nina Duchwaiderhar delt en vurderingfor 25 dage siden\nMikael Christensenhar citereti forgårs\nVi ser samme tankefigur hos historikeren Yuval Noah Harari – ham med bestselleren Sapiens – der mener, at menneskets evne til at skabe fiktioner som Gud, Samfundet eller Coca-Cola (altså brandet – ikke væsken) er helt afgørende for vores evne til at arbejde sammen i stort antal og om komplekse opgaver\nDet er netop det, jeg er på jagt efter! En forståelse af vores forhold til livet som sådan, der ikke bare reducerer verden til tavse, døde, kolde, stumme ting, vi har lov at bruge efter forgodtbefindende, men som ser verden som fuld af betydningsfulde, samtalende, varme, levende fænomener. Ifølge Rosa er det altså en religiøs impuls, jeg har, når jeg søger dette. Men er det mon det samme som, at man også kan bringes til at tro, at verden er sådan? Ét er, at jeg håber det; noget andet er, om jeg kan tro det\nMikael Christensenhar citeretfor 5 dage siden\nIndtil videre fornemmer jeg, at troen snarere må komme som en form for praksis. Måske er det sådan, at man handler først og så tror derefter? Eller også er det netop kun det utrolige, man kan tro på, for hvis det ikke er utroligt, men noget, man bare ved, så er der jo ikke nogen grund til at tro det


Snyd cykeltyven med en lås – Online Magasinet\nSnyd cykeltyven med en lås\nDer er ikke noget mere irriterende end at komme ud til sin cykel og opdage, at den ikke længere er der. Desværre er det noget, som mange har oplevet, for cykeltyveri er ganske almindeligt i Danmark. Men med nogle få forholdsregler kan du komme problemet til livs og vinde over cykeltyven.\nSelvom de fleste ikke lægger skjul på, at de er meget lidt begejstrede for cykeltyve, så er der alligevel mange af dem, der render rundt imellem os. Ifølge statistikken sker der nemlig over 100 cykeltyverier hver evigt eneste dag. Om der er flest cykeltyve i de store byer eller om det mere er i landsbysamfundene, at folk har lidt for lange fingre, når det kommer til andres cykler, det melder historien ikke noget om. Men man kunne snildt forestille sig, at det særligt var i de mest tætbefolkede områder, at problemet var stort.\nAnskaf en god lås\nMedmindre du har mulighed for at opbevare din cykel i et aflåst skur eller har lyst til at tage den med ind i din opgang eller lejlighed, hvis du bor i etageejendom, så er det allerbedste du kan gøre for at undgå at blive offer for cykeltyveri at låse din cykel med en billig og godkendt cykellås. Skulle uheldet være ude og skulle der alligevel være en cykeltyv, der udser netop din cykel som sit næste bytte, så er det nemlig uhyre vigtigt i forhold til din forsikring, at din cykel var aflåst med en godkendt cykellås. Var den ikke det under tyveriet, så kan du ikke få en erstatning.\nBenyt gerne flere låse\nSelvom man skulle mene, at en enkelt cykellås ville være nok til at holde ens cykel sikker, så er det ikke altid, at det er tilfældet. Selvom mange cykeltyve foretrækker at stjæle de ulåste modeller, så er der også mange af de lidt dyrere cykelmodeller, der står for skud, selvom de er aflåst med en enkelt cykellås. Vil man virkelig gerne have fingrene i en bestemt cykel, så findes der nemlig mange forskellige muligheder for at komme udenom en almindelig cykellås, hvis den blot står helt alene. Benyt derfor gerne flere forskellige cykellåse på den samme cykel, hvis du vil være helt sikker på, at det er dig og ikke cykeltyven, der vinder kampen om din cykel.\nBrug en cykellås, der kan låses fast til noget\nEn af de allermest sikre metoder til at låse sin cykel er ved at benytte en cykellås, der har til formål at låse cyklen fast til noget. Der findes nemlig modeller, der egentlig bare forhindrer f.eks. et baghjul i at køre. Men for en cykeltyv er det alt for nemt blot at løfte det låste baghjul og trille cyklen et sted hen på forhjulet, hvor vedkommende i ro og mag kan skære cykellåsen op. Ved at benytte en cykellås, der kan spændes fast til f.eks. et cykelstativ, så er du ude over det problem. Du kan endda købe to låse og spænde begge hjul fast for ekstra sikkerhed.\nNext Derfor skal du anskaffe dig et alkometer til brug i hjemmet


DanDomain - Dansk Industri\nFå 2 timers gratis rådgivning med DanDomains B2B-webshopekspert. DanDomains webshopsystem bruges af mere end 6.000 webshops i Danmark og har specifikke muligheder for B2B-virksomheder.\nDanDomain er Danmarks største udbyder af webshopssystem. Med mere end 6.000 webshops kørende på deres system har DanDomain mange års erfaring med at bygge et system til virksomheder, der gerne vil sælge varer online.\nDanDomain tilbyder 2 timers gratis rådgivning med deres B2B-webshopekspert.\nFå en gennemgang af webshopsystemet og B2B-muligheder\nFå gratis rådgivning omkring at sælge online som B2B-virksomhed\nFå en gennemgang af fragt- og betalingsløsninger\nBook et møde med en af DanDomains B2B-webshopeksperter her.


5. Maj stenen i Bullerup | Historisk Atlas\n5. Maj stenen i Bullerup\nOptakten til en mindesten i Agedrup Sogn\n5. Maj stenen – Adresse Brolandevej 3\nOptakten til en mindesten i Agedrup Sogn Den 20. april 1947 kort før midnat døde Christian X. Han blev under besættelsen et symbol på alt, hvad der var dansk. Den 4. maj 1947 blev der fra Agedrup Posthus sendt et telegram til den nye konge og dronning med følgende ordlyd: ”Agedrup Sogns Beboere samlet til Afsløring af en Mindesten for den genvundne Frihed hilser Deres Majestæter, idet vi ønsker en lys og lykkelig Regeringstid i Danmark. Gud bevare vor Konge og Dronning.”\nBeboerne i Bullerup havde i adskillige år fyldt byens gadekær med murbrokker, sten fra markerne, tang fra stranden o. lign. Sognet havde nu fået en grund, hvor før de havde et gadekær. I 1946 blev grunden afmærket og kortlagt af en landinspektør, der var nemlig noget i gære. Under krigen var der i sognet, som mange andre steder, dannet en sammenslutning af husmødre under organisationen ”Danske Kvinders Beredskab” ofte forkortet til DKB. Formålet var, at disse kvinder i tilfælde af evakuering skulle lave mad i store portioner, og de skulle tage sig af børne- og sygepleje under krigshandlinger. Initiativet kom fra Indenrigsministeriet, som forestillede sig et lille bykorps, men kvinderne meldte sig i meget stort tal, så der hurtigt kom afdelinger overalt. Hurtigt blev disse aktive husmødre kaldt for ”Lotter” efter det finske forbillede, vinterkrigens lottekorps. Lotterne her i sognet afholdt også øvelser og lavede gule ærter ved bål under åben himmel ude ved Bjerggård. Heldigvis blev øvelserne aldrig til virkelighed. Mindestenen Da krigen var slut, hjalp lotterne i Odense med bespisning og indkvartering af finske, hollandske og franske børn, der afkræftede af mangel på mad kom til Danmark i 3-måneders perioder for at få sul på kroppen. Nogle af børnene var så svage, at de ikke nåede ud til plejeforældrene, men indkvarteredes på kasernens sygestue eller i skoledirektørboligen ved Jernbanegades Skole, hvor de så blev passet og bespist af lotterne Da krigen var slut, og der ikke mere var behov for mad i større portioner end de hjemlige middage, samledes lotterne om et stort projekt. De ville samle ind til en mindesten for freden den 5. maj 1945.\nDer var en del besvær med fundamentet for den store flere tons tunge sten midt i branddammen, men det lykkedes. Søndag den 4. maj 1947 blev stenen afsløret ved, at formanden for lotterne, fru Helene Madsen, fjernede det dannebrogsflag, stenen var indsvøbt i. Sognets præst, pastor Larsen, holdt hovedtalen ud fra Rasmus Rasks motto. ”Sit Fædreland skylder man alt, hvad man kan udrette.” Efter at have talt om glæden ved befrielsen den 5. maj, da kirkeklokkerne ringede freden ind, sluttede pastor Larsen med at mindes Christian X, der i den forløbne uge var bisat i Roskilde. Så råbte folk hurra for Frederik IX.\nHelene Madsen fortalte nu, at lotterne havde fået ideen til stenen, men opgaven var for stor for dem alene, derfor henvendte de sig til Samaritterforeningen, som støttede dem i arbejdet. Derefter overdrog Helene Madsen stenen til sognerådet. Sognerådsmedlem Hans Thygesen, Vester Kærby takkede for stenen. Derefter talte lærerinde frk. Elna Hansen på samaritternes vegne, hun sluttede med et ”leve” for Danmark, hvorpå forsamlingen sang ”Der er et yndigt land.” Skytteforeningen og Gymnastikforeningen flankerede stenen med deres faner under ceremonien. Elna Hansen har tegnet motivet på stenen, skyen, der forlader solen. Therese Udsen, Bullerup Lindegård, har forfattet verset på stenen. I 25 år derefter samledes beboere fra sognet ved stenen sammen med børnene fra skolen. Pastor Wendelboe talte, og man sang ”En lærke letted”. Hvert år havde Grethe Nielsen, nabo til stenen, og Ingeborg Andersen fra Bullerup Stationsby lagt blomsterbuketter med røde, hvide og blå bånd.


værnepligt Archives - Liberator\nDet frivillige forsvar – Peace\nby Anonym forfatter 12. december 2014\nIdag fik jeg 5 minutters taletid i radio 24/7. Det handlede om værnepligt. Og om René, som har fået fængselsstraf for at nægte at indgå i statens militær. – En historie som Liberator var de første til at breake til medierne. Det er mig på billedet. Det var før jeg fik permanente rynker i panden. […]\nby A. K. 12. december 2014\nVærnepligt: Fodlænke til købmanden og læreren\nby Anonym forfatter 8. december 2014\nSvar til Tom Jensen\nby Anonym forfatter 12. oktober 2012


Perler fra ungerne - Side 33 - Debatten\nSide 33 af 47\nIndlægaf hotlips » 14. aug 2018, 07:01\nVi skal til pride i weekenden, bare for at kigge og være med, og jeg synes da vi skal benytte os af det til at se lidt fjollede ud, det ser ud til at blive så varmt at diverse superhelte kostumer bliver for varmt, og så går jeg pænt og forsøger at være deltagende og støttende i hvad han end kunne tænke sig, men det bider ikke rigtig.. Han er meget med at han ikke vil være barnlig for tiden han vil høre rock og han vil være sej, fint nok, så finder jeg punk frisurer og viser ham billeder af at han kan få grønt hår, og vi kan lave spikes..\nOg jeg kan bare se han kigger mere og mere tvivlende vantro på mig, sådan virkelig\nHan sagde godt nok ikke noget i første omgang meen..\nHan er ikke engang 8 men han tror sq snart han er teenager.\nIndlægaf Bøtte » 14. aug 2018, 19:39\nVores læge flytter og vi hsr derfor fået nye sundhedskort. Den store åbnede selv sit brev og jublede ‘mor, jeg har fået et dankort’ da hun så kortet\nIndlægaf Lathyrus » 16. aug 2018, 10:55\nVar i svømmehallen med min 4 årlige datter og vi sidder i saunaen.\nMig: Skal vi snart gå ud?\nMig: Tænker “en fars omelet”, øhhh\nHende: Fars “om lidt”, det er længere end mit “om lidt”\nIndlægaf Dipsy » 18. aug 2018, 08:34\nA på 3 år stillede spørgsmålet: "Hvordan kommer babyer ind i maven?". Han er meget optaget af, at han gerne vil have en lillesøster.\nEfter en forklaring om at når en mor og en far elsker hinanden og tissemand i tissekonen proklamerede barnet:\n"Det vil jeg gerne hjælpe med!"\nIndlægaf ajnaM » 18. aug 2018, 19:11\nHelt almindelig hverdagssamtale under godnatlæsningen med to drenge...\n2-årig: "Mor, hvor kommer den sultne larve fra?"\nMor: "Den kommer fra ægget - se, det siger knæk i ægget, og ud kommer den sultne larve."\n2-årig: "Hvor kommer jeg fra?"\n6-årig: "Du kommer inde fra mors mave. Og mor kommer fra mormors mave. Og mormor kommer fra oldemors mave."\nMor: "Det er rigtigt, du har været inde i min mave. Det har i begge to."\n2-årig: "Min tissemand har været inde i din mave."\nIndlægaf Pyjamas » 20. aug 2018, 19:05\n"Bliver fugle egentlig trætte af at flyve?"\n"Øh.. Nej, fuglen er jo bygget til at kunne flyve"\n"Bygget?! Man kan da ikke bygge en fugl. Tror du, den er lavet af mursten?"\nIndlægaf Knirkemis » 22. aug 2018, 19:05\nÅhhh, hun er så velopdragen, selv når hun er en møgunge. Alt hvad hun ikke gider, bliver besvaret med “ellers tak”. Det er på én gang meget nuttet og mega flabet, når man siger, at hun selv skal gå op ad trapperne, og hun sætter sig på gulvet med et “ellers tak”.\nForleden ville hun se Rasmus Klump, og jeg prøvede at spise hende af med, hvad der nu engang var på Ramasjang på det tidspunkt. Det resulterede i, at hun stod og skreg “ellers tak!” af fjernsynet, indtil jeg fik fundet Rasmus Klump på Netflix.\nIndlægaf ajnaM » 23. aug 2018, 20:41\nÆldsten ser mig uden tøj på i morges, peger på min mave og råber:\n‘Håhr, mor, din three-pack er blevet mindre! Nu er det mere en two-pack’\nAltså, man ved, han mener det sødt, ikke, but still... Håber den dreng får udviklet sine lady-skills med tiden!\nIndlægaf godtnavn » 24. aug 2018, 21:38\nNår man spørg min datter "Kan du sige mor?" så råber hun "Faaaaaar" og begynder at grine, møgunge!\nPt er ordene banan, far, bobler, bold, bum, gyng gang, vov, igen, hop, mijauw, mad, hej, bøh, Kaj, igen, der, nej, muh, op og sikkert flere jeg ikke kan huske kommet før mor, gad vide om hun nogensinde lærer at sige det?\nIndlægaf Bøtte » 25. aug 2018, 05:12\ngodtnavn skrev: Når man spørg min datter "Kan du sige mor?" så råber hun "Faaaaaar" og begynder at grine, møgunge!\nNår hun først lærer det, starter hveranden sætning med ‘mor’, så nyd du bare roen lidt endnu.\nIndlægaf godtnavn » 25. aug 2018, 06:53\nJa det siger folk, men alt andet de har sagt er irriterende har endnu ikke irriteret mig (f.eks. larmende legetøj) så jeg tror bare jeg er lidt rumvæsen og ikke reagerer lige som alle andre på børneting, så jeg vælger at tro at jeg vil elske når hun siger mor\nIndlægaf ajnaM » 25. aug 2018, 08:27\nDet vil du helt sikkert. Jeg kan tydeligt huske første gang, min store kaldte mig mor. Han havde også sagt alt muligt andet - heriblandt gravko, traktor, bus og tog - før han sagde det, og ventetiden gjorde det nærmest bedre, hehe.\nMen i dag, 6 år senere, siger han seriøst mor f*cking HELE tiden. Som regel efterfulgt af et eller andet service-organ-agtigt. Mor-jeg-er-tørstig, mor-jeg-vil-have-en-banan, mor-jeg-har-spildt... Så jeg forstår godt, hvad Bøtte snakker om.\nIndlægaf Tibbler » 25. aug 2018, 10:32\nMin opdragelse har fungeret perfekt - De siger "far" hele tiden i stedet\nIndlægaf Bøtte » 25. aug 2018, 10:48\nJeg kan da også godt huske, hvor stort det er når de siger mor første gang\nIndlægaf ajnaM » 25. aug 2018, 17:29\nKærestens 14-årige niece er på besøg som barnepige. Hun er lige startet i niende:\n"Manja, havde I egentlig sådan en stor gallafest i 9., dengang du gik i folkeskolen? Hvis du altså overhovedet kan huske så lang tid tilbage?"


Roxette-sangerinden Marie Fredriksson er død | BT Musik - www.bt.dk\n10. dec. 2019 - 12.47\nRoxette-sangerinden Marie Fredriksson er død. Hun blev 61 år gammel, og efterlader sig manden Mikael Bolyos og deres to børn, 26-årige Inez Josefin og 23-årige Oscar.\nHendes mangeårige partner i rock-succesen Roxette, Per Gessle, bekræfter hendes død.\n»Tiden går så hurtigt, så hurtigt. Det føles som i går, at Marie og jeg sad i min lille lejlighed i Halmstad og delte drømme. Og hvilken fantastisk drøm, vi fik delt«, siger han ifølge Aftonbladet.\nI 2002 besvimede Marie Fredriksson i sit hjem, og det skulle senere vise sig, at årsagen var en tumor i hjernen. Hun var i de kommende år gennem et længere sygdomsforløb. Hendes dødsårsag er forbundet til det sygdomsforløb, oplyses det i en pressemeddelelse.\n»Det er med stor sorg, at vi må meddele, at en af vores største og mest elskede kunstnere er gået bort. Marie Fredriksson døde om morgenen 9. december som følge af sin tidligere sygdom«. skriver hendes manager, Marie Dimberg, i pressemeddelelsen.\nMarie Fredriksson havde sammen med Per Gessle gigantisk succes i hele verden i slutningen af 80'erne og starten af 90'erne med albums som 'Look Sharp!' og 'Joyride', der gjorde dem til et af verdens mest populære bands.\nDe har solgt mere end 75 millioner albums, og står for ørehængere som 'The Look', 'Listen to Your Heart', 'Dangerous', 'It Must Have Been Love', 'Joyride' og 'Fading Like a Flower (Every Time You Leave)'.\nDe gik i opløsning, da Fredriksson blev alvorligt syg, men blev gendannet i 2009 og har turneret med jævne mellemrum siden da. Det bragte dem blandt andet på Smukfest i 2010 og Jelling i 2015.\nI 2016 meldte bandet ud, at Marie Fredriksson var for syg til at fortsætte turnélivet på grund af følgerne af sin hjernesvulst.\n»Kræften er ikke vendt tilbage. Men hun er næsten blind på det ene øje. Men det står værre til med hendes ben. Hun kan ikke gå, og hun har ikke energien til at rejse,« forklarede Per Gessle dengang.\nHun fortsatte til det sidste med at indspille og udgive musik.\nMarie Fredriksson er anerkendt som en af de, hvis ikke den, vigtgste svenske rockmusiker nogensinde.\nMangeårig partner reagerer på Marie Fredrikssons død


Papegøjeadfærd - www.goeje-reden.dk\nPapegøjeadfærdens anatomi af Steve Martin\nPapegøjer er nok det mest misforståede af alle kæledyr. Deres naturlige tilbøjeligheder går nogle gange dårligt i spænd med deres ejeres instinktive holdning. De fleste papegøjer er genetisk programmeret til at være højlydte, uafhængige og monogame. Hvorimod de fleste mennesker foretrækker lydige, kælne og selskabelige kæledyr, som kan lide alle og som er stille om morgenen. I et forsøg på at ændre papegøjers adfærd, så de passer bedre til deres image som det ideelle kæledyr, bliver mange mennesker tilbøjelige til at bruge fysisk magt eller andre aggressive metoder, som de synes har virket tidligere. Den strategi giver ofte dårlige resultater og kan have enorm negativ effekt på ejerens forhold til sin papegøje. Fordelene ved positiv forstærkning metoderne er blevet dokumenteret. Anvendes disse principper rigtigt, kan der opbygges langvarige, positive forhold mellem papegøjer og ejere.\nDe udfordringer der er forbundet med papegøjers adfærd overskygger nogle gange det glædelige ved at have papegøjer som kæledyr. Det er grunden til, at vi ser så mange papegøjer til salg i aviser og loppemarkeder mv. Og det er også grunden til, at vi nu oplever en utrolig vækst i papegøjereservater og Rednings centre rundt omkring i verden. Det, som mange mennesker troede, var en kælen, farverig, intelligent lille fjeret ven, blev til et skrigende, uafhængigt, grisende, bidende, fremmed væsen.\nDer er 3 formål med denne artikel:\n1) At undersøge årsager og konsekvenser ved det had/kærligheds forhold, som så mange mennesker har til deres papegøje.\n2) At sammenligne og kontrastere tamme papegøjes adfærd med de vilde papegøjer.\n3) At diskutere de videnskabelige principper og læring om adfærd, som er relevante for tamme papegøjer og deres ejere.\nDenne information kan hjælpe alle med at udvikle en bedre forståelse af deres papegøjes adfærd, og dermed kan man mindske udfordringerne og øge glæden ved at leve med fugle.\nDen menneskelige faktor:\nMennesker er genetisk tilpasset og kulturelt betinget til at bruge aggression som et redskab til at danne og ændre adfærd. Dominans og tvang er trænet fra en meget tidlig alder og er indlejret gennem hele livet hos de fleste mennesker. Heldigvis har skift i kulturen og ændring i lovene gjort, at der tages afstand fra grov brug af skadelig dominans mod mennesker og dyr. Men mennesker er stadig hurtige til at bruge mange former for aggressivitet og tvang, når de forsøger at ændre adfærd.\nErfaring med at træne hunde kan også medvirke til en persons brug af aggressivitet på andre dyr. Mennesker har mere succes med at træne hunde end alle andre kæledyr. Denne succes kan delvis tilskrives hundenes villighed til at underkaste sig menneskets dominante træningsmetoder. Selv den mest urimelige hundeejer kan have en grad af succes, når de lærer deres hund at adlyde en kommando. Dette skyldes mere hundens evne til at lære og tilpasse sig, end ejerens evner som træner. Selvom positive tilgangsvinkler giver langt bedre resultater, giver illusionen om succes ved dominante teknikker nogle mennesker lyst til at bruge lignende hårdhændede metoder på deres kæledyr.\nDominans og tvang er det redskab, som de fleste mennesker benytter sig af, når de forsøger at ændre deres papegøjes adfærd. Deres indgangsvinkel er at tvinge dyret til at rette sig efter deres krav samt sikre sig, at fugle ved, at mennesket er den, der bestemmer. Desværre er der også eksperter inden for papegøje-verdenen, som prædiker den indstilling og opfordrer til denne frygtelige fremgangsmåde. Imidlertid reagerer papegøjer, såvel som de fleste andre dyr, dårligt på disse teknikker.\nEn skiftende kultur:\nMennesker har gennem tusinder af år påtvunget dyr deres magt, hvilket kan ses i mange af oldtidens kulturer. Et godt eksempel på kulturers forskellige træningsmetoder kan findes indenfor træning af elefanter. Asiatiske elefanttrænere, kendt som mahutter, lærer deres dyr at arbejde med tømmer i skovene. Selvom resultaterne ligner hinanden, varierer træningsmetoderne meget fra region til region. Mahutter i Sri Lanka anvender nogle af de mest aggressive metoder indenfor elefanttræning i hele verden. Deres filosofi er at dominere dyret og tvinge det til at tro, at de er flokkens matriark (flokfører). Sri Lankas mahutter bruger særdeles aggressive og ofte brutale metoder for at få dette gennemtrumfet.\nElefanttrænere i Sydindien inddrager en helt anden træningsstil. Disse mahutter træner deres elefanter til at udføre de samme opgaver, som mahutterne i Sri Lanka lærer deres elefanter. Men mens mahutterne i Sri Lanka er blandt de mest aggressive af alle elefanttrænere, er mahutterne i Sydindien blandt de blideste. De har ikke nogen "tyre krog", som de kan slå elefanterne med for at få dem til at underkaste sig. Begge træningsmetoder opnår de ønskede resultater; elefanterne udfører det nødvendige arbejde i skovene. Den dramatiske forskel i de to træningsmetoder er beviselig i dødsstatistikken for mahutter i de to regioner. Verdens højeste dødelighed for mahutter findes i Sri Lanka, og den laveste findes i Sydindien.\nHistoriebøgerne beskriver den menneskelige tilbøjelighed til at bruge tvang og aggression, når mange forskellige arter af dyr trænes og håndteres.\nSelvom udviklingen går imod straffemetoder, så eksisterer de også i dag. Utallige dyr bliver stadig knækket af ubarmhjertige trænere; tigere bliver stadig truet med piske i hovedet, elefanter bliver stadig stukket med "tyre kroge", hunde bliver stadig tævet for at lære dem at sætte sig, og papegøjer bliver stadig pakket ind i håndklæder, fordi de bider. Disse afstumpede metoder bruges stadig til at give positive resultater... for "træneren" i hvert fald.\nHeldigvis er der et kulturskift på vej i papegøjeverdenen. For mindre end 20 år siden anvendte trænere så grusomme tæmnings- og træningsmetoder, at de i dag ville blive betragtet som overgreb. De fleste af dem, der brugte disse hårde metoder, er enten stoppet med at have med fugle at gøre, eller også har de ændret deres teknikker. Imidlertid er der stadig papegøjeadfærds eksperter, som har den grundholdning, at papegøjer skal tvinges til at tilpasse sig menneskets krav. Den holdning opfordrer stadig til brug af tvang og vil forhåbentlig en dag give plads til mere positive metoder.\nAf natur er papegøjer tilpasningsdygtige væsner. I naturen tilpasser de sig miljøer og situationer for at overleve. Denne tilpasningsdygtighed er også en nyttig evne for papegøjer i fangenskab, så de kan klare menneskets dominerende og tvingende natur... men nogle gange ikke uden kamp.\nUnderkastelse er ikke nemt for en papegøje, og i hvert fald ikke så nemt som det er for en hund. Tæmning har nedtonet hundens behov for hævn, og dermed har underkastelse beskyttet dem mod gentagen aggression. I modsætning til dette har papegøjer ikke erfaret de fordele, som tæmning kan have i deres evne til at klare mennesket dominans. Papegøjer lever i en mere oprindelig tilstand, hvor det at forsvare sig selv mod aggression er den korrekte reaktion. Som konsekvens af dette er papegøje mere tilbøjelige til at modsætte sig dominerende håndtering og træningen, hvilket ofte resulterer i, at en person bliver bidt.\nNæst efter skrigeri er bid den mest frustrerende adfærd for papegøje ejere. Mange mennesker har prøvet at retfærdiggøre deres sår med undskyldninger og opfattelser, som kun har lidt eller slet intet med den virkelige årsag til bidet at gøre. Et bid er simpelthen en adfærd udført af en papegøje. Som al anden adfærd er det konsekvensen der afgør, om adfærden bliver gentaget. Hvis konsekvensen af papegøjebidet er, at personen forlader rummet for at hente en plaster, kan papegøjen meget vel have lært bideadfærd i fremtiden. Et bid fra en papegøje kan have langvarig negativ effekt, som går meget dybere end den overfladiske skramme på personens hånd.\nBid er næsten ukendt i vilde papegøjeflokke. Det er kun i fangenskab, hvor flugt er begrænset, og papegøjer er tvunget til at leve under unaturlige forhold, at denne usædvanlige adfærd ses regelmæssigt. Interview med 5 forskellige papegøjeforskere med tilsammen over 35 års erfaring har vist, at der kun er blevet observeret 2 episoder i naturen, hvor en papegøje har bidt en anden så hårdt, at det blødte.\nBid er sjældent for papegøjer i naturen, men aggression er en daglig begivenhed. Disse aggressive hændelser skyldes primært beskyttelse af ressourcer som f.eks. territorium, partner, attraktive siddepladser, fødeemner osv. Aggressiviteten begrænses oftest til kropssprog så som at rejse hovedfjerene eller et vredt blik. Nogle gange eskalerer aggressiviteten til lyde så som at knurre eller et endnu mere åbenlyst kropssprog som at hakke næbet ud på en udfordrende måde. I naturen er dette kropssprog normalt nok til at afskrække en indtrængende fugl og undgå negativ fysisk kontakt.\nEn papegøjes naturlige tilbøjelighed til at byde solopgangen velkommen med høje lyde er sjældent på listen over ønskelige karaktertræk hos kæledyr. Det som mange mennesker opfatter som irriterende, ubehagelig og unødvendig adfærd, ser papegøjen som en måde at udtrykke velvære, og som vigtigt for at etablerer territorieafgrænsninger samt til at holde\nkontakt med naboer og familiemedlemmer. Uenigheden omkring betydningen af tidlig morgen vokalisering vil fortsætte mellem mennesker og deres papegøjer i de næste mange generationer.\nInstinktiv skrigeadfærd, som normalt forekommer morgen og aften, er lige så naturlig adfærd for tamme papegøjer som for deres vilde artsfæller. Og fordi adfærden er instinktiv, er den svær at fjerne hos tamme papegøjer. Tamme papegøjer er også tilbøjelige til at lave disse høje lyde i forhold til ønsket respons som opmærksomhed fra deres ejere. Denne tillærte skrigeadfærd er meget lettere at udrydde med de rigtige teknikker for adfærdsændring.\nEn anden almindelig misforståelse blandt papegøjeejere drejer sig om papegøjers tilbøjelighed til at knytte sig til én person. Nogle mennesker har den overbevisning, at papegøjer skal være som andre kæledyr og acceptere alle i familien på lige fod. Imidlertid er papegøjens natur stik modsat. I naturen er papegøjer monogame væsner, som generelt danner par for livet.\nDette naturlige instinkt lever videre i tamme fugle fuldstændig som i de vilde fugle. Det er naturligt for at papegøje at knytte sig til én person i husstanden. En papegøje, der har knyttet sig, vil forsvare sit territorium, hvilket kan være hvad som helt fra et bur eller et rum til hele huset. Og en papegøje, der har knyttet sig, kan også etablere en personlig aggression mod et familiemedlem, som tit invaderer dens territorium. En sådan negativ historie kan manifestere sig i rutine bid eller i direkte angreb.\nFor at få en god forståelse af papegøjeadfærd kræver det viden om både papegøjens historie i naturen samt videnskaben om adfærdsændring. Erfaring med papegøjer er også en hjælp, men det kan ikke stå alene. Viden om papegøjers historie i naturen - og specielt om de specielle arter, som man arbejder med - hjælper til at forstå papegøjernes naturlige tilbøjeligheder og instinktive adfærd. Og viden om adfærdsændringsteknikker hjælper til en forståelse af, hvordan man shaper eller får indflydelse på uønsket adfærd samt hvordan man skaber eller forstærker ønsket adfærd.\nDesværre går de allerfleste papegøjeejere ind i et forhold med en papegøje uden nogen viden om dens historie i det fri, og uden nogen forståelse for adfærdsændringsteknikker. Derfor er det fuldstændig op til dem selv at fortolke den adfærd, de ser hos deres fugle. Og selv en person med de "rigtige" følelser og de bedste intentioner fejler på dette område, hvor papegøjeadfærd virker som et fremmed sprog.\nNår uvidende papegøjeejere bliver konfronteret med adfærdsudfordringer, benytter de sig at den forståelse, de kender. De forklarer og forsøger ofte at ændre fuglens adfærd ud fra de samme redskaber, der har virket for dem tidligere. De holder sig til fysisk tvang og aggression kombineret med en dominerende holdning. Som tidligere nævnt er det en problematisk tilgangsvinkel fyldt med fejl.\nEn videnskabelig tilgangsvinkel:\nB.F. Skinner sagde: "Videnskab er mere end en beskrivelse af opståede begivenheder. Det er et forsøg på at afdække rækkefølger for at vise, at visse begivenheder står i direkte relation til andre". Videnskaben om adfærd giver en logisk forklaring på den adfærd, vi ser hos vores dyr. Og principperne har overlevet mange års udforskning, udfordring og granskning. De afløser den ikke-systematiske information, som er så almindelig i papegøjeverdenen i dag.\nDet er gennem den kombinerede viden, som mestre som Pavlov, Skinner, Lorenz, Tinbergen og mange andre har skabt, at vi i dag har vigtige adfærdsprincipper, der gælder for både dyr og mennesker. Disse principper indeholder værdifulde nøgler, som kan låse op for selv den mest stædige "adfærds-gåde".\nOperant betingning (også kaldet "medvirkende læring") er den mest effektive og humane adfærdsændrings-teknik brugt på dyr. Ordet "operant" er værd også at tænke over, da der i dets betydning ligger en anerkendelse af, at dyr har magten til at have indvirkning på deres miljøer; det har dermed indflydelse på at opnå ønskede konsekvenser eller undgå uønskede konsekvenser.\nDet mest fundamentale princip ved operant betingning er, at adfærd er bestemt af dets konsekvens. Ifølge B.F. Skinners arbejde ligger operant betingnings fokus på den mindst analytiske del af adfærden, "TAK'erne": "Trigger", "Adfærd" og "Konsekvens". Med andre ord findes adfærd ikke isoleret fra triggere eller konsekvenser.\nTriggere er de begivenheder og betingelser, som er til stede umiddelbart før, at en adfærd finder sted, og triggerne har indflydelse på adfærdens udtryk. De sørger for, at adfærden finder sted. Triggere indeholder primært stikord, men de kan også være små ting, som nemt kan overses - f.eks. det tøj en person har på, forstyrrelse udenfor vinduet eller måden en person holder sin hånd på, når de beder fuglen træde op.\nAdfærd er hvad som helst et individ gør, der kan observeres - f.eks. er et blink med øjet eller en tilbagetrækningsmanøvre ved overraskelse begge adfærd. Det er vel at mærke adfærd, der bygger på reflekser og ikke indlært adfærd. Den indlærte adfærd står for en stor del - men bestemt ikke det hele - af den adfærd, vi ser hos tamme papegøjer.\nKonsekvenser er de betingelser, der opstår umiddelbart efter adfærden, og som har indflydelse på sandsynligheden for, om adfærden vil ske i fremtiden. Det er adfærdens konsekvens, der afgør, om adfærden gentages.\nHvis en adfærd efterfølges af en positiv konsekvens, er der større chance for gentagelse, end hvis adfærden efterfølges af en negativ konsekvens. Der er 2 kategorier af konsekvenser. Forstærkning refererer til dem, der resulterer i gentaget eller styrket adfærd, og straf referere til konsekvenser, som resulterer i en aftaget eller svækket fremtidig adfærd.\nDer er 2 typer forstærkere: primære og sekundære.\nDe primære forstærkere er instinktive elementer, som genetisk har med overlevelse at gøre. Det kan ting som mad, vand og reproduktion.\nDe sekundære forstærkere er tillærte i forbindelse med primære eller andre sekundære forstærkere. De sekundære forstærkere er ting som ros, kæl eller lyden fra én, der siger "DyKtii" lige før der gives en godbid.\nForstærkning brydes ned i 2 kategorier: Positiv og negativ forstærkning. Positiv forstærkning er noget, som papegøjen kan lide og vil arbejde for at opnå. Negativ forstærkning er noget, som papegøjen ikke kan lide og vil arbejde for at undgå. Begge slags forstærkning øger sandsynligheden for, at en adfærd vil ske igen.\nNogle almindelige positive forstærkere for tamme papegøjer er godbidder, ros, kæl og selskab af en, som papegøjen kan lide. At jage en papegøje rundt i buret for at få den til at træde op på hånden er et eksempel på negativ forstærkning = Papegøjen vil kun træde op på hånden for at undgå at blive jagtet.\nStraf er i bedste fald en risikabel måde at ændre adfærd på. Straf er hvad som helst, der nedsætter hyppigheden af den adfærd, som den efterfølger.\nSom med forstærkning er der både positiv og negativ straf. Positiv straf er at tilføje noget til miljøet, hvorimod negativ straf er at fjerne noget fra miljøet. F.eks. er det at sprøjte sin skrigende papegøje med en vandforstøver en positiv straf. Skrigeadfærden nedsættes måske via denne straffemetode. Et eksempel på negativ straf er, når man sætter sin papegøje i bur fordi den bider. Det at man fratager fuglen både frihed og selskab kan måske reducere bid episoder i fremtiden.\nSom med al forstærkning og straf vil værdien af konsekvens være op til den enkelte at vurdere. Det at sætte en papegøje tilbage i buret, fordi den har bidt, er kun en straf, hvis fuglen hellere vil være sammen med sin ejer. Så at sætte fuglen i bur kan også være en forstærkning af bideadfærden, hvis fuglen enten gerne vil i sit bur eller vil væk fra sin ejer.\nStraf er en rigtig dårlig træningsstrategi af flere forskellige grunde. For det første er straf kun effektivt, hvis straffen er så stærk, at den helt kan stoppe den uønskede adfærd i fremtiden. Men alene det at anvende seriøs tvang på hvilket som helst dyr bør resultere i et åbenlyst moralsk dilemma, uanset om det er en effektiv strategi eller ej. Problemet er, at når straffen er mild, er det usandsynligt, at den stopper adfærden.\nDet medfører en tendens til at øge graden af straf, når adfærden fortsætter. Når det ikke hjælper at dække buret til, fordi papegøjen skriger, kan en person måske blive fristet til at ryste papegøjens bur. Og går det ikke virker, ryster ejeren måske buret kraftigere. Gradvist vil papegøjen vænne sig til både tæppet over buret samt rysteturene, og skrigeadfærden fortsætter!\nStraffens timing er afgørende for, hvilken effekt den vil have på adfærden. Papegøjer har en tilbøjelighed til at lave gale streger - deriblandt at gnave i møbler. Alt for ofte sker det, at en papegøjeejer kommer ind i f.eks. stuen og ser, at fuglen har gnavet i noget træværk, og papegøjen sidder på sofaen og ser uskyldig ud, mens den passer sig selv. Ejeren er vred og skynder sig hen til papegøjen, skælder den ud og sætter den i bur. Denne straffeaktion har kun meget ringe sandsynlighed for at virke på gnaveriet af træværket, fordi den ikke var direkte forbundet med den uønskede adfærd. Lige som alle andre dyr lever papegøjen i nuet. De er primært interesseret i de ting, der sker lige nu frem for det, der skete i fortiden - med mindre det, der skete i fremtiden, havde en væsentlig indflydelse på deres adfærd.\nDen dårlige forståelse af straf er synlig i mange hunde, som kryber, når deres ejer kalder på dem. Det er almindeligt for nogle hunde at løbe rundt og fuldstændigt overhøre, når ejeren stædige kalden. Og når hunden ignorerer ejerens kald, bliver ejeren mere og mere frustreret. Og til sidst, når hunden endelig kommer, slår hunden på grund af dens ulydighed.\nDesværre ved hunden ikke, hvad det er, den straffes for. Blev den straffet for at løbe rundt på marken? Løbe efter en kanin? Snuse til et træ? Eller mest sandsynligt adfærden lige på tidspunktet: at komme hen til ejeren? Hunde, som kryber når ejeren kalder, viser oftest den underdanige adfærd som et resultat af dårlig anvendelse af straf.\nStraf har mange andre bivirkninger, som gør det til et dårligt valg for adfærdsændring. Straf kan være skyld i angst, flugt, bedrag, vrede og aggression. Straf bliver ofte forbundet med repressalier eller hævn, og er for mennesker nemt at ty til. Straf er ofte en forstærker for den, der udfører straffen! Det aspekt ved straf opmuntrer til, at straffen i fremtiden risikerer at eskalere. På grund af de mange negative bivirkninger bør straf helt undgås, når man arbejder med papegøjer eller et hvilket som helst andet dyr.\nSammenligning af positiv og negativ forstærkning:\nIboende den negative forstærkning ligger også nogle negative sideeffekter. Et dyr, som er trænet gennem negativ forstærkning, vil kun udføre det mest nødvendige og kun for at undgå en negativ erfaring. Hvis en papegøje f.eks. har lært at gå i bur, fordi ejeren har tvunget den med en kæp, vil papegøje kun gå i bur, når den ser kæppen. Men hvis papegøjen har lært at gå i bur ved hjælp af positiv forstærkning, vil den se frem til at udføre adfærden for at tjene sin belønning. Mange papegøjer har lært at træde op på hånden ved et jævnt pres på kroppen. For at undgå eller stoppe presset lærer fuglen at træde op på hånden. Mange papegøjer har også lært at gå fra den ene hånd til den anden ved, at hånden, som fuglen sidder på, tippes, så fuglen ikke kan holde balancen. Fuglen træder så fra den ustabile til den mere stabile hånd. Fugle, som trænes med denne form for negativ forstærkning, vil kun udføre handlingen, når den negative påvirkning er til stede. Men hvis fuglen lærer at træde fra den ene hånd til den anden ved hjælp af positiv forstærkning som f.eks. lidt kæl på hovedet, ros, selskab eller en favorit godbid, er sandsynligheden for at fuglen gentager adfærden uden tøven meget større.\nEn anden interessant sammenligning af effekterne af positiv og negativ forstærkning kan man se i Singapores Zoologisk Have. Mahutter fra Sri Lanka har oprindeligt trænet havens elefanter. Dyrene blev skubbet og stukket for at optræde for publikum. Da der kom 2 nye, unge elefanter med i programmet, blev det muligt at sammenligne de 2 træningsstrategier. Målet var at lære de 2 unge elefanter at løfte foden på kommando. Mahutten fra Sri Lanka skulle træne den unge hun og forfatteren af denne artikel (Steve Martin) skulle træne den unge han.\nMahutten begyndte med et let stød med sin krog på elefantens ene forben. En kommando blev sagt i forbindelse med presset på foden. Da dyret løftede sin fod, stoppede mahutten presset med krogen. Efter elefanten satte sit ben på jorden, blev kommandoen givet igen samtidig med, at krogen blev presset mod foden. Og igen blev krogen fjernet fra, da elefanten løftede benet. Dette blev gentaget flere gange, indtil dyret løftede benet alene ved kommandoen i frygt for presset fra krogen. Gradvist lærte dyret begrebet "løft foden" på kommando. For at få elefanten til at løfte foden højere, pressede mahutten hårdere med krogen, efter elefanten havde løftet sit ben, og han fortsatte med at støde med krogen, indtil dyret løftede foden højt nok. For at få elefanten til at udføre øvelsen hurtigt, stak mahutten hårdt med krogen på benet og efterfulgte straks med kommandoen. Under træningen var dyret anspændt, ofte forvirret og så bange, at den skreg og urinerede.\nHan-elefantens træning begyndte med et æble for at forstærke accepten af, at træneren nærmede sig dyrets forben. Det næste æble blev givet for at acceptere krogen foran foden. Imens håndtaget på krogen berørte foden, fik elefanten et æble mere. De næste par æbler fik elefanten, imens en kommando blev givet samtidig med, at krogens håndtag berørte foden.\nDerefter blev håndtaget holdt et par centimeter fra foden, da kommandoen blev givet. Et øjeblik skete der intet, fordi elefanten ventede på berøringen, hvilket han havde lært signalerede et æble. Hurtigt bevægede elefanten sig en anelse frem for selv at berøre krogens håndtag, og i det øjeblik den rørte, fik han sit æble. Efter det flyttede elefanten målbevidst sin fod frem for at røre håndtaget, når den fik kommandoen. Forstærkningen blev givet lige, når elefanten berørte håndtaget. Hurtigt rørte elefanten også håndtaget, selvom den var løftet flere centimeter over jorden, og for at få elefanten til at løfte foden højere, blev håndtaget holdt lidt højere. For at opmuntre til at gøre øvelsen hurtigere, blev forstærkningen kun givet ved en hurtig respons på kommandoen.\nI begge tilfælde har elefanterne lært at løfte foden på kommando, og de lærte det på cirka samme tid. Og hvis man ser det fra de fleste publikummers øjne, blev øvelsen udført ens af de 2 dyr. Men alligevel var der markante forskelle på resultaterne af de forskellige træningsstrategier.\nDen elefant, som var blevet trænet med negativ forstærkning, vænnede sig til sidst modvilligt til krogen, og hendes angstniveau faldt. Hun lærte at løfte foden, men kun når mahutten var tæt nok på til at kunne stikke hende med krogen, hvis hun ikke reagerede på kommandoen. Hun lærte også at løfte foden højt, men kun lige højt nok til, at hun kunne undgå presset på foden eller undgå at blive stukket med krogen for dårlig udførelse. Hun gjorde kun lige akkurat det, der var nødvendigt. Hendes modvilje og modstand mod at udføre øvelsen, viste hendes ubehag ved programmets metode. Og hendes kropssprog blev ved med at vise, at hun skulle gøre noget, hun var nødt til frem for noget hun havde lyst til.\nElefanten, som blev trænet med positiv forstærkning, nød træningen og så frem til chancen for at tjene en belønning. I det øjeblik han forstod, at æblet blev givet for at løfte foden, begyndte han at forbedre øvelsen med både højere og uopfordrede løft af foden. Han udførte adfærden frivilligt og uden at tænke på, om træneren var tæt på eller ej. Hans kropssprog og opmærksomhed viste, at han havde det godt med både træningen og at udføre øvelsen. Samtidig gav træningsmetoden elefanten en positiv holdning til træning, hvilket bidrog til, at flere nye øvelser blev lært.\nLøsning af gåden:\nAl adfærd er et produkt af enten instinkt eller erfaring. Meget af den adfærd, vi ser hos vores tamme papegøjer, er instinktiv. Denne adfærd indeholder ting som kontaktkald, fjerpudsning, badning, flyvning, kurtisering og territorial adfærd inklusiv aggression. Der er også et væld af indlært adfærd, så som at give lyd for at få opmærksomhed, bid for at få en ønsket reaktion, træde op på en hånd, eller endda at sige "hallo", når telefonen ringer osv.osv.\nI et forsøg på at forstå en adfærd i en bestemt situation kunne man stille sig selv følgende spørgsmål:\n1. Hvad motiverer til denne adfærd?\n2. Hvordan passer det på vilde papegøjers adfærd?\nDer er en motivation til enhver handling. Fundamentalt handler det om enten at opnå nydelse eller at undgå smerte. Nydelse kan være noget så simpelt som en kølig brise på en varm dag. Smerte kan være noget så enkelt som det blide tryk på en papegøjes fod, for at opmuntre den til at stige op.\nVed at spørge sig selv "Hvad motiverer til denne adfærd?" vil man lettere kunne se situationen fra fuglens perspektiv. Folk er tilbøjelige til at tilskrive dyr menneskelige egenskaber og træk. Denne måde at fortolke på er vildledende og giver kun meget lidt indsigt i dyrenes adfærd. Og det er en udbredt fortolkningsmetode også blandt papegøjefolk. Et af de værste eksempler er at sammenligne en papegøjes intellektuelle kapacitet med en barns. Den sammenligning er kun med til at fastholde misforståelsen af papegøjers adfærd, og endvidere er det med til at forplumrer den problematiske forståelse, som de fleste mennesker har omkring deres fugls adfærd.\nMåske er det mest bemærkelsesværdige fremskridt om informationen af positive tilgangsvinkler til papegøjeadfærd et online papegøje-adfærds-kursus kaldet "Living and Learning with Parrots", som bliver afholdt af Ph.D. Susan Friedman, og hvor det er frivilligt, om man betaler et gebyr på 50 $, som bliver doneret til en værdig papegøjesag. På dette kursus lærer man de videnskabelige adfærdsprincipper som de ses hos tamme papegøjer. De, der har gennemført kurset, forstår fordelene ved positive tilgangsvinkler frem for negative, og de er blevet gjort i stand til at skabe tilfredsstillende, positive forhold til deres tamme papegøjer.\nDr. Friedman underviser sine kursister i at analysere adfærdens "TAK'er". Som tidligere nævnt repræsenterer TAK: Triggere, Adfærd og Konsekvens. Ved at tage udgangspunkt i videnskaben, når adfærd skal evalueres, kan man få en værdifuld indsigt, som vil hjælpe med til at forstå og ændrer de tamme papegøjers adfærd.\nNedenfor ses Dr. Friedmans 6 trin til at analysere "TAK'erne":\n1. Beskriv målet observerbart og i klare ord\n2. Beskriv Trigger hændelsen og vilkårene, som opstod umiddelbart før adfærden.\n3. Beskriv konsekvensen, som umiddelbart efterfulgte adfærden\n4. Tag et grundigt kig på TAK'ernes rækkefølge\n5. Udtænk nye triggere og/eller konsekvenser for at indlære ny adfærd eller ændre eksisterende\n6. Evaluér resultatet i målbare vendinger og planlæg, hvordan det skal fastholdes og udbredes.\nFor at illustrere dette kan målet for en handling være at tage papegøjen fra toppen af buret og sætte den ind i buret. "TAK'erne" kan så se ud som følgende:\nA. Personen rækker hånden frem mod papegøjen på toppen af buret\nB. Papegøjen undgår hånden ved at løbe til den bagerste end af buret.\nC. Personen stopper sit forsøg på at sætte papegøjen i bur\nI dette eksempel vil papegøjens forventede adfærd i fremtiden være, at den fortsætter med at løbe tilbage for at undgå hånden eller personen. Derfor er træneren nødt til at ændre sit mål for adfærdsændring til et mål, som vil være et logisk trin i retning af det originale mål. I dette tilfælde vil det være at få papegøjen til at træde op på hånden.\nDe næste "Tak'ers" rækkefølge kunne herefter se sådan ud:\nA. Personen tilbyder papegøjen en jordnød på toppen af buret\nB. Papegøjen træder op på hånden\nC. Papegøjen får jordnødden\nPapegøjens forventede adfærd vil herefter være, at den træder op på hånden.\nDet næste trin kunne så se sådan ud.\nA. Papegøjen sidder på hånden, mens hånden nærmer sig buret\nB. Papegøjen træder fra hånden over på en pind inde i buret\nC. Papegøjen får et stykke æble\nHerefter vil den forventede adfærd i fremtiden være, at papegøjen vil gå i bur.\n"TAK'erne" virker rigtig godt både når man skal vurdere uønsket adfærd og når man vil skabe ønsket adfærd for enten papegøjen eller mennesket.\nTænk over det næste eksempel, hvor fokus er på den menneskelige adfærd:\nA. Papegøjen er i ét rum og mennesket i et andet\nB. Papegøjen skriger\nC. Mennesket kommer ind i rummet og giver opmærksom til papegøjen\nDen forventede fremtidige adfærd vil være, at papegøjen skriger, når den ønsker opmærksomhed. Personen har forstærket skrigeadfærden ved at være til stede.\nEn positiv tilgang til at fjerne skrigeadfærden kunne være at bruge følgende strategi:\nA. Papegøjen og mennesket er i forskellige rum\nB. Papegøjen siger "Hej"\nC. Personen går ind til papegøjen og giver opmærksomhed\nSå vil den forventede adfærd være, at papegøjen siger "Hej", når den ønsker opmærksomhed.\nOg husk på at noget adfærd (som i ovenstående eksempel) kan kræve mange gentagelser af positiv konsekvens, før adfærden er formet til det endelige mål.\nDet giver en stor indsigt i adfærd at analysere "TAK'erne". Når man kombinerer det med anden afgørende information så som dyrets naturlige historie samt dyret forstærknings historie (inklusiv den specielle adfærd, som personen forsøger at ændre), vil "Tak'erne" gøre personen i stand til lave enorme positive ændringer i adfærd.


Rengøring i København - Danwi Rengøring, kvalitet hver gang\nRengøring i København: Når din rengøring kræver høj kvalitet og effektivitet\nHomeRengøring i København: Når din rengøring kræver høj kvalitet og effektivitet\tDanwi Rengøring har siden 1993 varetaget den daglige rengøring af kontorer, institutioner samt forretninger i København og Storkøbenhavn. Vores mangeårige erfaring som rengøringsfirma i København betyder, at vi kan varetage rengøringsopgaver af alle størrelser. Vi har erfaring med rengøring af kontorer, institutioner og forretninger. Vi håndterer altså rengøringsopgaver for små, mellemstore og større virksomheder – private som offentlige. Vi sørger for en kvalitetsbevidst rengøring i København, hver gang.\nRengøring er vores primære fokus\nDanwi Rengøring udfører en masse forskellige arbejdsopgaver, udover den daglige rengøring påtager vi os også tæpperens, gulvbehandling, vinduespolering, gardin- og persiennevask samt hovedrengøring og håndværker rengøring. Men den daglige rengøring er vores primære fokus.\nVi har mere end 20 års erfaring og kan derfor levere rengøringsløsninger af meget høj kvalitet og med en høj servicegrad hvor det er kunden der er i centrum. Da vi har leveret rengøringsløsninger af høj kvalitet, i mere end 20 år, kan vi tilbyde effektiv og nem rengøring. Dette gør vi ved at sørge for, at alle vores medarbejdere har den nødvendige erfaring og de kompetencer der skal til, for at løse lige præcis dine behov for rengøring. Udover dette, har vi også en streng intern kvalitetskontrol, som er med til at sikre resultater og rengøringsløsninger af højeste kvalitet – hver gang! Har du en rengøringsopgave, som er lidt mere omfattende? Så tilbyder vi også grunding hovedrengøring i København!\nDette indebærer, at vi gør ekstra grundigt rent i din ejendom eller virksomhed. Hovedrengøring finder typisk sted 1-2 gange om året eller efter behov. Ved hovedrengøring, kommer vi hele vejen rundt, i alle afkroge og hjørner. Det kunne mere specifikt være rensning af tæpper og stikkontakter, aftørring af dørkarme og flader, højt hængende lamper mm..\nEr der tale om rengøring på arbejdspladser, kan vi sagtens gøre rent i weekenden. Så kan I vende tilbage til et flot, rent kontor om mandagen! Vi tager altid en dialog omkring hvad en hovedrengøring skal indebære da dette kan variere.\nVi medbringer det hele!\nNår Danwi gør rent for dig, så skal du ikke tænke på, at have en masse rengøringsudstyr stående. Vi medbringer nemlig alt. Dette er nemmest for dig og for os, for så ved vi præcis hvordan vi skal bruge vores udstyr. Dette sikrer høj effektivitet og grundig rengøring.\nVi benytter os herudover udelukkende af Svanemærkede produkter. Dette betyder, at de rengøringsmidler vi benytter belaster miljøet mindst muligt.\nNår du tager kontakt til os, har vi en dialog om præcis hvad du ønsker. Ved at kende til dine unikke behov, kan vi levere en løsning som du er tilfreds med. Kundetilfredshed er det, som vi altid stræber efter og netop derfor, kan vi prale med særdeles høj kundeanciennitet.\nHar du derfor brug for et rengøringsfirma i København, hvad enten det måtte være privat rengøring eller erhvervsrengøring, så kontakt os nu på: 43 99 15 29\nRing og få et tilbud på 43 99 15 29\nOnline Form - Danwi.dk: Kontakt\nDu kan altid ringe til os på 43 99 15 29 - ønsker du at kontakte os på anden vis, kan du finde alle vore oplysninger på vores kontakt side\nKort om Danwi Rengøring\tDanwi Rengøring blev grundlagt i 1993 af Jørgen Wilk som Danwi Rengøring og Vedligeholdelse, i dag hedder vi Danwi Rengøring. Vi sætter vores kunder i fokus, og har bygget vores forretningsmodel på ærlighed og personlighed.\nVi er en familie virksomhed og med stolte traditioner og en lav personaleudskiftning. Følg linket for at læse mere om os, og vores virksomhed.\nDanwi Rengøring har 4.9/5 stjerner baseret på 17 stemmer Erhvervsrengøring København\nVores adresse\tDanwi Rengøring\nCVR: 33070691 - Danwi Rengøring © Copyright\t×Send en mail – vi vender tilbage hurtigst muligt!\tOnline Form - DanwiWidget Contact Form


Poul Rubach klar til at kæmpe radikalt og lokalt - Radikale Venstre i Randers kommune\nPoul Rubach klar til at kæmpe radikalt og lokalt\nPoul Rubach genopstiller ved kommunevalget til november. I dag er Poul 1. suppleant til Randers Byråd. Flere gange har han deltaget i byrådsmøder, ligesom Poul flere gange har deltaget ved budgetseminarer.\nPoul Rubach bor i Harridslev, lidt uden for Randers. Pouls viden om veje og trafik er overbevisende, da Poul har et virke som kørerlærer. Fin rådgiver i partiet, smil. Desuden har Poul haft et virke som folkeskolelærer, så børns skolegang er i fokus hos den erfarne byrådskandidat.\nPoul Rubach bor i den forhenværende Nørhald kommune, og det betyder selvfølgelig, at det lokale står højt på Rubachs politiske dagsorden. Det skal sammenholdes med, at Poul er født og opvokset i Kristrup, hvilket bevirker, at radikale i Poul har en byrådskandidat med naturlig forståelse for helheden.\nSociale forhold er tillige en vigtig dagsorden, hvor han bl.a. har markeret sig positivt omkring Randers Specialskole. (Radikale har jo i de to seneste budgetår iscenesat, at besparelser er elimineret hos disse sårbare børn).\nI løbet af oktober kommer en personlig præsentation af byrådskandidaten fra Harridslev.\nPoul Rubach foran sit lokale indkøbssted – Dagli’ Brugsen i Harridslev\n← Dan født i Dronningborg er klar til at blive brobygger i byrådet → Radikale Venstre er klar til kommunevalget 2021


Fire kvinder med hver deres problemer med at holde på en mand får uventet hjælp fra fjendens lejr, da Steve Harvey udgiver bogen »Act Like a Lady – Think Like a Man«, der giver tips til, hvordan kvinder med lidt strategisk tænkning kan få skovlen under det modsatte køn.\nOnsdag D. 5. DECEMBER 2012 KL. 22:30\nEn plan der virker fint – indtil mændene opdager bogen og gennemskuer kvindelisten. Steve Harvey, der spiller sig selv i filmen, har rent faktisk skrevet den omtalte selvhjælpsbog, hvilket giver filmen et underligt skær af reklamefilm. Det gør nu ikke så meget. Bogen kunne lige så vel være opfundet til formålet, for »Think Like a Man« er langtfra den første romantiske komedie, der spiller på eksistensen af selvhjælpslitteratur i det evigt komplicerede spil mellem mænd og kvinder. En god og underholdende – omend også temmelig forudsigelig – præmis fuld af genkendelighed og flere sjove optrin, men desværre også med en tendens til at postulere en større dybde og seriøsitet end hverken manuskript eller spil helt kan bære.\nHvad: Think Like a Man.\nHvem: Instruktør Tim Story. Medvirkende Gabrielle Union, Chris Brown m.fl.\nHvor: Premiere i København, Aarhus, Odense.


Klage over manglende information om resultat af blodprøve (B12 vitamin) - Styrelsen for Patientklager\nAfgørelser / Afgørelser fra Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn / Vejledende og principielle afgørelser (før 1/1-2011) / Klage over manglende information om resultat af blodprøve (B12 vitamin)\nPatientklagenævnet finder grundlag for at kritisere afdelingslæge A for hans behandling af <****> i forbindelse med hans information om resultatet af en blodprøve foretaget den 27. januar 2006 på øjenafdelingen, Sygehus 1, jf. lægelovens § 6.\nPatientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere overlæge B for hendes behandling af <****> i perioden fra den 10. marts til den 9. maj 2006 på neurologisk afdeling, Sygehus 1, jf. lægelovens § 6.\nPatientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere afdelingslæge A for hans behandling af <****> i perioden fra den 27. januar til den 20. februar 2006 på øjenafdelingen, Sygehus 1, jf. lægelovens § 6.\nI november/december 2005 udviklede <****> ret hurtigt nedsat syn på højre øje. Hun havde i 2005 været udsat for en whiplash lignende læsion, med tiltagende symptomer fra nakke, hovedpine, koncentrations- og hukommelsesbesvær, træthed, depression, sovende fornemmelse i fingrene samt smerter i ryg og lænd, men ingen øjensymptomer.\nDen 27. januar 2006 blev <****> undersøgt af afdelingslæge A i øjenafdelingen på Sygehus 1, hvor han fandt nedsat synsstyrke til 0,2 på højre øje med en central og stor bueformet defekt ved perimetriundersøgelse. Der blev endvidere iværksat yderligere udredning.\nAfdelingslægen undersøgte endvidere <****> den 30. januar, og den 13. og 20. februar 2006. Ved undersøgelsen den 20. februar 2006 klagede <****> over smerter bag øjet. Ved MR-scanning af hjernen fandtes mistanke om forandringer forenelige med dissemineret sclerose. Afdelingslæge A konkluderede, at det formentlig drejede sig om en typisk betændelsestilstand i højre synsnerve, formentlig som led i sygdommen dissemineret sclerose, hvorfor <****> blev henvist til nærmere undersøgelse på neurologisk afdeling.\nDen 10. marts 2006 undersøgte overlæge B, neurologisk afdeling, Sygehus 1, <****>, og fandt ingen sikre neurologiske abnormiteter bortset fra mulig let kraftnedsættelse af venstre albuestrækning samt manglende bugreflekser på begge sider.\nDen 29. marts 2006 henvendte <****> sig til neurologisk afdeling, idet hun nu også havde fået nedsat syn på venstre øje samt føleforstyrrelse og styringsbesvær af venstre ben. Overlæge B vurderede, at <****> sandsynligvis havde et attack af sygdommen dissemineret sclerose, og hun blev subakut indlagt den 30. marts 2006, hvor hun fik behandling med binyrebarkhormon (Solumedrol 1g x 3 dagligt i tre døgn), hvilket medførte en bedring af synet.\nI forbindelse med undersøgelsesprogrammet på øjenafdelingen blev påvist et B12 indhold i blodet på 81 (referenceværdien 140 til 780 pmol/l), men blodprocenten, hæmatokrit og størrelsen på de enkelte røde blodlegemer var normal.\nI forbindelse med en second opinion undersøgelse på Sygehus 2 i perioden fra den 28. august til den 6. oktober 2006 blev det fundet, at <****>s B12 vitamin koncentration i blodet var på 111. Lægerne på Sygehus 2 gav i journalen udtryk for, at den relativt lave B12 vitaminkoncentration ikke kunne forklare de påviste læsioner i hjernen eller de kliniske føleforstyrrelser, men konstaterede samtidig, at <****> ville henvende sig til egen læge med henblik på behandling med B12 vitamin.\nI forbindelse med ambulant undersøgelse på neurologisk afdeling, Sygehus 3, i perioden fra den 25. oktober 2006 til 5. januar 2007, blev det vurderet, at det lave B12 vitamin kunne være led i en akut autoimmunreaktion som følge af traumet i januar 2005 og den efterfølgende stress-situation, men ikke med sikkerhed så udbredte forandringer i hjernen som set på MR-scanning.\n1. At man på neurologisk afdeling, Sygehus 1, ikke foretog en tilstrækkelig behandling af <****>.\n2. At man på øjenafdelingen, Sygehus 1, ikke foretog en tilstrækkelig behandling af <****>.\nDet er herved anført, at <****> den 27. januar 2006 fik taget en masse prøver, der blandt viste, at hun havde vitamin B12 mangel. <****> gik herefter til en masse undersøgelser på neurologisk afdeling og øjenafdelingen. I marts 2006 blev hun indlagt og fik binyrebarkhormon, hvilket hjalp en smule. Det blev dog først opdaget, at hun havde vitamin B12 mangel i august 2006 på et andet hospital, hvor hun havde resultaterne med fra Sygehus 1 på de prøver, der blev taget den 27. januar 2006.\nOverlæge B har ikke overtrådt lægelovens § 6 ved sin behandling af <****> i perioden fra den 10. marts til den 9. maj 2006 på neurologisk afdeling, Sygehus 1.\nDet fremgår af journalen den 10. marts 2006, at <****> første gang i neurologisk afdeling blev set af overlæge B. <****> var blevet henvist fra øjenafdelingen på grund af forandringer tydende på dissemineret sklerose. Det fremgår videre, at <****> havde haft en betændelse på synsnerven på højre side, og at udredning med MR-scanning havde vist forandringer, som blev vurderet at være karakteristiske for dissemineret sklerose.\nDet fremgår videre af journalen den 10. marts 2006, at overlæge B foretog en objektiv neurologisk undersøgelse, hvor hun konstaterede, at der muligvis kunne være tale om L’Hermittes syndrom, som er typisk, men ikke diagnostisk for dissemineret sklerose. Det fremgår videre, at overlægen fandt let kraftnedsættelse på venstre side, og at hun besluttede at gå videre med yderligere undersøgelser på grund af mistanke om dissemineret sklerose i form af rygmarvsprøve samt såkaldte evokerede potentialer.\nIfølge journalen den 29. marts 2006 forelå resultatet af MR-scanning, der viste forandringer forenelige med dissemineret sclerose, men at der endnu ikke var foretaget evokeret potentialundersøgelse. Det fremgår videre, at <****> oplyste, at hun nu også havde fået nedsat syn på venstre øje, mærkelig fornemmelse i benene, og brændende fornemmelse i venstre side.\nDet fremgår endvidere af journalen den 29. marts 2006, at overlæge B orienterede <****> om, at man ikke var sikker på diagnosen, men samtidig måtte fastholde, at det kunne være sklerose, og det blev aftalt, at <****> skulle indlægges dagen efter til en højdosissteroidkur.\nDet fremgår af journalen den 30. marts 2006, at <****> blev indlagt subakut på neurologisk afdeling på grund af nytilkomne problemer. Symptomerne blev opfattet som et sandsynligt dissemineret skleroseattak, og hun blev behandlet med højdosis steroidkur.\nDet fremgår af journalen den 31. marts 2006, at overlæge B vurderede, at man måtte anse diagnosen dissemineret sklerose som værende fra sandsynlig til sikker, men at der ikke kunne tages endelig stilling før resultatet af spinalvæskeundersøgelsen forelå i starten af maj måned. Overlægen vurderede endvidere, at <****> kunne udskrives dagen efter.\nDet fremgår af journalen den 9. maj 2006, at <****> efter afsluttet udredning indkaldes til ambulant kontrol hos overlæge B. Overlægen orienterede her om, at MR-scanning havde vist forandringer, som ses ved dissemineret sklerose, og at rygmarvsprøven havde vist oligoklonale bånd, som ligeledes støttede diagnosen.\nDet fremgår videre af journalen den 9. maj 2006, at der blev aftalt fornyet kontrol ½ år frem i tiden, tidligere efter behov.\nDet fremgår af journalen den 30. juni 2006, at <****> kontaktede overlæge B og ønskede sig afsluttet fra afdelingen, hvilket blev imødekommet.\nPå baggrund af ovenstående er det nævnets opfattelse, at overlæge B foretog en relevant behandling af <****>, idet der blev optaget relevant sygehistorie og iværksat relevante undersøgelser til udredning. Det er videre nævnets vurdering, at det var relevant, at overlægen på baggrund af resultaterne fra undersøgelserne konkluderede, at <****> havde et sygdomsbillede, som var karakteristisk for dissemineret sklerose. Det er hertil nævnets vurdering, at det var i overensstemmelse med normen for almindelig anerkendt faglig standard at anse <****>s lave indhold af B12 i blodet som et bifund, der ikke, sammenholdt med de yderligere fund ved undersøgelserne, kunne forklare hendes sygdomsbillede.\nNævnet finder herefter, at overlæge B handlede i overensstemmelse med normen for almindelig anerkendt faglig standard ved sin behandling af <****> i perioden fra den 10. marts til den 9. maj 2006 på neurologisk afdeling, Sygehus 1.\nAfdelingslæge A har overtrådt lægelovens § 6 ved sin behandling af <****> i forbindelse med sin manglende information om resultatet af en prøve foretaget den 27. januar 2006 på øjenafdelingen, Sygehus 1.\nAfdelingslæge A har ikke overtrådt lægelovens § 6 ved sin behandling af <****> i perioden fra den 27. januar til den 20. februar 2006 på øjenafdelingen, Sygehus 1.\nPatientklagenævnet kan oplyse, at betændelsestilstand (inflammation) i synsnerven, såkaldt opticusneuritis (neuritis nervi optici), forekommer i flere, adskilte kliniske former med væsensforskellige årsager. Fælles for alle er en forringelse af synsstyrken (læseevnen), forsinkelse af pupillens refleksbetingede sammentrækning ved belysning samt påvirkning af synsfeltet. I nogle tilfælde forstyrres farvesynet. Visse former optræder som anfaldsvis synsnedsættelse fulgt af gradvis tilbagevenden af synsevnen til nær det normale – i hvert fald i starten af forløbet. Andre tager karakter af langsomt fremskridende synstab til svagsyn eller næsten blindhed; og her er det hyppigt begge øjne, der angribes mere eller mindre samtidigt.\nNævnet kan videre oplyse, at den almindeligste form for opticusneuritis ses som led i nervesygdommen dissemineret sklerose (ofte forkortet: DS), som den kan forudgå som eneste symptom med flere år. I reglen er det da kun det ene øjes synsnerve, som angribes – typisk i den forreste del af nerven lige bag øjet (bulbus oculi). Denne bærer derfor et særligt navn: retrobulbær opticusneuritis. Det er her karakteristisk, at man ved indblik til øjenbaggrunden (oftalmoskopi) i starten ikke ser forandring af synsnervens hoved (papil), og ofte er synsforringelsen ledsaget af smerter. Diagnosen stilles ved en skanning, såkaldt MR(magnetisk resonnans)-skanning, der kan fremstille den karakteristiske, pletvise, forandring i nervevævet ved denne sygdom. I tilfælde, hvor begge synsnerver med kortere tids mellemrum angribes, må man overveje mere alvorlig nervelidelse, neuromyelitis optica (Devic’s syndrom), som fører til svær og varig synsforringelse samt lammelser i arme og ben.\nNævnet kan endvidere oplyse, at i <****>s tilfælde har tillige en anden, langt sjældnere, årsag været bragt i forslag, nemlig synsnervehenfald (degeneration) på grund af mangel på vitamin B12, der er særlig vigtigt for nervevævets stofskifte og knoglemarvens dannelse af blodlegemerne. Ved B12 –vitaminmangel er det reglen, at begge synsnerver angribes samtidigt, at synstabet er langsomt fremadskridende, og at synsevnen ikke bedres spontant. Endvidere er det ikke karakteristisk, men tværtom usædvanligt, at B12-vitaminmangelens første symptom er synsnervepåvirkning. Her kommer typisk nervesymptomer fra arme og ben og blodmangel (anæmi) betydeligt tidligere end synsforringelse.\nEndelig kan nævnet oplyse, at en endelig diagnose af opticusneuritis er en tværfaglig opgave, forstået således, at den øjenlægelige undersøgelse, ihvorvel udført i overensstemmelse med normen for almindelig anerkendt faglig standard, aldrig kan levere samtlige brikker i puslespillet. Der vil altid være behov for assistance fra neurologisk, neurofysiologisk og internmedicinsk ekspertise.\nDet fremgår af journalen den 27. januar 2006, at afdelingslæge A første gang undersøgte <****>. Hun havde da i løbet af to måneder oplevet forringelse af synet på højre øje. Afdelingslæge A konstaterede en svær nedsættelse af synsstyrken til social blindhed (0.05, sv. t. 3/60) på højre øje, hvorimod synsstyrken på venstre øje var perfekt (1.33, sv. t. 6/4.5). Der blev derfor denne dag udført kontrastfotografering af nethinden (fluorescensangiografi), test af pupilreflekser, farvesynsundersøgelse (Ishihara-tavler), optisk koherens tomografi (OCT) af såvel nethindens centrum (macula) som synsnervens hoved (papil) samt undersøgelse af synsfeltet ved komputerperimetri. Afdelingslægen fandt <****>s farvesyn tydeligt abnormt, og der var i synsfeltet på højre øje en såvel central som bueformet defekt (blinde områder).\nDet fremgår af journalen den 30. januar 2006, at de foretagne undersøgelser den 27. januar 2006 blev gentaget. På baggrund af resultaterne fra de foretagne undersøgelser mistænkte afdelingslæge A en betændelsestilstand i højre synsnerve, og henviste følgelig <****> til MR-skanning af både øjenhulen og hjernen.\nIfølge journalen den 13. februar og den 20. februar 2006 blev <****> igen undersøgt af afdelingslæge A. Hun havde nu smerter bag højre øje, når hun bevægede øjnene. Afdelingslægen fandt, at der nu var tydelig forsinkelse af højre pupils sammentrækningsrefleks for belysning, og farvesynet var yderligere forringet på højre øje. Oftalmoskopi viste ikke forandring af synsnervepapillen. Alligevel fandt afdelingslæge A ikke forløb og symptomer typiske for retrobulbær neuritis, og bestilte derfor blodprøver, blandt andet vitamin B12, for at udelukke en medicinsk almensygdom (systemsygdom) som underliggende årsag til synsnervelidelsen.\nDet fremgår endvidere af journalen den 20. februar 2006, at afdelingslæge A orienterede <****> om svaret på MR-scanning, og at der ikke forelå en definitiv diagnose. Det fremgår videre, at afdelingslægen henviste <****> til videre vurdering ved neurologisk afdeling.\nPå baggrund af ovenstående er det nævnets vurdering, at afdelingslæge A foretog en relevant behandling af <****>, idet der blev iværksat relevante undersøgelser på baggrund af de fundne symptomer. Det er hertil nævnets vurdering, at det var relevant at henvise <****> til yderligere udredning på baggrund af de foretagne undersøgelser på neurologisk afdeling, da MR-scanningen ikke kunne påvise årsagen til hendes symptomer og der ikke forelå en endelig diagnose.\nNævnet finder herefter, at afdelingslæge A handlede i overensstemmelse med normen for almindelig anerkendt faglig standard ved sin behandling af <****> i perioden fra den 27. januar til den 20. februar 2006 på øjenafdelingen, Sygehus 1.\nDet fremgår videre af laboratorieskemaet den 27. januar 2006, at afdelingslæge A foranledigede foretagelse af blodprøver, og at disse prøver blandt andet viste et lavt indhold på 81 af vitamin B12 i blodet.\nNævnet kan hertil oplyse, at normalværdien ligger mellem 140-780\nDet er nævnets opfattelse, at en læges pligt til at handle omsorgsfuldt og samvittighedsfuldt i medfør af lægelovens § 6 også omfatter efterfølgende information til patienten om resultater af foretagne prøver.\nDet fremgår ikke af journalen, at <****> ved de efterfølgende kontroller hos afdelingslæge A blev informeret om, at blodprøverne taget den 27. januar 2006 havde vist et lavt indhold af vitamin B12 i blodet.\nDet er herefter nævnets opfattelse, at afdelingslæge A handlede under normen for almindelig anerkendt faglig standard i forbindelse med sin information af <****> om resultatet af prøverne, der blev taget den 27. januar 2006.\nSpeciale: Øjensygdomme (oftalmologi)


Bordel vestsjælland sperm i mund - dog\nUd fra vores kunders feedback er det to danske penisforlængere, der giver Journal of Urology, hvor deltagerne i gennemsnit har opnået hhv. Forføre gentelemænd og drengerøve. Er en 41 årig M og jeg søger en fræk Q i Horsens området. Uhyrlige seksuelle eventyr, og thai massage arhus skanderborgvej cam piger halling uhyrlige seksuelle oplevelse fremtiden er.\nBordel vestsjælland sperm i mund - fuldstændig\nOg helt privat i København på Frederiksberg, J Såååå er 18 årig, halv thai, buttet, store bryster, tilbage og nu med sted, priserne er de. Dagbladet Holstebro -Struer,Familier med. Slank af bygning, A-skål. Body to body massasje oslo oslo hookers Sex treff oslo escort eu Thai sjekke app kontaktannonser bergen trygg dating bdsm novelle test av. Stor faste C skåls bryster. Fræk straight eller bi leg med os, helt privat!


Særlige retningslinjer for Københavns kommune supplerende vejledning til den generelle kravspecifikation | BUFSOFportalen\nSærlige retningslinjer for Københavns kommune supplerende vejledning til den generelle kravspecifikation\nPå denne side kan du læse København Kommunes retningslinjer for og vejledninger til kravspecifikationen. Du er som tilbudsgiver altid forpligtet til at følge gældende anvisninger.\nKategorier og økonomi\nDer henvises til de generelle retningslinjer.\nTilbudsgiver skal benytte Aula, når det bliver tilgængeligt for private tilbud. Indtil da skal det elevregistreringssystem, beliggenhedskommunen anviser, benyttes. For Københavns Kommune gælder det, at systemet E-protokol anvendes, indtil Aula kan benyttes, eller andet system anvises.\nIndberetning og registrering af fravær\nVisitationskommunens til enhver tid gældende retningslinjer for håndtering af fravær skal følges. Følgende retningslinjer gælder for Københavns Kommune: "Håndtering af bekymrende fravær".\nBeliggenhedskommunens til enhver tid gældende retningslinjer for håndtering af magtanvendelse skal følges. Der skal udarbejdes afværgestrategier for alle børn/unge, der har været udsat for mere end en magtanvendelse i det indeværende skoleår. Afværgestrategierne skal valideres af tilbuddets psykolog og fremgå af beliggenhedskommunens anviste afrapporteringsskabelon. Alle udførte magtanvendelser skal analyseres og efterbehandles af tilbudsgiver. For Københavns Kommune findes retningslinjer for håndtering af magtanvendelser her.\nTilbudsgiver skal deltage i de møder, beliggenheds- og visitationskom- munen anviser. En del af mødeaktiviteterne vil for Københavns Kommunes vedkommende fremgå heraf.\nHvis der er bevilget transport, skal tilbudsgiver koordinere dette.\nFor Københavns Kommune gælder det, at det alene er sagsbehandler, der træffer afgørelse om både transport og transportform. Derudover er det sagsbehandler, der er ansvarlig for årligt at følge op på transport. Københavns Kommunes til en hver tid gældende retningslinjer skal følges, ligesom koordinering af transport skal ske under hensyntagen til sagsbehandlers afgørelse vedrørende transport. F.eks. i forhold til, om barnet/den unge vil kunne køre sammen med andre. I sådanne tilfælde skal dagbehandlingstilbuddet koordinere dette.\nMøder i forbindelse med revurdering\nPPR skal minimum én gang om året revurdere behovet for den specialpædagogiske bistand og i den forbindelse opdatere PPV’en. Sagsbehandler skal minimum to gange årligt følge op på handleplanen. Revurdering og opfølgning på handleplan skal koordineres således, at der én gang årligt tages stilling til barnets/den unges samlede behov. Det er opfølgningen på handleplanen, der er styrende for, hvornår den samlede revurdering finder sted. Senest 14 dage før mødet skal tilbudsgiver fremsende opdateret behandlingsplan, elevplan, evt. uddannelsesplan og andre relevante dokumenter til PPR-psykolog og sagsbehandler. Følgende vejledning er gældende for Københavns Kommune: https://bufsofportalen.webprod.kk.dk/emner-i-bufsofportalen/beslutnings-og-koordinationsudvalget-beku\nDokumentation af faglige resultater\nTilbudsgiver skal hvert år udfylde alle dataskabeloner vedrørende barnets/den unges faglige resultater og returnere dem inden for de beskrevne deadlines til visitationskommunen. For Københavns Kommune gælder det, at kommunen årligt sender den nyeste skabelon til tilbudsgiver.\nDagbehandlingstilbuddene skal til enhver tid kunne afrapportere data vedrørende barnets/den unges faglige resultater, fravær eller lignende efter visitationskommunens instruktioner. For Københavns Kommune gælder det, at kommunen sender skabeloner til afrapportering ved behov.\nAlle elevplaner skal udarbejdes af det læreruddannede personale. Tilbudsgivere skal anvende beliggenhedskommunens anviste platform til formålet. I Københavns Kommune gælder det, at alle elevplaner skal udarbejdes i Meebook af læreruddannet personale.\nTilbudsgiver skal følge ferieplanen for folkeskolen i beliggenhedskommunen. Københavns Kommune sender årligt den ferieplan, der skal følges i det kommende skoleår.\nSygeundervisning i hjemmet\nBehandling og undervisning for eleven kan i udgangspunktet kun foregå i hjemmet på baggrund af en lægeerklæring, og såfremt kommunen har givet tilladelse hertil. Der kan maximalt gives tilladelse til sygeundervisning i hjemmet for 3 måneder ad gangen, og ved eventuel forlængelse skal der foreligge fornyet lægeerklæring. jf. specialundervisningsbekendtgørelsens § 12 stk. 3. Udgiften hertil skal afholdes af tilbudsgiver. Elever, der undervises i hjemmet af tilbudsgiver, skal registreres som fraværende i det anviste fraværssystem. Fraværet registreres som sygdom, jf. Vejledning om reglerne for sygeundervisning. Reglerne i bekendtgørelse nr. 694 af 20/06/2014 om sygeundervisning af elever i folkeskolen skal i alle tilfælde følges. Indtil andet anvises, skal systemet E-protokol anvendes til registrering af fravær i Københavns Kommune.\nTilbudsgiver skal udarbejde individuelle ugeskemaer til børnene/de unge. Skemaerne skal angive både sociale, faglige og personlige aktiviteter for ugen helt ned på materialeniveau for de pågældende lektioner. I Københavns Kommune skal ugeskemaerne laves i Meebook, indtil Aula kan benyttes.\nDer skal årligt vælges et elevråd, som skal understøttes i sit virke, ligesom der skal deltages i de nationale skolevalg. I Københavns Kommune henvises til Vejledning til kontaktlærer for elevråd.