Vaccination af kvæg giver dig mulighed for at beskytte dyr mod et stort antal smitsomme sygdomme. Som praksis viser, spredes infektion i kvægens krop relativt hurtigt, hvorved dyret kan dø flere timer efter infektion. Det mest effektive middel til beskyttelse af kvæg er rettidig vaccination. Takket være indførelsen af en særlig løsning af kvæg erhverver immunitet, hvilket resulterer i, at risikoen for infektion reduceres til næsten nul.\nKvægsvaccinationer begynder at gøre næsten straks, så snart de er født. Som praksis viser, bør der lægges særlig vægt på vaccinationer af unge dyr, da de skal udvikles immunitet, når de når 2 måneder. Voksenkvæg vaccineres årligt. Af klarhed kan du overveje ordningen med vaccination af kvæg i hele livet fra og med fødslen.\nTørre køer og kvier anbefales at blive vaccineret i tide til følgende sygdomme:\nSalmonellose - første gang injiceringen skal komme ind i kvæget 60 dage før kælvning, udføres revaccination efter 8-10 dage;\nleptospirose - 45-60 dage før det forventede kalvende øjeblik og igen 10 dage senere;\ncolibacteriosis - 40-60 dage før arbejdet på kvæg indgives den første injektion, den næste - 2 uger senere.\nNyfødte kalve vaccineres ifølge følgende skema:\nSalmonellose - hvis en ko blev vaccineret, inden den blev født, vaccineres kalve på den 20. livsdag. Hvis koen ikke blev vaccineret rettidigt, indgives den første injektion af kalven på 5-8 dage af livet og gentages - efter 5 dage;\ninfektiøs rhinotracheitis, parainfluenza-3 - vaccination udføres 10 dage efter fødslen efterfulgt af 25 dage;\ndiplokokse septikæmi - vaccination fra denne smitsomme sygdom er i alderen 8 dage og efter 2 uger;\nMUND - hvis kalven blev født i et område med en øget risiko for at opdrage sygdommen, indgives lægemidlet på den første dag i dyrets liv;\nviral diarré - vaccineret mod denne sygdom hos kvæg i en alder af 10 dage og igen - efter 20 dage.\nFor ung bestand, følg nedenstående skema:\nSalmonellose - i det øjeblik, hvor dyret er 25-30 dage gammelt;\ntrichophytosis - opløsningen injiceres i dyrets krop, når den når 30 dage og ældre, den efterfølgende vaccination falder efter seks måneder;\nleptospirose - vaccination bør ske straks, så snart kalven er 1, 5 måneder gammel, revaccination - efter 6 måneder;\nviral diarré - i en alder af 30 dage\ninfektiøs rhinotracheitis - ifølge vitnesbyrd fra en veterinær specialist fra 3 måneder;\nParainripp-3 - når man når en måned igen - om 5-7 uger;\nmiltbrand - ifølge et dyrs vidnesbyrd fra 3 måneder\nTheileriosis - kun ved indikationer, når kvæg når op til 6 måneder og ældre.\nSom en praksis viser, når en trussel opstår, kan selv mælkekøer vaccineres mod mund- og klovesyge. Voksne kvæg vaccineres en gang, revaccination sker efter 6 måneder. Efterfølgende immunisering udføres årligt.\nVaccinationsplan for kvier og kvier\nI løbet af den tørre periode, når en ko ikke giver mælk, forekommer der et stort antal ændringer i hendes krop, for hvilket der kræves en vis energi. Det skal tages i betragtning, at skadelige mikroorganismer i sådanne perioder kan have en anden indvirkning på hver enkeltes sundhed. Også glem ikke de snuble individer. I begge tilfælde skal kvæg modtage et lægemiddel mod salmonellose, leptospirose og colibacillose.\nI den tørre periode, inden for fødslen, der begynder 2 måneder, bør gravide køer vaccineres mod salmonellose. I dette tilfælde anbefales det at anvende koncentreret formolkvastsovuyu-vaccine til kvæg. Det er vigtigt at overveje, at det injicerbare lægemiddel indgives til kvæg to gange:\nDen første vaccination foretages 60 dage før den estimerede kalvetid ved anvendelse af 10 ml af præparatet;\nDen anden vaccination udføres 8-10 dage efter den første, i dette tilfælde øges mængden af lægemidlet til 15 ml.\nDenne vaccination er også fremragende til kvier - køer, der fødes for første gang.\nEn vaccine mod leptospirose indgives direkte i kroppen af en gravid ko. Polyvalente lægemidler administreres 45-60 dage før forventet kælvstidspunkt. Revaccination udført efter 7-10 dage. Dyr i alderen 1 til 2 år anbefales til første og anden gang til at injicere 8 ml af lægemidlet. Kvæg over 2 år administreret 10 ml vaccine.\nColibacteriosis - en infektiøs type af sygdommen, hvor der er svær diarré, sepsis. Denne sygdom findes som regel ofte i kalve, men som praksis viser, kan den også slå tørre køer. Som en forebyggende foranstaltning for colibacillose, ca. 45-60 dage før den kommende fødsel, administreres et lægemiddel til dyret, foretages revaccination 14 dage senere. I begge tilfælde er doseringen af vaccinen 10 ml. Lægemidlet indgives kvæg intramuskulært i nakken.\nDet er vigtigt! Hvis det er nødvendigt, kan du vaccinere malkekøer, men i dette tilfælde får de kun én vaccination - mod mund- og klovesyge.\nVoksne kvæg skal vaccineres mod mund- og klovsyge årligt. Til disse formål anvendes som regel en lapiniseret vaccine. Under revaccination skal hvert dyr modtage 5 ml af lægemidlet subkutant. Mange erfarne veterinæreksperter anbefaler at dele vaccinens volumen - 4 ml injiceret under huden og 1 ml under overlæbenes slimhinde.\nTip! Vaccinen anbefales at skake konstant, indtil opløsningen er homogen. Om vinteren er det nødvendigt at forvarme stoffet til + 36 ° C ... + 37 ° C\nFor kalvernes liv skal der observeres adskillige meget vigtige parametre:\ntilstedeværelsen af tørt affald.\nVed at overholde disse kriterier er det muligt at forhindre tidlig kvægsygdom. Den første vaccination af unge dyr kan udføres, efter at dyrene er blevet 2 uger gamle. I denne periode anbefales det at injicere lægemidler mod virus og bakterier, der påvirker åndedrætssystemet. Injektion anbefales ikke før, da der ikke vil være nogen effekt. Hvis vaccinationen er færdig for sent, vil kalvene ikke have tid til at udvikle immunitet i en alder af 2 måneder.\nDet er nødvendigt at overholde følgende ordning for vaccination af unge dyr fra de vigtigste årsagssygdomme i respiratoriske sygdomme:\n12-18 dage. I denne alder anbefales det at vaccinere kalve til følgende sygdomme: rhinotracheitis, parainfluenza-3, respiratorisk syncytial infektion, pasteurellose. For at forhindre udseende af rhinotracheitis anvendes næsedråber - 1 ml af stoffet i hvert næsebor. Vaccine for andre sygdomme injiceret kvæg subkutant i et volumen på 5 ml;\n40-45 dage. I øjeblikket er det nødvendigt at vaccinere kvæg igen fra parainfluenza-3, respiratorisk syncytial infektion og pasteurellose. Vaccination udføres under anvendelse af lægemidlet "Bovilis Bovipast RSP", lægemidlet administreres subkutant med et volumen på 5 ml;\n120-130 dage. Når kvæg af denne alder er nået, gennemfører de revaccination af unge dyr mod infektiøs rhinotracheitis på gården.\nHvis vaccinationen er i overensstemmelse med denne ordning, er det muligt at beskytte kvæg fra de vigtigste patogener af respiratoriske sygdomme og skabe det nødvendige niveau af immunitet i en alder af 2 måneder. Derudover er det muligt at forhindre udviklingen af smitsomme sygdomme hos kalve op til 7-9 måneder.\nFor at forebygge større smitsomme sygdomme anbefaler dyrlægerne at bruge følgende regime;\n1 måned - vaccine mod salmonellose. Vaccinationer for denne sygdom er hovedsagelig lavet i de regioner, hvor der er en høj forekomst af salmonellose. Før du introducerer stoffet til dyret, anbefales det at kontrollere med patogenens veterinære serotype;\n1, 5-4 måneder - i løbet af denne periode udføres vaccination af kvæg mod ringorm og miltbrand. Fra miltbrand er det nødvendigt at vaccinere dyr årligt, den optimale alder for kalve er 3 måneder;\n6 måneder - fra denne periode blev kvæg vaccineret mod rabies. Hvis der er en vanskelig epizootisk situation i regionen, er det nødvendigt at vaccinere om 3 måneder og gentage om 6 måneder.\nTidligt inokulerende kvæg kan du forhindre fremkomsten af farlige smitsomme sygdomme, der fører til døden.\nAdvarsel! Efter at kalven er 10 måneder gammel, er sandsynligheden for udseende af patologier i åndedrætsorganerne næsten nul.\nVaccination af kvæg bør udføres i tide, i henhold til veterinærordningen. Dette er den eneste måde at få en sund besætning på, som i vækst og udvikling vil ikke blive udsat for smitsomme sygdomme med dødelig udgang. Vaccination er hver landbrugeres umiddelbare ansvar.\nKo vaccinationsordninger © 2017 - September 2020


Tidslinje: Sådan bliver Danmark til cirkulært foregangsland | plast.dk\nForum for plastemballage har udarbejdet en række anbefalinger, der skal sikre, at vi i 2030 har nået vores mål om at gøre Danmark til rollemodel, når det kommer til cirkulær plastemballage i 2030.\nI efteråret 2019 lancerede Plastindustrien en ny Designguide for genbrug og genanvendelse af plastemballager til de private forbrugere. Dette er den opdaterde designmanual og de aktuelle anbefalinger. Læs mere om den nye designguide her.\nDesignmanual til cirkulær plastemballage\nRegeringens Advisory Board for Cirkulær Økonomi har som mål, at Danmark i 2030 skal være en verdenskendt hub for cirkulær økonomi gennem en global førerposition inden for udvikling, implementering og eksport af cirkulære løsninger.\nDen ambition deler vi.\nDet er en omstillingsproces, hvor vi har brug for politisk hjælp, og som med fordel kan fremmes med målrettede midler, hvor både miljøet og erhvervslivet får gavn af resultaterne. Nogle handlinger og anbefalinger kan påbegyndes med det samme, andre vil kræve lidt tid. I Forum for cirkulær plastemballage har vi illustreret dette ved at beskrive indsatserne på nedenstående tidslinje.


Nyudnævnt direktør vil holde Quantafuel til ilden med internationale ambitioner\nDanske Lars Rosenløv, der til november tiltræder som adm. direktør i Quantafuel, vil trække på sine erfaringer i oliebranchen og forsøge at udbrede pyrolysevirksomhedens genanvendelsesteknologi på nye markeder.\nOffentliggjort: 14.10.21 kl. 11:15\nFor nuværende har norske Quantafuel pyrolyseanlæg i drift i Skive og i hjemlandet i Kristiansund, men det skal koncernens nye danske direktør, som pyrolysevirksomheden torsdag kunne præsentere, være med til at lave om på.\nMed 30 års erfaring fra blandt andet olie- og gasproducenten Equnior håber Lars Rosenløv at kunne være med til at løfte det stadig unge selskab ud over grænserne og promovere dets "unikke" genanvendelsesteknologi.\nQuantafuel indgår partnerskab med Norges svar på DTU\nQuantafuel peger på dansker som ny adm. direktør\nQuantafuel-topchef ser et "særdeles lovende marked" i Storbritannien


forandring - Dotcoma\nForandringsparat? Overhovedet ikke!\n05-05-2011 By Henrik Christensen Leave a Comment Har du hørt det før? Alting går så hurtigt og det eneste konstante er forandring?\nHvis du ikke har boet under en sten de sidste 10-15 år, så ved du også, at det er vigtigt at være forandringsparat. Alle virksomheder vil gerne have forandringsparate medarbejdere så de bedre kan tilpasse sig det hurtigt forandrende marked og de øjensynligt helt ustabile kunder. Der er vel egentlig ikke så meget galt i det – eller hvad?\nDer er dog et par ting, der halter. For det første er meget få virksomheder reelt i stand til at være fleksible. Langt de fleste virksomheder er opbygget som et hieraki og baseret på en bureaukratisk filosofi, der i virkeligheden ’nedstammer’ fra militæret. Hele formålet med denne opbygning og struktur er netop at skabe ensartethed og stabilitet – altså det modsatte af forandringer. Læg dertil håndbøger, manualer, intranet etc. som er fyldt med beskrivelser af forretningsgange, personalepolitiker, procedurer etc. En overgang var det endda meget moderne, at dokumentere sin stabilitet ved at blive ISO 9000 certificeret hvilket egentlig bare var en anden måde at sige på, at man havde en totalt og komplet nedskrevet sæt regler for alt – og at man var supergod til at dokumentere det og vedligeholde den dokumentation. Nå ja – der er jo også nogle virksomheder, der har jobbeskrivelser så den enkelte ansatte klart og tydeligt kan læse hvad der forventes at han gør – og ikke gør…\nEn anden stor forhindring for forandring er den menneskelige natur. Vores hjerner er ganske enkelt bygget til at undgå forandringer! Da mennesket gik rund på sletterne og levede af bær og håndfangede dyr, var hver dag en udfordring. Reelt handlede det om ikke at blive slået ihjel og om at formere sig. Uventede begivenheder var farlige – en sabeltiger bag et træ eller en mamut lige om hjørnet. Når vores forfædre mødte den slags afvigelser fra hverdagen (altså når de blev udsat for forandring), så kunne de reelt vælge mellem to reaktioner – slås eller løb. Dette styres suverænt af vores krybdyrshjerne og den fungerer stadig perfekt i 2011.\nSlås eller løb er jo egentlig også de mest almindelige reaktioner, som medarbejdere demonstrerer, når der sker forandringer i virksomheden. Hvem husker f.eks. ikke tyggegummi i sorteringsanlæget på Postens nye store flotte terminal i København for mange år siden?\nSom leder kommer du ofte i situationer, hvor du af den ene eller anden grund skal gennemføre forandringer. Først skal du altså slås mod et system, der er designet til at modstå forandringer og derefter skal du kæmpe med mennesker, for hvem enhver forandring er en trussel. Ikke underligt, at mange ledere er stressede…\nGeneration Y får ofte skudt i skoene at de er forandringsparate (jeps, det påstår jeg selv i mine Generation Y foredrag). Spørgsmålet er om det egentlig er sandt. Har Generation Y fået skruet ned for krybdyrshjernen eller er de i virkeligheden også hardwired på dette område ligesom alle os andre? Måske ser det bare ud til at de er forandringsparate fordi de skjøjter hen over alting uden at fordybe sig.\nHvad gør du som leder, når du skal abejde med forandringer? Og oplever du, at der er en forskel på Generation Y og ‘os andre’? Lad mig høre fra dig…\nPS! Hvis du selv vil arbejde lidt med din egen forandringsparathed, så lyt evt. til Martin Thorborgs podcast om at komme ud af komfortzonen http://thorborg.tv/er-du-bange-for-et-link.html\nDel med andre:More\tFiled Under: Business, Generation Y, Ledelse Tagged With: forandring, Generation Y, Ledelse Få Dotcoma.dk's nyhedsbrev automatisk...\tEmail Address


Kardashian-søster plaget af vild stalker | Realityportalen\nAf Louise Vilsbøl - 18. okt. 2018 kl. 15:00\nDen smukke model kan ikke få lov til at være i fred, selvom hun har betalt en formue for høj sikkerhed.\nKendall Jenner fik sig lidt af et chok, da hun opdagede, at hun igen er udsat for stalking. Hun har nemlig investeret 55 millioner kroner i en eksklusiv ejendom, som ligger i et indhegnet område med top-sikkerhed, og alligvel har det været muligt for hendes stalker at komme ind flere gange.\n37-årige John Ford blev arresteret i sidste måned for at bryde ind i Kendalls indhegnede område, hvor flere verdensstjerner bor – tidligere har både Britney Spears, Paris Hilton og Charlie Sheen boet der. Men ifølge politiet er stalkeren altså ude efter Kendall Jenner.\nFord erklærede sig skyldig i at bryde ind i området, og dommeren beordrede ham til at holde sig mindst 35 meter væk fra det indhegnede område. Den ordre valgte han dog at ignorere.\nIfølge TMZ brød Ford igen ind i området i sidste uge, og det var fra bagsiden, hvor området omkranses af en række bjerge, og her er der tilsyneladende ingen sikkerhed – ikke nok i hvert fald. Kendall har heldigvis sit eget sikkerhedsteam, og de opdagede ham i hendes have ved poolen.\nHan nåede dog at flygte, før politiet kom. Tirsdag i denne uge gjorde han så samme nummer og kom fra bjergene. Denne gang opdagede Kendalls sikkerhedsteam ham på hendes terrasse foran huset. De tilkaldte igen politiet, som fangede ham og tog ham med. Nu er han indlagt til psykiatrisk observation, og Kendalls advokat har søgt polititilhold.


Disse navne har størst sandsynlighed for at blive fædre i 2017 | MAMA.dk\nForsidegravidfertilitetDisse navne har størst sandsynlighed for at blive fædre i 2017\nFoto: Pantherstock Danske mænd er i gennemsnit 31,4 år, når de bliver fædre første gang. Så ved at tage et kig på navnestatistikken for nyfødte drenge for 31 år siden kan man finde frem til de navne, der i teorien har størst sandsynlighed for at blive førstegangsfædre i 2017. Se Top 25 her! Tirsdag, 3. januar 2017 - 8:57 - af Anne Romanelli Det er ganske vist ikke en videnskabelig metode, som gratisavisen MetroXpress lægger for dagen, når den lister de 25 navne, der har størst sandsynlighed for at blive fædre for første gang i 2017.\nNye tider: Disse navne kan snart blive de mest populære børnenavne\nDen gennemsnitlige alder for førstegangsfædre i Danmark var 31,4 år ved den seneste opgørelse fra Danmarks Statistik, så ved at se på, hvad der var de mest populære navne til nyfødte drenge for 31 år siden (i 1986), kan man regne sig frem til hvilke navne, der – ifølge statistikken – har størst sandsynlighed for at blive fædre for første gang i 2017.\nTop 25 - Disse navne har størst sandsynlighed for at blive fædre i 2017: 1. Kasper\n3. Martin 4. Morten\n5. Michael 6. Anders 7. Thomas\n9. Jacob 10. Jonas 11. Søren 12. Mads 13. Daniel\n15. Kenneth 16. Lasse 17. Simon 18. Mikkel\n19. Henrik 20. Dennis 21. Kim\n23. Nicolai 24. Andreas\nDisse navne har størst sandsynlighed for at blive MØDRE i 2017\nDét siger dit barns navn - om DIG:\nHvis dit barn har et unikt navn, vil du gerne skille dig ud\nTidligere var folk mere bekymret for, hvorvidt deres barn ville passe ind, hvis barnet fik et usædvanligt navn, men i dag ser flere og flere forældre gerne, at deres børn skiller sig ud fra mængden. Forældre, der vælger usædvanlige navne, kan meget vel selv være kreativt anlagte og kan under alle omstændigheder godt lide opmærksomheden, som det usædvanlige barnenavn giver dem. Usædvanlige navne leder nemlig typisk til en masse spørgsmål fra folk, der vil vide mere om baggrunden for navnet, og det bringer forældrene i spotlyset. Du er derfor ikke bange for at være i centrum eller for at gå forrest. Disse forældre har selv ofte ret normale navne og var måske selv en ud af flere børn i skolen, der hed det samme. Og det vil de ikke have, at deres barn skal opleve. Kilde: Laura Wattenberg - bestsellerforfatter til bogen ’The Baby Name Wizard’.\nHvis dit barn har et gammeldags navn, går du op i tradition og tryghed\nForældre, der vælger et traditionelt/gammeldags navn til deres barn, har typisk traditionelle dyder i det hele taget. De går meget op i det nære og at skabe trygge rammer for familien. At have traditionelle dyder er i øvrigt ikke det samme som at være kedelig. Traditionelle navne er faktisk også en trend for tiden, så det er en måde for forældrene at være med på noderne uden at gå hele vejen. Typisk er der her tale om en tre-generationers-regel: Forældrene synes, at deres eget navn er kedeligt, og at bedsteforældrenes navne er for ’gamle’, men oldeforældrenes navne går så langt tilbage, at de faktisk lyder ’friske’ igen. Disse navne skiller sig ud, men er ikke selvopfundne og lyder ikke mærkelige i nogens ører, hvilket kan have ulemper for barnet. De er trendy, men sikre. Kilde: Laura Wattenberg - bestsellerforfatter til bogen ’The Baby Name Wizard’.\nHvis dit barn har et moderne navn, er du nysgerrig og med på noderne\nHvis du vælger et navn til dit barn, som er meget oppe i tiden, ved du sikkert også meget om, hvad der er populært og ikke populært i mange andre henseender. Du følger med i populærkulturen og er samtidig også ’ligeglad’ med, om mange andre børn også hedder det, som dit barn skal hedde. DU kan lide navnet, og så er det da bare fint, hvis andre også synes, at det er pænt. Du mener ikke, at dit barn behøver et specielt navn for at skille sig ud. Måske er det heller ikke så vigtigt for dig at skille dig ud fra mængden.\nKilde: Laura Wattenberg - bestsellerforfatter til bogen ’The Baby Name Wizard’.\nHvis dit barn har et familienavn, er du sentimental og stolt af din baggrund\nFamilienavne (eller navne knyttet til en bestemt lokalitet) har en mere personlig historie bag sig og vælges gerne af sentimentale forældre, som er stolte af deres baggrund og måske ønsker at hylde et eller flere familiemedlemmer. Forældrene er altså familiemennesker med stort F, som gerne vil videreføre den positive følelse, som familien (eller deres generelle baggrund) giver dem, til deres barn. Her tænker man måske ikke så meget over, hvordan andre uden for familien vil opfatte navnet, men mere, hvilken glæde det vil vække internt i familien, at man har valgt dette navn. Kilde: Laura Wattenberg - bestsellerforfatter til bogen ’The Baby Name Wizard’.\nHvis dit barn har et internationalt navn, har du brede horisonter\nForældre, der vælger et international navn til deres barn, tænker typisk også over, at barnet sikkert vil komme ud at rejse en del i sit liv, og de ønsker at gøre det hele lettere ved at give barnet et navn, der fungerer i flere lande. De ser i det hele taget gerne, at barnet bliver internationalt orienteret og ligesom dem selv bliver interesseret i at udvide sine horisonter. Kilde: Laura Wattenberg - bestsellerforfatter til bogen ’The Baby Name Wizard’.\nHvor meget må man løfte som gravid? Derfor undlader flere at døbe deres børn Bækkenløsning: Hvorfor opstår det – og hvad kan jeg gøre? Utrolig video: Fra sædcelle til fødsel på 4 minutter Nyeste artikler\nUtrolig video: Fra sædcelle til fødsel på 4 minutter Læs mere om


Børn&Unge - 2018/12 - FORSKNING. Hvordan løfter vi praktikken i pædagoguddannelsen?\nÅr: 2018 Nr.: 12 Børn&Unge som e-paper\nFORSKNING. Hvordan løfter vi praktikken i pædagoguddannelsen?\nMens nogle studerende får kvalificeret, systematisk vejledning under praktikken, føler andre sig ladt i stikken. Forskere undersøger, hvordan institutionerne kan løse opgven\nog støtte de studerende i at udvikle en professionsidentitet.\nAf: Marie Bille\nHvad undersøger I?\n»Vi undersøger praktikinstitutionernes bidrag til, at de studerende danner sig en professionsidentitet. Når man er i gang med en professionsuddannelse, så må det\nvære et væsentligt kvalitetsparameter. Altså, at der er en forståelse af, hvem der\nsom professionsudøver går ind i et fag og en tradition, men også er i stand til at\nfortolke det på ny. En meget væsentlig del af pædagogprofessionens udøvelse handler om at træffe gode valg. Der er praktikken et sted, hvor de studerende selv skal gøre sig erfaringer med at træffe valg, samtidig med at de også ser de andre professionsudøvere i spil. Så lige præcis i forhold til professionsidentitet ser vi praktikken som et væsentligt rum. Praktikken er en meget vigtig del af pædagoguddannelsen, som har været igennem en hel del reformer de seneste\når. Det betyder, at vejlederne i praktikinstitutionerne har fået nye opgaver, som\nikke er enkle, og som de skal finde måder at navigere i. Vi er optagede af, hvordan\npraktikinstitutionerne kan se sig selv som uddannelsesinstitutioner, der varetager en\n»Der er ikke lavet meget forskning i praktikken under pædagoguddannelsen.\nVi ved, fra nogle af de BUPL-kontakterm, vi har, og de praktikkoordinatorer, vi kender,\nat praktikken praktiseres ekstremt forskelligt i de forskellige institutioner. Nogle\nstuderende oplever at få vældig kvalificeret og systematisk vejledning flere gange om\nugen. Andre studerende føler sig mere ladt i stikken. Så der er vældig stor forskel på,\nhvordan vejledningen løftes. Samtidig har betingelserne for praktikken ændret sig\nmeget de seneste år. Praktikken er blevet faggjort, og der er beskrevet centrale mål\nfor praktikperioderne, som de studerende skal prøves i til en afsluttende eksamen.\nSå praktikinstitutionernes opgave er ikke blevet mindre kompleks. Det er vigtigt, at\nvi diskuterer og får indsigt i, hvordan man kan støtte institutionerne i at se sig selv\nsom uddannelsessteder, der understøtter de studerende i den komplekse dannelsesopgave, det er at tage et fag og en faglighed til sig, at gøre sig erfaringer med at udøve den og også at fortolke den på ny.\nHvordan skal I undersøge det?\n»Vi laver det, man kalder et mutiple casestudie, hvor vi undersøger i alt 12 praktikker.\nDet er et samarbejde med professionshøjskolen i København, som laver seks på\nSjælland, mens vi laver seks i det jyske. Vi fokuserer på den praktik, som forløber – på\nrelationerne, som formegentlig er meget komplekse. Vi ser på de styringsdokumenter,\nrammer og bekendtgørelser, der er for praktikken, som det enkelte praktiksted fortolker i en beskrivelse og uddannelsesplan. Og så kommer vi også til at følge\npraktikvejledere, studerende og ledelse på det enkelte praktiksted. Vi har ikke helt lagt os fast på det metodiske design, det kommer til at ske i samarbejde med kommuner og praktikinstitutioner. Men vi skal se på, hvilke måder der er for at støtte op om den studerendes praktikforløb. Det er selvfølgelig for at se, hvor forskelligt det kan gøres, men også for at få indblik i, hvad der kunne se ud til at være modeller, der aktivt understøtter, at den studerende danner sig en professionsidentitet.«\nOM FORSKEREN OG PROJEKTET\nLine Togsverd er ph.d. og lektor på Via University College, Pædagoguddannelsen Aarhus. Jan Jaap Rothuizen forsker samme sted. De er tilknyttet forskningsprogrammet 'Dannelse og etik i professionel praksis'. Projektet Praktikinstitutionen som praktikuddannelsesinstitution’ er et samarbejde mellem Københavns Professionshøjskole og Via University College. BUPL har bevilget 750.000 kroner til projektet, der derudover er finansieret af videnscentret Forskning og Uddannelse på Via University College og Københavns professionshøjskole. Planen er, at der foreligger resultater af forskningen klar i foråret 2020.


Der er ikke nogle tal på, hvor mange familier, der lever i såkaldte Det vil sige, hvor forældrene er af samme køn eller single, og hvor hjælp til enlige mødre, der ikke har børn samt par, der ikke har fælles børn. børn, men der er blevet vedtaget forskellige love, der teknisk set kan Graviditet efter SA af. Profil · Beskeder 0 · Rediger profil · Log ud jeg er næsten lige startet på p-piller, hvor pausen er på 7 dage. kan man Mange bruger det til at rykke den lidt en enkel gang, for at få den, Du får slet ikke mens når du er på p-piller. til at få menstruation når man ikke har ægløsning - jeg springer også min. Danfert. dk. en af de danske sædbanker, hvor du kan ”Shoppe” mellem mere åbne profiler. Men jeg har ikke set eksempler på nogle, der er blevet straffet. LÆS OGSÅ: Hvornår har jeg ægløsning? Hvis man får et barn alene, hvor stor indflydelse har man så på, hvor meget faren har lov til at se barnet?.\nHvor mange dage efter menstruation har man ægløsning slet profil single dk - har\nHvis du skal på ferie, er det fristende at springe den månedlige pause med p-pillerne over og udskyde menstruationen. Hey guys, har I nogle gode ideer til hvad man kan lave på en date? Husk at tale pænt til hinanden, ik? Nogle kvinder har større sexlyst end normalt, mens andre føler sig utiltrækkende. Menstruation er jo bare noget i bruger som en undskyldning for at opfører jer som små børn der skal have sin vilje og have taget specielt hensyn. I blev muligt for fædre at søge om faderskab over deres børn. Kvinde til kvinde: Hvordan oplever i, at jeres menstruation og cyklus i Opret profil De første dage inden blødningen starter er jeg ret liderlig og så har praktisk at være mest liderlig ved ægløsning set fra naturens side:) .. Men valgt at kører mig hjem til hende, hvor jeg virkelig var fuld og næster ikke. Opret profil Når du har menstruation, stiger dit energibehov, så du føler dig kan du få nogle piller mod det af din læge, men da de er meget skrappe, I perioden omkring din ægløsning — dage efter menstruation du er single , eller benyt lejligheden til rigtigt at mærke, hvor skøn din kæreste er. Manden 04/04/13 How to do?? Hører fra folk rundt omkring, at deres profiler stadig er aktive efter sletning?? Mangler: dage  menstruation  har  ægløsning.\nFå rabat når du handler i Irma hjemmefra\nDet: Hvor mange dage efter menstruation har man ægløsning slet profil single dk\nSTORE MODNE DAMER DATING SIDER DK 520\nHVORNÅR KAN MAN SE KØN ERFARNE KVINDER DATING 997\nHvor mange dage efter menstruation har man ægløsning slet profil single dk Billeder af kvindens skede gratis dating for ældre\nInge duelund nielsen dating 50 plus Voresbørn Fertilitet Sådan gør du, hvis du vil have et barn alene. Det er falsk, for at opnå samme cyklus som normalt. Mange interracial dating danmark Solrød synes, at vægten stiger, når de tager p-piller. Ved den anonyme sæddonation angiver du højde, vægt, øjenfarve og hårfarve, og så finder fertilitetsklinikken den egnede donor i samarbejde med dig. Kunstig befrugtning må ikke finde sted i de tilfælde, hvor den kvinde, der skal føde barnet, er ældre end 45 år.\nHvordan får kvinder udløsning speeddating københavn Det tredje køn senior date 60\nHvor mange dage efter menstruation har man ægløsning slet profil single dk - sikkert\nDen hedder FrøkenT se her Jeg har været gravid 2 gange. Altså min menstruation er ret vanvittig, så et par dage op til ligger jeg vandret og kan ikke andet end græde, mens jeg har menstruation har jeg meget destruktive tanker, men græder ikke, jeg har voldsomme smerter besvimer af smerte og efter menstruationen er jeg helt udmattet pga. Det plejer at dæmpe det hele, men ellers så gider jeg simpelthen ikke at klynke, for det føler jeg ikke hjælper på noget : Åh ja chokolade er altså det bedste! Kunstig befrugtning må ikke finde sted i de tilfælde, hvor den kvinde, der skal føde barnet, er ældre end 45 år. Vil i helst betale hvis i er på date?\nBlive gravid efter p piller tykke kvinder dating


TOY STORY 4 ON TOUR - RO's Torv\nTOY STORY 4 ON TOUR\nSøndag 25. august kl. 11.00-15.00\nElsker du også Toy Story? Så kan du godt begynde at glæde dig, for søndag 25. august kommer Toy Story 4 til RO’s Torv!\nDer vil være en masse sjove aktiviteter på Torvet fra kl. 11.00-15.00: Tag sjove billeder og del det med dine venner. Du kan også bygge din helt egen ‘Gafli’ og få den med hjem helt gratis! I kan hygge jer med aktivitetsark eller øve jeres evner i ærteposekast. Der er flotte plakater til børnene og en spændende konkurrence om Toy Story 4-præmier!\nOplev også autocamperen fra Carado!\nTOY STORY 4 har biografpremiere 29. august 2019 i Kino RO’s Torv!


1. INDLEDNING Rapportens kapitler PDF\n1. INDLEDNING Rapportens kapitler... 3\nDownload "1. INDLEDNING... 1 1.1 Rapportens kapitler... 3"\n2 Københavns Kommune Side i 1. INDLEDNING Rapportens kapitler TRIVSEL I TINGBJERG Beboernes baggrund for at flytte til området Generel trivsel i boligområdet Beboernes oplevelse af boligområdets omdømme Sociale relationer i boligområdet Beboernes oplevelse af tryghed Beboernes oplevelse af deres indflydelse og den boligsociale indsats Områdespecifikke spørgsmål SAMMENFATNING OG KONKLUSION METODEBESKRIVELSE Undersøgelsens repræsentativitet Uroligheder i området under dataindsamlingen Observerede forskelle mellem forskellige beboergrupper BILAG... 29\n3 Københavns Kommune Side 1 1. INDLEDNING Københavns Kommune har bedt om at gennemføre en trivselsundersøgelse blandt et repræsentativt udsnit af beboerne i boligområdet Tingbjerg. Trivselsundersøgelsen i Tingbjerg er en del af en større trivselsundersøgelse, som er iværksat i forbindelse med Københavns Kommunes evaluering af kommunens boligsociale indsats i perioden Ud over Tingbjerg indgår 12 andre boligområder, som alle havde beboerrådgiverfunktioner ved opstarten af den boligsociale indsats i 2004, i undersøgelsen. Tingbjerg ligger i bydelen Brønshøj-Husum. Tingbjerg og Utterslevhuse ligger ikke i direkte kontakt til anden bymæssig bebyggelse, idet boligområdet er afgrænset af grønne arealer langs Hareskovvej mod nord, Gyngemosen mod vest, vestvolden mod syd og Utterslev Mose med øst. Boligområdet består af 2357 husstande med i alt 5925 beboere. Baggrunden for, at Tingbjerg indgår i den boligsociale indsats er, at området, set i forhold til beboersammensætningen i danske boligområder i øvrigt, målt på socioøkonomiske indikatorer er kendetegnet ved at have en ensidig beboersammensætning. I Tabel 1-1 herunder er beboersammensætningen i Tingbjerg angivet for udvalgte indikatorer. Tabel 1-1: Beboersammensætning i Tingbjerg. Udvalgte socioøkonomiske indikatorer 1 Beboergruppe Tingbjerg Københavns kommune Indvandrere/efterkommere* 78 % 20 % Personer på 17 år og derover, der modtager indkomsterstattende ydelser** 71 % 46 % Gennemsnitlig indkomst*** kr kr. Husstande med enlig forsørger* 19 % 7 % * Opgjort 1/ Tallene baserer sig på Danmarks Statistik, samt KÅS nøgletal 2007.\n4 Københavns Kommune Side 2 ** Opgjort 1/ Indkomsterstattende ydelser dækker midlertidige ydelser i form af arbejdsløshedsdagpenge, øvrige dagpenge, kontanthjælp samt revaliderings- og aktivitetsydelser og varige ydelser i form af pension, førtidspension og efterløn. ***Opgjort 1/ Trivselsundersøgelsen har til formål at give et aktuelt billede af, hvordan beboerne trives i deres boligområde. Derudover skal undersøgelsen dokumentere udviklingen i beboernes trivsel over en toårig periode fra 2006, hvor en tilsvarende trivselsundersøgelse blev gennemført i Tingbjerg og de øvrige 12 boligområder, og frem til i dag. I undersøgelsen indgår en grundstamme bestående af 28 spørgsmål, som er fælles for de 13 udvalgte boligområder. Herudover er der for hvert af de 13 områder stillet et antal spørgsmål, som er udvalgt med henblik på at afdække forhold, som er særligt relevante i det pågældende område. I Tingbjerg er udvalgt 5 områdespecifikke spørgsmål. Der indgår således 33 spørgsmål i alt i trivselsundersøgelsen i Tingbjerg. Spørgsmålene giver samlet set et statusbillede på: Beboernes samlede trivsel, herunder deres tilfredshed med at bo i boligområdet Beboernes oplevelse af områdets omdømme Beboernes oplevelse af de sociale relationer i boligområdet Beboernes følelse af tryghed/utryghed i boligområdet Beboernes kendskab til og deltagelse i aktiviteterne omkring den boligsociale indsats i Tingbjerg Beboernes besvarelse af de udvalgte, områdespecifikke spørgsmål for Tingbjerg Dataindsamlingen er gennemført som telefoniske interview med et repræsentativt udsnit af beboerne i boligområdet mellem 4. februar og 19. marts Der er i alt gennemført 232 interviews 2. Tingbjerg var, i lighed med en række områder i København og resten af Danmark, i perioden for dataindsamlingen udsat for uroligheder og ildspåsættelser af varierende omfang og karakter. I henhold til hovedrapporten afsnit viser en nærmere analyse dog, at der intet umiddelbart belæg er for, at urolighederne skulle have påvirket det samlede billede af beboernes trivsel i de 13 boligområder. 2 Der henvises til kapitel 4 for en nærmere beskrivelse af undersøgelsens metode.\n5 Københavns Kommune Side 3 I det følgende præsenteres resultaterne af trivselsundersøgelsen blandt beboerne i Tingbjerg. Præsentationen har form af en kortfattet kommentering af resultaterne og af udviklingen i beboernes trivsel siden Det er endvidere kommenteret, hvor der er forskel på, hvordan forskellige beboergrupper har besvaret et konkret spørgsmål 3. De samlede resultater for de 13 boligområder i undersøgelsen er fremstillet i en særskilt hovedrapport. 1.1 Rapportens kapitler I kapitel 2 Trivsel i Tingbjerg præsenteres resultaterne af trivselsundersøgelsen. Kapitlet dokumenterer endvidere udviklingen i beboernes trivsel over de seneste to år, idet resultaterne af den aktuelle undersøgelse sammenholdes med resultaterne af trivselsundersøgelsen fra I kapitel 3 Sammenfatning opsummeres hovedresultaterne, og der gives en kort konklusion, hvor også beboertrivslen i Tingbjerg sammenlignes med resultaterne fra den fælles undersøgelse, ligesom de væsentligste udfordringer identificeres. Kapitel 4 Metodebeskrivelse indeholder en beskrivelse af dataindsamlingen, undersøgelsens repræsentativitet og den anvendte metode. I kapitel 5 indgår som bilag besvarelserne af de åbne spørgsmål i undersøgelsen. 3 Der henvises til kapitel 4 for en beskrivelse af de anvendte signifikanskriterier\n6 Københavns Kommune Side 4 2. TRIVSEL I TINGBJERG I dette afsnit beskrives resultaterne for Tingbjerg. 2.1 Beboernes baggrund for at flytte til området Tabel 2-1 viser, hvordan beboerne i Tingbjerg fik deres nuværende bolig. Ca. hver femte beboer (18 %) har fået boligen anvist af kommunen, hvilket er det samme som gennemsnittet for de øvrige 12 områder, der indgår i trivselsundersøgelsen, jf. hovedrapporten. Syv ud af ti beboere (70 %) søgte selv boligen. De resterende beboere har bosat sig på anden hvis, f.eks. ved at flytte ind hos ægtefælle/samlever eller anden familie (8 %). Det fremgår ligeledes af tabellen, at bosætningsmønsteret ikke har ændret sig nævneværdigt siden undersøgelsen. Dette på trods af at man i Tingbjerg såvel som i tre af undersøgelsens øvrige boligområder fra januar 2007 har indført særlige udlejningsregler, der betyder at kommunen ikke længere må anvise borgere til disse områder via den boligsociale anvisning. Endvidere har der siden januar 2007 været reserveret 50 % af områdets ledige boliger til personer i beskæftigelse, under uddannelse eller lignende. Tabel 2-1: Hvordan fik du din nuværende bolig? (n=228) Fik boligen anvist af kommunen 21 % 18 % Søgte selv boligen / var skrevet op hos boligforeningen 73 % 70 % Flyttede ind hos samlever/familie 6 % 8 % Andet 4 % Total 100 % 100 % Beboerne er også blevet spurgt hvor lang tid, de har boet i boligområdet. I Tabel 2-2 herunder er svarene inddelt i intervaller, hvor det fremgår, at over halvdelen af beboerne i Tingbjerg (56 %) har boet mere end 10 år i området, mens kun 9 % har boet i området i mindre end et år. Beboernes anciennitet i området er faldet en smule siden 2006, hvilket også ses af, at det gennemsnitlige antal år en beboer har boet i området i 2008 er 17,0 år mod 21,5 år i Dermed er beboerancienniteten i Tingbjerg højere end gennemsnittet for de 13 boligområder i undersøgelsen.\n7 Københavns Kommune Side 5 Tabel 2-2: Antal år bosat i området (n=232) Fra 0 til 1 år 6 % 9 % Mellem 1 og 5 år 11 % 20 % Mellem 5 og 10 år 18 % 15 % Mere end 10 år 65 % 56 % Total 100 % 100 % Gennemsnitligt antal år bosat i området: 17,0 2.2 Generel trivsel i boligområdet I dette afsnit beskrives beboernes generelle trivsel og tilfredshed med deres boligområde. Figur 2-1 viser, hvor tilfredse beboerne i Tingbjerg samlet set er med at bo i boligområdet. Det fremgår, at mere end tre ud af fire beboere enten er tilfredse (51 %) eller meget tilfredse (26 %) med at bo i området. Det er nogenlunde samme resultat som i 2006 og svarer til det samlede resultat for de 13 områder i undersøgelsen. Beboere med anden baggrund end dansk er samlet set mindre tilfredse med at bo i Tingbjerg end beboere med dansk baggrund. I de følgende afsnit vil der blive set nærmere på, hvad der gemmer sig bag dette generelle billede af beboernes trivsel. Figur 2-1: Samlet set er du så meget utilfreds, utilfreds, tilfreds eller meget tilfreds med at bo i boligområdet? (n=227) 60% 50% 52% 51% 40% 30% 20% 10% 8% 9% 18% 14% 21% 26% % Meget utilfreds Utilfreds Tilfreds Meget tilfreds\n8 Københavns Kommune Side 6 En anden måde at måle beboernes samlede trivsel på er ved at spørge til, om de ønsker at flytte. Som det fremgår af Figur 2-2, ønsker knap hver fjerde beboer (23 %) at flytte med det samme, hvis det var muligt, mens yderligere 18 % af beboerne ønsker at flytte på længere sigt. Andelen er beboere, som ønsker at flytte på kort sigt er nogenlunde identisk med andelen af beboere, som samlet set er utilfredse med at bo i boligområdet. Der er en stærk statistisk sammenhæng mellem beboernes samlede tilfredshed og deres flytteønsker. Derfor er det igen i højere grad beboere med anden baggrund end dansk end beboere med dansk baggrund, som ønsker at flytte. Samtidig er der en tendens til, at særligt børnefamilierne frem for andre husstandstyper ønsker at flytte. Figur 2-2: Har du planer om at flytte fra boligområdet? (n=229) 70% 60% 50% 56% 59% 40% 30% 20% 28% 23% 16% 18% % 0% Nej Ja, hvis det var muligt, ville jeg gerne flytte nu Ja, på længere sigt Der er ikke sket nogen større udvikling siden 2006 i andelen af beboere i Tingbjerg, som ønsker at flytte på kortere eller længere sigt, og Tingbjerg ligner også på dette spørgsmål de øvrige boligområder, som indgår i undersøgelsen. Ser man nærmere på hvilke årsager, der ligger bag ønsket om at flytte fra Tingbjerg, er de fem hyppigst nævnte årsager gengivet i Tabel 2-3. Det motiv, som flest beboere har til at ville flytte, er ønsket om, at ens børn skal vokse op et andet sted (19 %), hvilket harmonerer med, at det særligt var børnefamilierne, som ønskede at flytte. Flere beboere nævner også utryghed (15 %) og kriminalitet (9 %) som årsager til at ville flytte, mens andre peger på beboersammensætningen i form af koncentrationen af flygtninge og indvandrere i området (13 %), eller boligens størrelse (11 %). Derudover nævnes en række forskellige årsager, som er gengivet i rapportens bilag.\n9 Københavns Kommune Side 7 Tabel 2-3: Hvad er den vigtigste årsag til, at du gerne vil flytte fra boligområdet? (n=53) Ønsker at mine børn skal vokse op et andet sted 19 % For lidt tryghed generelt 15 % For stor andel af flygtninge og indvandrere 13 % Boligens størrelse 11 % For megen kriminalitet (inkl. vold/trusler om vold) 9 % De fem oftest forekommende svar på spørgsmålet De beboere, som gav udtryk for at ville flytte på kortere sigt, blev desuden spurgt til, hvorfor de ikke er flyttet endnu. Som det ses af Tabel 2-4, skyldes det for en fjerdedels vedkommende (25 %), at man endnu ikke har råd til at flytte, mens hver femte af disse beboere henholdsvis ikke har fundet noget endnu (21 %) eller står langt nede på ventelisten til en ny bolig (21 %). Endnu andre giver udtryk for at ville flytte i den nærmeste fremtid (9 %), eller at der ikke er ledige boliger, der hvor de vil flytte hen (9 %). Øvrige årsager er gengivet i rapportens bilag. Tabel 2-4: Hvad er den vigtigste årsag til, at du endnu ikke er flyttet fra boligområdet? (n=53) Har ikke råd til noget andet (endnu) 25 % Har ikke fundet noget andet endnu 21 % Står langt nede på ventelisten 21 % Jeg flytter i den nærmeste fremtid 9 % Der er ingen ledige boliger (der hvor jeg gerne vil flytte hen) 9 % De fem oftest forekommende svar på spørgsmålet For at tegne et billede af, hvad der har betydning for beboernes trivsel i Tingbjerg, er de blevet spurgt til, hvad der er det bedste ved at bo i boligområdet, og hvad der skulle gøres, hvis boligområdet skulle blive et endnu bedre sted at bo. I Tabel 2-5 herunder er vist de seks forhold, som flest beboere har angivet som det bedste ved at bo i Tingbjerg. Næsten halvdelen af beboerne (45 %) fremhæver de grønne områder, mens yderligere en fjerdedel (23 %) nævner kvaliteten af deres bolig. Andre forhold, som fremhæves som noget positivt af beboerne i Tingbjerg, er beliggenheden (13 %) og i den forbindelse de gode indkøbsmuligheder (10 %), den gode kontakt mellem beboerne i området (11 %) samt udendørsarealerne (10 %).\n10 Københavns Kommune Side 8 Tabel 2-5: Hvad er det bedste ved at bo i dit boligområde? (n=232) De grønne områder 45 % Boligens kvalitet 23 % Beliggenheden 13 % God kontakt mellem beboere generelt 11 % Udendørsarealerne 10 % Gode indkøbsmuligheder 10 % De seks oftest forekommende svar på spørgsmålet Ser man på beboernes forslag til, hvad der kan forbedre trivslen i Tingbjerg, nævnes en række forskellige forhold, hvoraf de fire med størst tilslutning er vist i Tabel 2-6. I forlængelse af, hvad flere beboere nævnte som motiver til at ville flytte fra området, er de forhold, som beboerne mest ønsker at gøre noget ved, beboersammensætningen (12 %) og mere specifikt koncentrationen af flygtninge og indvandrere (17 %), hvor flest beboere med dansk baggrund (26 %) ønsker en lavere koncentration af flygtninge og indvandrere og en noget mindre andel (9 %) af beboere med anden baggrund end dansk ønsker det samme. Kriminalitet og utryghed, her i form af hærværk (13 %) og manglende præventive tiltag over for unge (10 %) er andre forhold beboerne mener, der bør gøres noget ved for at forbedre trivslen i Tingbjerg. Tabel 2-6: Hvis boligområdet skulle blive et bedre sted at bo, hvad mener du så, der skal gøres? (n=232) Mindske andelen af flygtninge og indvandrere 17 % Mindre hærværk 13 % Generel ændring af beboersammensætningen 12 % Flere aktivitetstilbud til unge 10 % De fire oftest forekommende svar på spørgsmålet Endelig er beboerne blevet stillet en række indikatorspørgsmål, som giver et overblik over forskellige aspekter af beboernes trivsel i boligområdet. Resultaterne for disse spørgsmål er samlet i Tabel 2-7.\n11 Københavns Kommune Side 9 Tabel 2-7: Hvordan har du det, der hvor du bor? Ja Nej Total Føler du dig godt tilpas blandt de andre, der hvor du bor? (n=225) 82 % (75 %) 18 % (25 %) 100 % (100 %) Følger du med i, hvad der sker i dit boligområde? (n=232) 78 % (74 %) 22 % (26 %) 100 % (100 %) Er du med til at tage initiativ til aktiviteter i dit boligområde? (n=231) 19 % (18 %) 81 % (82 %) 100 % (100 %) Føler du dig tryg, der hvor du bor? (n=225) 73 % (72 %) 27 % (28 %) 100 % (100 %) Har du den kontakt til andre mennesker, som du ønsker dig i det daglige? (n=229) 82 % (83 %) 18 % (17 %) 100 % (100 %) Det generelle billede er, at omkring otte ud af ti overordnet set trives på de udvalgte indikatorspørgsmål. De føler sig tilpas blandt de øvrige beboere (82 %), de følger med i, hvad der sker i området (78 %), de føler sig trygge (73 %), og de har den kontakt til andre mennesker, som de ønsker i det daglige (82 %). Undtagelsen fra det generelle billede er, at 19 % af beboerne mener, at de er med til at tage initiativ til aktiviteter i boligområdet. Der er ikke den store udvikling at spore mellem 2006 og 2008, når der måles på indikatorspørgsmålene dog med en lille, positiv tendens til en forbedret trivsel på et par af indikatorspørgsmålene. Sammenlignes der med de øvrige boligområder i undersøgelsen er beboertrivslen i Tingbjerg udtryk for et nogenlunde normalt niveau, dog med en lidt større interesse for boligområdet blandt beboerne i Tingbjerg, mens følelsen af tryghed er lidt mindre. Billedet af, at omkring otte ud af ti beboere overordnet set giver udtryk for at trives på de udvalgte indikatorspørgsmål, mens et mindretal på omkring 20 % udtrykker manglende trivsel, stemmer godt overens med beboernes egen vurdering af deres samlede tilfredshed, som blev omtalt i indledningen til dette kapitel. Det samme gør tendensen til, at beboere med anden baggrund end dansk trives mindre godt i Tingbjerg end beboere med dansk baggrund. De føler sig i mindre grad tilpas blandt de øvrige beboere; de følger mindre med i, hvad der sker i området; de føler sig mindre trygge, og de har ikke i samme omfang den kontakt til andre mennesker, som de ønsker sig i hverdagen. Der er også en tendens til, at enlige forsørgere i området trives mindre end de øvrige beboere, bl.a. er de generelt mere utrygge, ligesom de ikke føler sig nær så tilpas blandt de øvrige beboere, som andre beboere gør. Omvendt følger særligt de ældre beboe-\n12 Københavns Kommune Side 10 re i Tingbjerg med i, hvad der sker i området, og de har i højere grad end de øvrige beboere den kontakt til andre mennesker, som de ønsker sig. 2.3 Beboernes oplevelse af boligområdets omdømme I dette afsnit beskrives det, hvordan beboerne oplever boligområdets omdømme udadtil. Beboerne i Tingbjerg er blevet bedt om at vurdere boligområdets omdømme blandt folk, som ikke bor i området. Som det fremgår af Figur 2-3, mener et meget stort flertal af beboerne, at Tingbjerg har et dårligt (44 %) eller meget dårligt (37 %) omdømme blandt folk, som ikke bor i området. Det er flere, end hvad man ser i de øvrige boligområder i undersøgelsen. Alligevel kan der spores en positiv udvikling siden 2006, idet hver femte beboer i 2008 har et mere positivt billede af områdets omsømme udadtil. Det er en fordobling på blot to år. Det er særligt en gruppe af beboere med anden baggrund end dansk, som vurderer områdets omdømme til at være positivt. Figur 2-3: Vil du sige, at boligområdet har et meget dårligt, dårligt, godt eller meget godt omdømme blandt folk, som ikke bor i området? (n=216) 60% 50% 40% 40% 37% 50% 44% 30% 20% 16% % 0% 10% 3% 0% Meget dårligt Dårligt Godt Meget godt Selvom oplevelsen er, at boligområdet ikke har et godt omdømme udadtil, behøver det ikke have en betydning for beboernes trivsel. Derfor er beboerne i den aktuelle undersøgelse blevet spurgt om, hvor vigtigt det er for dem, at boligområdet har et godt omdømme blandt folk, som ikke bor i området. Figur 2-4 viser, at to ud af tre beboere mener, at det er vigtigt (38 %) eller meget vigtigt (30 %) for dem, at området har et godt omdømme udadtil. Spørgsmålet blev ikke stillet i forbindelse med trivselsundersøgelsen i 2006.\n13 Københavns Kommune Side 11 Figur 2-4: Hvor vigtigt er det for dig, at dit boligområde har et godt omdømme blandt folk, som ikke bor i området? (n=228) 40% % 35% 30% 30% 25% 20% 15% 10% 10% 22% % 0% Slet ikke vigtigt Ikke vigtigt Vigtigt Meget vigtigt Beboerne er også blevet spurgt til, hvad der efter deres opfattelse er årsagen til, at området har det omdømme, det har. I Tabel 2-8 herunder er de fem svar, som har størst opbakning blandt beboerne, angivet. De øvrige svar er gengivet i rapportens bilag. Tabel 2-8: Hvad er efter din opfattelse årsagen til, at boligområdet har det omdømme, det har(n=231) Mediernes beskrivelse af området / mediehistorier 27 % Omfanget af hærværk 26 % Andelen af beboere med anden etnisk baggrund 23 % Rygter / fordomme 19 % Omfanget af anden kriminalitet 18 % De fem oftest forekommende svar på spørgsmålet Flest beboere (27 %) mener, at områdets omdømme kan tilskrives mediernes beskrivelse af området, mens yderligere 19 % af beboerne mener, at det baserer sig på rygter og fordomme. Der er dog også en del beboere, som peger på hærværk (26 %) og omfanget af anden kriminalitet (18 %) som årsager til det dårlige omdømme. Og igen er der nogle beboere, særligt de med dansk baggrund (30 %), men også beboere med anden baggrund end dansk (17 %), som fremhæver koncentrationen af beboere med anden etnisk baggrund end dansk (23 %). 2.4 Sociale relationer i boligområdet I dette afsnit beskrives forholdet mellem beboerne i Tingbjerg.\n14 Københavns Kommune Side 12 Beboerne i undersøgelsen er blevet stillet en række spørgsmål om de sociale relationer i boligområdet fra de mere flygtige relationer i form af hilsner, når man mødes, over snakken med og den gensidige interesse for hinanden, til de mere nære relationer i form af besøg. Tabel 2-9: Hvordan er forholdet mellem beboerne i dit boligområde? Ja Nej Total Hilser I på hinanden? (n=231) 95 % (93 %) 5 % (7 %) 100 % (100 %) Interesserer I jer for hinanden? (n=220) 59 % (57 %) 41 % (43 %) 100 % (100 %) Snakker I med hinanden? (n=230) 77 % (74 %) 23 % (26 %) 100 % (100 %) Besøger I hinanden? (n=231) 33 % (26 %) 67 % (74 %) 100 % (100 %) Resultaterne er fremstillet i Tabel 2-9. Det fremgår, at et meget stort flertal (95 %) af beboerne tilkendegiver, at beboerne i Tingbjerg hilser på hinanden. Mere end tre ud af fire beboere (77 %) mener også, at beboerne snakker med hinanden, mens 59 % oplever, at beboerne interesserer sig for hinanden. Hver tredje beboer (33 %) svarer, at beboerne besøger hinanden. Generelt er der en svag tendens til, at de sociale relationer i Tingbjerg er blevet bedre den mellem 2006 og 2006, særligt de nære relationer, således at Tingbjerg nu har en lidt højere beboertrivsel på dette tema, end hvad man samlet set ser for de 13 boligområder i undersøgelsen. Beboerne er blevet spurgt, om de har egentlige venskaber i boligområdet. Figur 2-5 viser, at et flertal af beboerne har en (9 %) eller flere (65 %) venner i området, som de taler med. Det er lidt flere end i de øvrige områder gennemsnitligt set.\n15 Københavns Kommune Side 13 Figur 2-5: Har du én eller flere venner i dit boligområde, som du taler med? (n=232) 70% 60% 64% 65% 50% 40% 30% 20% 29% 26% % 6% 9% 0% Ja, én ven Ja, flere venner Nej Beboerne er på samme måde blevet spurgt, om de har familie i boligområdet, som de taler med. Figur 2-6 viser, at det er tilfældet for hver fjerde beboer (25 %), hvilket er en stigning på ti procentpoint i forhold til Det er særligt beboere med anden baggrund end dansk, som har familie i området. Figur 2-6: Har du familie ud over dem, du eventuelt bor sammen med i dit boligområde, som du taler med? (n=232) % 75% % 85% 0% Ja Nej 100% Endelig er beboerne blevet spurgt, om de har naboer eller bekendte i området, som de taler med dvs. mere flygtige sociale relationer end familie og venner. Otte ud af ti beboere i Tingbjerg (79 %) kan svare bekræftende på dette spørgsmål, hvilket er en lille tilbagegang siden Tingbjerg ligger dog stadig over gennemsnittet for de 13 områder i undersøgelsen, hvad denne type relationer angår.\n16 Københavns Kommune Side 14 Figur 2-7: Har du naboer eller bekendte i dit boligområde, som du taler med? (n=232) % 21% % 16% 0% Ja Nej 100% For at undersøge de sociale relationer mellem beboere med forskellig etnisk og kulturel baggrund, er beboerne blevet spurgt, hvor ofte de taler med beboere i området, som har en anden etnisk baggrund end dem selv. Af Tabel 2-10 fremgår det, at der er stor forskel på, hvor meget beboerne omgås andre personer i området med en anden etnisk baggrund end dem selv. Knap en tredjedel af beboerne (31 %) svarer, at det sker engang imellem, mens endnu en tredjedel aldrig (11 %) eller kun sjældent (21 %) taler med personer med en anden etnisk baggrund end dem selv. Endelig siger lidt mere end hver tredje beboer, at det sker ofte (19 %) eller meget ofte (18 %). Der er samlet set sket en mindre udvikling, således at færre beboere i 2008 end i 2006 aldrig taler med andre personer i området, som har en anden etnisk baggrund end dem selv. Tabel 2-10: Hvor ofte taler du med beboere i området, som har en anden etnisk baggrund end dig? (n=231) Aldrig 19 % 11 % Sjældent 22 % 21 % En gang imellem 23 % 31 % Ofte 18 % 19 % Meget ofte 18 % 18 % Total 100 % 100 % På det mere generelle plan er beboerne i trivselsundersøgelsen blevet bedt om at vurdere forholdet mellem de forskellige etniske grupper i boligområdet. Som det ses af Figur 2-8, oplever beboerne i Tingbjerg i 2008 i noget højere grad end i 2006, at relationerne mellem de forskellige etniske grupper i området enten er neutrale (36 %) eller ligefrem gode (45 %). Hver femte beboer (20 %) vurderer relationerne til at være dårlige. Det er særligt beboere med anden baggrund end dansk, som oplever et positivt forhold mellem de forskellige etniske grupper i området.\n17 Københavns Kommune Side 15 For begge spørgsmål om de interkulturelle relationer i området gælder, at Tingbjerg resultatmæssigt ligner de øvrige områder i undersøgelsen. Figur 2-8: Hvordan synes du, at forholdet er mellem de etniske grupper i boligområdet, fx danskere, tyrkere, somaliere mv.? (n=197) 50% 45% 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% 45% 36% 36% 33% 30% 20% Dårligt Hverken godt eller dårligt Godt Beboernes oplevelse af tryghed I dette afsnit beskrives beboerne i Tingbjergs følelse af tryghed og oplevelse af kriminalitet i området. Beboerne er blevet spurgt til deres følelse af tryghed, når de færdes henholdsvis udendørs om aftenen og i dagtimerne, og når de er i deres egen bolig. Som det ses af Figur 2-9 til Figur 2-11, er følelsen af utryghed ikke overraskende størst, når beboerne færdes i udendørsarealerne i boligområdet om aftenen, hvor mere end hver tredje beboer føler sig enten meget utryg (15 %) eller noget utryg (22 %), mens yderligere 20 % af beboerne slet ikke bevæger sig ud om aftenen. Det er et lavere tryghedsniveau end hvad man generelt ser i de øvrige områder i undersøgelsen. Det er i særlig høj grad de kvindelige beboere og beboere over 65 år, som føler sig utrygge eller slet ikke går ud om aftenen, mens det i mindre grad gælder for beboere med anden baggrund end dansk end for beboere med dansk baggrund. Det sidste er lidt overraskende i forhold til, at netop beboere med anden baggrund end dansk på indikatorspørgsmålet i afsnit 2.2 gav udtryk for at føle sig mere utrygge end de øvrige beboere. Det tyder på, at man må skelne mellem en generel følelse af tryghed og tilhørsforhold, hvor beboere med anden baggrund end dansk ligger lavt, og en følelse af fysisk og kropslig tryghed ved færden i boligområdet, hvor beboere med anden baggrund end dansk ligger højt, når man måler tryghedsaspektet af beboernes trivsel i Tingbjerg.\n18 Københavns Kommune Side 16 Figur 2-9: Hvor tryg føler du dig, når du færdes i udendørsarealerne i boligområdet om aftenen? (n=232) 50% 45% 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% 43% 37% 29% 22% 19% 20% 15% 15% Tryg Noget utryg Meget utryg Går ikke ud Figur 2-10: Hvor tryg føler du dig, når du færdes i udendørsarealerne i boligområdet i dagtimerne? (n=231) 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 89% 88% 9% 9% 2% 3% 1% 0% Tryg Noget utryg Meget utryg Går ikke ud Figur 2-11: Hvor tryg føler du dig tryg, når du er i din bolig? (n=232) 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 93% 91% 8% 5% 2% 1% Tryg Noget utryg Meget utryg\n19 Københavns Kommune Side 17 Langt de fleste beboere i Tingbjerg er trygge, når de færdes i udearealerne i dagtimerne, og når de befinder sig i egen bolig. Vender man blikket fra beboernes følelse af tryghed til deres konkrete erfaringer, har hver tredje beboer (33 %) inden for det seneste år oplevet hærværk på sine ejendele eller den bygning, de bor i, jf. Tabel Knap hver fjerde beboer (22 %) har været udsat for tyveri af udendørsgenstande, og 14 % har haft indbrud. Samme andel har været udsat for chikane (14 %) eller i mindre omfang vold eller trusler om vold (7 %). Der har været en lille stigning i perioden 2006 til 2008 i andelen af beboere, som har oplevet hærværk i området, mens beboernes oplevelse af indbrud, vold og chikane omvendt har været på retur. Det er særligt etnisk danske beboere, som mener at have været udsat for chikane og vold eller trusler om vold.. Tabel 2-11: Har du eller en anden i din husstand inden for det seneste år været udsat for Ja Nej Total hærværk på den bygning, du bor i, eller på dine ejendele? (n=230) 33 % (27 %) 67 % (73 %) 100 % (100 %) tyveri af cykel, bil eller andre udendørsgenstande? (n=232) 22 % (20 %) 78 % (80 %) 100 % (100 %) indbrud i bolig, garage, havehus eller lignende? (n=231) 14 % (26 %) 86 % (74 %) 100 % (100 %) vold eller trusler om vold? (n=231) 7 % (10 %) 93 % (90 %) 100 % (100 %) tilråb eller anden chikane? (n=232) 14 % (21 %) 86 % (79 %) 100 % (100 %) Generelt ligger Tingbjerg en anelse bedre (dvs. lavere) end det samlede resultatet for de 13 boligområder i undersøgelsen med hensyn til beboernes erfaringer med at være udsat for kriminalitet. Syv ud af ti beboere i Tingbjerg (70 %) oplever, at de har nogen at henvende sig til, hvis de har problemer i boligområdet, jf. Figur Det er samme niveau som i 2006 og ca. samme niveau som i de øvrige områder i undersøgelsen.\n20 Københavns Kommune Side 18 Figur 2-12: Oplever du, at du har nogen at henvende dig til, hvis du oplever problemer i dit boligområde? (n=219) % 30% % 29% 0% Ja Nej 100% Beboere med anden baggrund end dansk oplever i mindre grad end de øvrige beboere at have nogen at henvende sig til i området. Samtidig stiger sandsynligheden for at have bogen at henvende sig til i området med alderen hvilket delvist dækker over, at antallet af år i boligområdet også spiller ind, idet beboernes alder og det antal år, de har boet i området, naturligvis hænger sammen. 2.6 Beboernes oplevelse af deres indflydelse og den boligsociale indsats I dette afsnit beskrives forskellige forhold omkring det boligsociale arbejde i Tingbjerg, herunder beboernes indflydelse i området, samt deres deltagelse i fælles aktiviteter i området. Af Figur 2-13 ses, at to ud af tre beboere kender beboerrådgiverne i Tingbjerg, heraf 62 % uden hjælp fra intervieweren, mens yderligere 5 % af beboerne kender beboerrådgiverne, hvis deres navne læses op for dem. Det er en større kendskabsgrad end i 2006, og resultatet ligger langt over gennemsnittet for de 13 boligområder samlet set. Og det endda selvom Tingbjerg er et relativt stort område, hvilket normalt medfører en lavere kendskabsgrad, jf. hovedrapporten.. Figur 2-13: Ved du, om der er en beboerrådgiver i dit boligområde? (n=228/138) % 5% 33% % 3% 43% 0% Uhjulpet Hjulpet Kender ikke 100% Den høje kendskabsgrad, hvad beboerrådgiverne angår, dækker dog over store udsving mellem forskellige beboergrupper. Således kender beboere med anden


Dansk bryggeri inviterede opfinder indenfor | illvid.dk\nDansk bryggeri inviterede opfinder indenfor – nu bruger de en maskine, der gør en forskel for klimaet\n50 ton CO2 kan årligt spares, nu hvor Ørbæk Bryggeri kan opsamle CO2 fra ølproduktionen og genbruge boblerne på innovativ vis.\nI et af lokalerne hos specialbryggeriet på Østfyn står en maskine, som sparer miljøet for op mod 50 ton CO2 om året. Det svarer cirka til CO2-forbruget af 20 personers gennemsnitlige kørsel om året. Maskinen gør, at den overskydende CO2 fra bryggeriets ølproduktion, som tidligere bare blev udledt, nu indvindes og i stedet bruges til boblerne i deres sodavand.\nSpecialbryggeriet er Ørbæk Bryggeri, og opfinderen bag hedder Kim Dalum. Hvordan sådan en maskine fungerer, og hvorfor det er smart for alle parter, kan du læse om her. Vi har nemlig besøgt bryggeriet og den fynske opfinder for at blive klogere på den smarte opfindelse.\nOpfinder ville hjælpe små og mellemstore bryggerier\nØrbæk Bryggeri, som blandt andet er kendt for specialøl som Fynsk Forår og Ørbækker Pilsner, har hidtil indkøbt 100 tons CO2 om året til at lave bobler i deres sodavands- og ølproduktion. CO2'en, de købte, stammer typisk fra kunstgødning, hvilket ikke har været i tråd med deres bæredygtige principper. Det har bare været en nødvendighed. Mens store bryggerier længe har haft glæden af teknologi, der kan genindvinde CO2, har det ikke været muligt for mindre bryggerier – slet ikke økonomisk. Og generelt er specialbryggerierne begrænsede, når det kommer til bæredygtighed. Det ville opfinderen Kim Dalum gerne lave om på.\nKim Dalum har 20 års erfaring fra virksomheder, der laver udstyr til store bryggerier, men ønskede at give specialbryggerierne flere af de samme teknologiske muligheder for at være bæredygtige. Derfor stiftede han virksomheden Dalum Beverage Equipment og kontaktede Ørbæk Bryggeri, hvor han blev inviteret indenfor. Her blev han sammen med brygmester og produktionschef, Andreas Falkenberg, og ejer, Nicolai Rømer, enige om, at de skulle finde ud af at genanvende den CO2, de i forvejen havde.\nOpfinder Kim Dalum og medejer af Ørbæk Bryggeri, Nicolai Rømer, foran genindvindingsanlægget, som billigt og enkelt kan opsamle overskuds-CO2 fra bryggeriets ølproduktion og genbruge boblerne i sodavandsproduktionen.\nSådan opsamler anlægget overskydende CO2 og genbruger det\nDet, der sker, når man producerer øl eller alkoholiske drikke er, at man forgærer sukker. I den forbindelse ender man igennem en masse processer med at have alkohol og CO2. Den CO2, som produceres, men ikke bliver i øllen og eksempelvis bliver til skum, bliver normalt på specialbryggerier ledt ud i produktionslokalet. Det er præcis dét, som anlægget forhindrer.\nProcessen for anlægget starter ved, at det indsamler CO2 i luftform fra øllets gæringsproces. Derefter renses CO2'en – blandt andet for aromaer, så der ikke overføres bismag. Derefter komprimeres kulsyren til et højt tryk, så vandet fjernes og bliver koldt ved hjælp af bryggeriets køleanlæg. Endeligt pumpes CO2'en over i en lagertank, hvor man ender med at have økologisk CO2, som kan bruges i produktionen af sodavand.\nEt anlæg til gavn for alle – når udfordringerne først blev løst\nDer er mange grunde til, at Ørbæk Bryggeri og opfinder, Kim Dalum, er glade for projektet. Udover det faktum, at det sparer miljøet for op til 50 ton CO2 årligt, sparer bryggeriet økonomisk på indkøb. Desuden forbedrer det arbejdsmiljøet, da der ikke udledes CO2 på samme måde i atmosfæren, hvor bryggeriets medarbejdere opholder sig. CO2 fortynder nemlig luften, når det udledes.\nDet havde dog også sine udfordringer at nå dertil. Selvom Kim Dalum i forvejen havde viden og erfaring inden for CO2-anlæg, var det svært at lave i så lille en skala. Mange ting har måtte nytænkes og laves om undervejs, særligt med henblik på prisbegrænsninger, som netop har været årsagen til, at det ikke før har været muligt at gøre i mellemstore og små bryggerier. Processen endte med at tage et lille års tid, indtil anlægget stod klar i marts 2020.\nBryggeriet fremstiller kun økologiske produkter – blandt andet sodavand, juice og cider.\nPå vej mod nye, innovative projekter\nHos Ørbæk er de altid på udkig efter spændende, grønne initiativer. Lige nu er de for eksempel i en testfase med nye, grønne juices, som forhåbentlig vil kunne være med til at forebygge kræft. Og så er ambitionen for dem og Kim Dalum, at anlægget skal udbredes til andre specialbryggerier i hele verden, så de kan være med til at spare miljøet for kæmpemæssige mængder af CO2. Ifølge Kim Dalum bør jagten på en grønnere hverdag nemlig hænge sammen med videnskaben:\n"Man kan godt lave noget miljørigtigt og godt uden at gå tilbage til stenalderen. Det er videnskaben, som kan få os igennem klimakrisen."\nOm Ørbæk Bryggeri og de to mænd bag\nØrbæk Bryggeri er ejet af far og søn, Niels og Nicolai Rømer, som deler et stort iværksætter-gen. Niels importerede i sin tid økologiske fødevarer og helseprodukter med sin kone, men da sønnen Nicolai spurgte, hvorfor der ikke fandtes økologisk sodavand, blev missionen at producere dem selv. De købte derfor Ørbæk Bryggeri i 1997 for at producere økologisk sodavand og juice. I 2001 blev ølproduktionen genoptaget, og de var blandt de første til at lave specialøl. Alle deres produkter er fortsat økologiske.


Da Anden Verdenskrig nærmede sig sin afslutning, satte de allierede styrker kurs mod København for at give Gestapos danske hovedkvarter dødsstødet. En aktion, der desværre endte med store civile dødstab. I bogen Bombemål Shellhuset fortæller historiker og museumsinspektør Christian Aagaard om katastrofen.\nTidligt om morgenen d. 21. marts 1945 letter Royal Air Force-maskinerne i England. De passerer Nordsøen i 15 meters højde, suser ind over Jylland og Øerne, inden første angrebsbølge når København sidst på formiddagen og finder målet, der som en af meget få bygninger i København er malet med camouflagemaling. Aktionen tegner til at blive en succes, da de første bomber rammer Shellhuset.\nAktionen, der er tale om, var de allieredes forsøg på at ramme Gestapo, hvor det gjorde allermest ondt. Desværre fik aktionen fatale konsekvenser for civile på Frederiksberg og huskes den dag i dag især for det fejlagtige angreb på Den Franske Skole.\nGestapo skal uskadeliggøres\n“Jeg har stadig svært ved at sige, om det var en succes eller ej.”\nEdward Barnes Sismore (1921-2012) fungerede som chefnavigatør under angrebet på Shellhuset og fløj i første angrebsbølge.\nTvivlen tilhører Edward Sismore, pilot og chefnavigatør på den mission, der i eftertiden blev til bombningen af Shellhuset – eller fejlbombardementet af Den Franske Skole. En dybt dualistisk begivenhed i dansk besættelseshistorie, som museumsinspektør Christian Aagaard har skrevet om i værket Bombemål Shellhuset:\n“Forud for bombningen af Shellhuset, ‘Operation Carthage’, var den danske modstandsbevægelse presset. Da samarbejdspolitikken brød sammen, eskalerede tyskerne deres politistyrkes tilstedeværelse i Danmark, så Gestapo fik mere personel og langt større beføjelser i Danmark. De begynder at angribe den danske modstandsbevægelse langt voldsommere end tidligere. Fra de allieredes side er man interesseret i, at den danske modstandsbevægelse overlever. For skal de befri Danmark med væbnet kamp, så skal man bruge det, der hedder de militære ventegrupper i Danmark.”\nLÆS OGSÅ: 21. marts 1945: En strategisk succes og en ufattelig menneskelig tragedie\nI marts 1945 stod Gestapo klar til at foretage den næste store razzia, og det var tvivlsomt, hvorvidt der reelt ville være en dansk modstandsbevægelse tilbage efter sådan en operation. Gestapos succes skyldtes et enormt arkiv over danske modstandsfolk placeret i Shellhuset; En bygning Gestapo havde rekvireret som deres hovedkvarter i København. Uden arkiverne ville det hemmelige tyske politi være slået effektivt tilbage, og den danske modstandsbevægelse ville have en chance.\nSærligt svære forhold at flyve i\nDe 20 Mosquito-bombefly og 28 Mustang-jagere havde krydset Nordsøen i en højde af 15 meter over vandspejlet, for helt bogstaveligt at gå under radaren og for så vidt hele det tyske varslingssystem. Hver af bombeflyene medbragte to 500-punds bomber i bugen, og samlet havde de 48 fly i omegnen af 9 ton højeksplosivt spræng- og brandbomber med sig.\nEnkelte fotografer på landjorden formåede at fange billeder af angrebsformationerne, idet de fløj ind over København, smed deres bombelast, udkæmpede en kort kamp med det tyske antiluftskyts og så fløj retur til England. Her ses grupper af Mustang-jagere, der leverede støtte og beskyttelse til bombeflyene.\nPhoto credit: Frihedsmuseet\nMen den lave højde havde omkostninger for sigtbarheden. Ifølge operationens chefnavigatør, Edward Sismore, “var det noget af det hårdeste vejr, jeg nogensinde har fløjet i”, og stænk af saltvand blev af vind og vejr løftet op i luften, hvor det begyndte at krystallisere på piloternes cockpitter. En lille og ineffektiv vinduesvisker var den eneste hjælp, og det var med reduceret udsyn, at flystyrken nåede Jyllands kyst.\nDe allierede overraskede besættelsesmagten\nKl. 10:40 blev de summende Mustang-fly og deres bombebringende ledsagere straks spottet syd for Hvide Sande, og den tyske jagdfliegerführer fulgte flyenes flugt over Jylland via meldinger fra radaranlæg og visuelle observationer. De taber dog flystyrken af syne. Og da første bølge af fly skyller ind over hovedstaden, bliver tyskerne taget på sengen.\nSyv bombefly og 11 jagere drøner ind via Avedøre, så Sydhavnen, øst om Carlsberg-bryggeriet og videre mod Det Ny Teater. De flyver tæt henover baneterrænet ved Enghave i grupper af tre. Antiluftskytsstillinger tæt på Shellhuset står tildækkede med presenninger over og uden bemanding, og de eskorterende jagerfly skyder stillingerne i brand, mens bombeflyene afleverer deres dødbringende pakker over Shellbygningen.\nEt ikonisk billede fra angrebet på Shellhuset øjeblikket efter, at bombelasten er smidt over Shellhuset, som ses nederst i højre hjørne, hvor røg stiger op fra gården.\n“Det er en ret sejlivet myte om, at man forsøgte at kaste bomberne, så de kun ramte de nederste etager – og dermed ikke tog loftetagerne med, hvor 26 danske modstandsfolk blev holdt som fanger, som et levende bombeskjold. Men det er en myte, der ikke har noget på sig,” fortæller Christian Aagaard.\n“Fra de allieredes side var man indforstået med, at alle danske modstandsfolk, der sad i tagetagen, ville omkomme. Det var en velkommen bonus, at der så var en gruppe, der overlevede. Men det var ikke noget, man regnede med. Og når man ser på præcisionen af bombardementet, så er det ikke helt godt. Der er bomber, der falder ned i Skt. Jørgens sø godt et par hundrede meter fra Shellhuset. Og der ryger bomber over ved teknologisk institut et godt stykke omme bagved. Man har altså aldrig gjort sig forhåbninger om, at man kunne bombe så præcist.”\nDet brændende Shellhus set fra syd.\nUlykken, der fik katastrofale følger\nMed 500 kilometer i timen knap ti meter over hustagene – ja nogle steder imellem bygningerne – skulle piloten orientere sig enormt hurtigt. Og flyvende mellem tagene i en fremmed storby skal der ikke meget til, før det går galt. Over baneterrænet steg ét af de syv Mosquito-fly fløjet af Wing Commander Kleboe og Flying officer Hall pludselig væk fra resten af gruppen med kurs mod Vesterbro og Frederiksberg sekunder før Shellhuset ellers var nået.\n“Vi anede ikke, hvad der var sket med vore kammerater, og der var heller ikke tid til at tænke på det. Nu så vi Det Ny Teater. Der skulle vi på ny dreje,” fortæller Flight Lieutenant Mac Hetherington.\nMed denne fart flytter man sig ca. 100 meter i sekundet og skal orientere sig ud af en tilsaltet forrude, hvilket selvsagt ikke er let. Det var måske også derfor, at Kleboe og Hall i farten havde ramt en 30 meter høj lysmast i jernbaneterrænet.\nHaleroret blev ved sammenstødet beskadiget, og det delvist havarerede Mosquito-fly passerede lavt henover Sønder Boulevard, hvor en vingespids ramte hjørneejendommen Palnatokesgade/Sønder Boulevard 119. Flyet smed bombelasten og steg kortvarigt, før det endeligt styrtede ned i et garageanlæg på Frederiksberg Allé 76-78. Begge piloter døde i styrtet.\nAlléenberg-garagerne ved Den Franske Skole, som flyet styrtede ned i. Kleboe og Halls styrtede maskine antændte en række mindre brande i området, som af bombeflyene fra de næste angrebsbølger blev forvekslet med røgen fra bombemålet Shellhuset.\nNavigerede efter ild og røg\nKlokken er ca. 11:15, og Den Franske Skole på Frederiksberg emmer af liv. Mere end 500 børn, katolske søstre og civile lærerinder er i bygningen, mens nabogaragen står i flammer. Der går ikke mere end 60 sekunder før katastrofen indtræffer, og angrebsbølge nr. to når København.\n“De er jo formentlig kommet ind over Valby Bakke, og så er de først nået til Frederiksberg og har set røgen der. Og når man ser på, hvor langt der er fra Valby Bakke og til omkring Frederiksberg Allé og Den Franske Skole, så har de ikke haft mere end 3-4 sekunder at reagere på. Og så er det bare at reagere på instinktet,” siger Christian Aagaard og fortsætter.\n“Piloterne har inden missionen fået at vide, at hvis de er i tvivl, så skal de navigere efter ild og røg. Og så kan det godt være, at det ikke har passet med den kurs, som de havde udstukket. Men der er røg, og de har 2-3 sekunder til at beslutte sig for, om de skal afbryde missionen eller smide bomberne der.”\nDet brændende bombefly udsender en stor sky af røg og ild klos op ad den franske pigeskole, og for at gøre ondt værre, ligger skolen i samme indflyvningsretning, som de efterfølgende to bølger af bombe- og jagerfly følger. Alt imens helvede var løs lige over hustagene, løb tusindvis af panikslagne københavnere chokerede rundt i et forsøg på at søge dækning for den brutale luftkrig, der uden varsel var brudt ud lige over deres hoveder.\nIlden raser i Den Franske Skole.\nEn strategisk succes men en menneskelig tragedie\nDa røgen lettede, var målsætningen om at tilintetgøre Gestapos arkiver i Shellhuset lykkedes til fulde. Og skønt ingen ledende Gestapo-folk blev dræbt, havde de mistet folk med betydeligt lokalkendskab, som ikke lige var til at erstatte.\nOmtrent otte eller ni sprængbomber detonerede i Shellhuset sammen med et ukendt antal brandbomber, mens to ramte Den Franske Skole. Og hele nabolag lå øde for vildfarne spræng- og brandbomber, mens Skt. Jørgens Sø havde slugt mellem to og tre styks.\nPræcisionsbombning blev det kaldt, men for en kort stund var København en regulær krigsskueplads.\nDa flammerne havde lagt sig, stod det klart, at der var blevet rettet et altødelæggende angreb mod Gestapos danske hovedkvarter og den tyske besættelsesmagt i Danmark.\n72 danskere og tyskere blev dræbt i Gestapos hovedkvarter, men det er den katastrofale fejlbombning af Den Franske Skole, der står klarest tilbage. 116 civile omkom, 87 af dem børn. I den censurerede danske presse blev Shellhuset end ikke nævnt, og sandheden – eller briternes og modstandsbevægelsens udlægning – blev derfor trykt illegalt og omdelt. Her var den militære succes i fokus, selvom der blev også spalteplads til at berette om katastrofen på Frederiksberg.\nChefnavigatør Edward Sismore sagde mange år efter følgende om operationen: “Det var en succes, at målet blev ramt og arkiverne ødelagt. Det var også en succes, at nogle nåede ud i live. Men jeg ved ikke, hvordan man vejer det op imod skolen.”\nTagsanden verdenskrig • Bombemål Shellhuset • christian aagaard • Historie • historiske bøger


Illustreret Lidenskab - V1 Gallery\nDet er en stor fornøjelse at præsentere HuskMitNavns udstilling\nIllustreret Lidenskab. HuskMitNavn har i de seneste 2 år fået København til at vende hovedet en ekstra gang med sin underfundige gadekunst. Han har arbejdet sig igennem mange forskellige temaer fra kolde testikler og ja til nej til krig, USA er din mor, igennem håndbold og Thomas Helmig til, senest, de sultne børn i Afrika som også tænker på dig.\nHuskMitNavn er netop hjemvendt fra Berlin hvor han har deltaget i Backjumps - The Live Issue, den hidtil største street art udstilling i Europa. I forbindelse med denne udstilling høstede HuskMitNavn stor respekt fra sin engelske kollega Banksy. HuskMitNavns nye bog Dagen om livet I København er lige udkommet på forlaget Arena.\nPå denne udstilling har HuskMitNavn kastet sig over kærligheden eller omvendt. HuskMitNavns unikke og poetiske streg er ikke til at tage fejl af i byen - på V1 udvider han sit repertoire med nye medier.


Brevkassen: Hvordan taler jeg min søn væk fra militæret? | Information\nMikka Tecza og Jon Jørgensen\nHvis vi antager, at du har ret i, at din søns militærdrømme er et ungdomsoprør, så må vi også antage, at han udmærket ved, at du er imod det. Derfor kan du godt droppe at tale ham fra det. Han kender sandsynligvis dine argumenter bedre end du selv gør. Stejler du, vil du blot give ham den reaktion, han ønsker. Og du vil gøre det sværere for ham at ombestemme sig – for så vil han jo være nødt til at give dig ret.\nMan kan i det hele taget ikke tale nogen fra et ungdomsoprør. Slet ikke, hvis man er den autoritet, som den unge gør oprør imod.\nMen hvorfra ved du, at det ’bare’ et et oprør? Prøv at spørge ham, hvorfor han vil i militæret. Hvordan han forestiller sig, at det bliver. Hvad han håber på – og frygter.\nHvem ved. Måske ender han med at tale sig selv fra det. Ellers må du stole på, at han er voksen nok til at træffe sine egne beslutninger. Om de så er led i et oprør eller ej.\nDet minder mig om en af mine hippievenner fra et kollektiv, jeg boede i i 70’erne. Hans søn holdt fra de tidlige teenageår skarpt øje med sin far – for så med stor præcision at gøre det modsatte.\nI gymnasiet i 90’erne havde han f.eks en plakat med Uffe Ellemann-Jensen på sit værelse – den røg så ned, fordi den skræmte pigerne væk. Senere meldte han sig frivilligt til hæren, og efter et par måneder valgte han en befalingsmandsuddannelse. Hans foretrukne kvinder var dog ikke til krigere, så det gik også over.\nI dag er han mellemleder i det offentlige, gift med en billedkunstner, stemmer på Enhedslisten, kører i delebil og har børn i en lilleskole.\nJeg ved ikke, hvordan det går med scorekontoen – jeg kan spørge ham, hvis det har interesse. Men jeg ved, at hans far på intet tidspunkt har blandet sig i sin søns valg. Selv om han sikkert gerne ville.\nAnne Schøtt, Flemming Berger, Katrine Damm, David Zennaro og Eva Schwanenflügel anbefalede denne artikel\n15. april, 2018 - 16:32\nDu ser i øjnene, at ikke alt, hvad din søn foretager sig, er rettet mod dig. Og så støtter du ham i at forfølge sine drømme, hvad end de måtte gå ud på. Og hvis han ikke kan komme ind i militæret, eller fortryder senere, så støtter du ham også i det, helt uden skadefryd.\nDu har ikke lyst til at stå i vejen for, at din søn afprøver sine muligheder i livet. Det forhindrer ham i at udvikle sig. Og det gør dig til den person, han tænker på med bitterhed, hver gang han senere i livet ser en soldaterfilm eller en mand i uniform, og fortryder, at han ikke fik prøvet det af.\nMik Holst, Lise Lotte Rahbek, Flemming Berger, Thomas Steensen og Herdis Weins anbefalede denne kommentar\n15. april, 2018 - 17:00\nGiv ham masser af kærlighed og opmærksomhed. Lav ting sammen, ta' på fisketur, lav have, lav mad, se film. I kan skiftes til at vælge film. Du kan evt. vælge film som;\n-Drengen i den stribede pyjamas\n15. april, 2018 - 20:06\nOg hvad er der så egentligt galt med at ville prøve en karriere i militærregi!\nCharlotte Svensgaard, Mik Holst, Bjarne Frederiksen og finn jensen anbefalede denne kommentar\n16. april, 2018 - 17:33\nHvorfor skal han tales fra det? Hvem siger det er et "ungdomsoprør". Det er nok snarere det psykologiske fænomen projektion der gør sig gældende (at du selv kun kan forestille dig det er en protest). Det kan lige så godt være oprigtig interesse.\nForøvrigt er ikke uforeneligt at være venstreorienteret og udvise forsvarsvilje. Tænk hvis samtlige officerer var højreorienterede, en mærkelig tanke.\n17. april, 2018 - 13:12\nJeg vil sige at med den track-record vores militær har haft over de seneste snart 20 år, så kan jeg godt forstå dig. Deltagelse i ulovlige krige som USA’s lejesoldater, med dertil ødelæggelse af suveræne stater og drab på hundrede-tusinder af civile er ikke noget at være stolt over. Jeg kan godt forstå at du vil tale ham fra det.\n19. april, 2018 - 00:09\nDanmarks deltagelse i flere tåbelige krige udspringer ikke af landets militær men af landets politiske ledelse.


Winco Foods, Eureka - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nEureka VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater Log på Tilmeld dig nærSøg Om EurekaHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberRejseguiderDet bedste i 2017SupportcenterLog in Tilmeld dig Rejser Bookinger Rental Inbox Kontooplysninger Gennemse\nSupportcenter Winco Foods, Eureka\nUSA Californien Humboldt County Eureka Restauranter i Eureka Winco Foods\nNr. 43 af 138 Restauranter i Eureka $\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 636 W Harris St, Eureka, CA 95503-3907 +1 707-442-3543\nEureka, Humboldt County Mere Town House Motel\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Winco Foods Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Winco Foods, kiggede også på\nHar du været i Winco Foods? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n636 W Harris St, Eureka, CA 95503-3907 Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Winco Foods og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Winco Foods Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 56 anmeldelser Fort Humboldt State Historic Park\n24 anmeldelser College Cove\n21 anmeldelser Bounce-A-Palooza\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 22 anmeldelser Amy's Delight\n18 anmeldelser Happy Donuts\n19 anmeldelser Rita's Cafe and Taqueria


Indeholdende B.'s Papirer, breve til A.:\nÆgteskabets æsthetiske Gyldighed\nLigevægten mellem det Æsthetiske og Etiske i Personlighedens Udarbeidelse\nDen daglige erhverven\n“Spørgsmaalet bliver nemlig, lader denne Kjærlighed sig realisere. Du [æstetikeren] vil maaskee, efterat have indrømmet alt det Foregaaende, sige: nu bliver det ligesaa vanskeligt at realisere Ægteskabet, som den første Kjærlighed. Hertil maa jeg svare nei; thi i Ægteskabet ligger Bevægelses-Loven. Den første Kjærlighed bliver et uvirkeligt An-sich, som aldrig faar indre Gehalt, fordi den blot bevæger sig i et udvortes Medium; i det ethiske og religiøse Forsæt har den ægteskabelige Kjærlighed Muligheden af indre Historie og adskiller sig fra den første Kjærlighed som den historiske fra den uhistoriske. Denne er stræk, stærkere end hele Verden, men i det Øieblik Tvivlen falder ind i den, er en tilintetgjort (...) [Men] Den ægteskabelige Kjærlighed er bevæbnet; thi i Forsættet er Opmærksomheden ikke blot rettet mod Omverdenen, men Villien rettet mod sig selv, mod det Indvortes. Og nu vender jeg Alt om og siger: det Æsthetiske ligger ikke i det umiddelbare, men i det Erhvervede; men Ægteskabet er netop den Umiddelbarhed, der har Middelbarheden i sig, den Uendelighed, der har Endeligheden i sig, en Evighed, der har Timeligheden i sig. Saaledes viser Ægteskabet sig i dobbelt Forstand som Ideal, baade i antik og romantisk Betydning”. (EE2,91f)\nI det ovenstående er det blevet besunget, hvorledes det umiddelbare, forelskelsen, erotikken - den første kærlighed - bliver bevaret i ægteskabet - den romantiske kærlighed blev jo ‘kasseret’ fordi den var uhistorisk, forblev et uvirkeligt An-Sich, et abstakt begreb, der ikke havde indre historie, men udelukkende bevægede sig i det udvortes.\nHer er en misforståelse oplagt. I tidligere afsnit blev det fastslået, at forskelle mellem den romantiske kærlighed og den første kærlighed, som etikeren forstod disse udtryk, var, at det første var noget rent udvortes, hvor selve kærlighedshistorien aldrig rigtigt startede, mens den anden slags kærlighed udmærkede sig ved ren nærvær (‘kærligheden overvinder alt’). Men siger etikere ikke, i ovenstående citat, at også den første kærlighed er en abstrakt størrelse?\nJeg har faktisk tidligere været inde på det, men jeg anser det for nødvendigt at lave endnu en præcision, som dog bliver meget kasseagtigt: Den romantiske kærlighed er abstakt og uhistorisk i forhold til den første kærlighed, mens sidstnævnte er abstrakt og uhistorisk i forhold til den ægteskabelige kærlighed, som etikeren forstår begrebet. Man kan måske også udtrykke det på følgende måde: Den romantiske kærlighed bevæger sig udelukkende i det udvortes, den første kærlighed udelukkende i det indvortes - og de får derfor begge noget uvirkeligt over sig. Når det derfor, iflg. etikeren, kun er den ægteskabelige kærlighed, der rigtig får historie (både ydre og indre), kan det selvfølgelig ikke undre, at det er den, han lovpriser:\n“Det er da ikke saa [at]: Ægteskabet er en høist respektabel men kjedelig moralsk Person, Elskoven Poesi; nei Ægteskabet er ret egentlig det Poetiske. Og naar Verden saa ofte med Smerte har seet, at en første Kjærlighed ikke lod sig gjennemføre, saa vil jeg gjerne sørge med, men tillige erindre om, at Feilen ikke saa meget laae i det Senere, som i at man ikke begyndte rigtigt. Den første Kjærlighed mangler nemlig det andet æsthetiske Ideal, det Historiske. Den har ikke Bevægelses-Loven i sig. (...) Denne Bevægelse har den ægteskabelige Kjærlighed, thi i Forsættet er Bevægelsen vendt ind efter. I det Religiøse lader den ligesom Gud sørge for hele Verden, i Forsættet vil den i Forening med Gud stride for sig selv, erhverve sig selv i Taalmodighed. (...) Den første Kjærlighed har jeg visselig ladet vederfares al ret, og jeg troer, jeg er en bedre Lovpriser af den end Du, men dens Feil ligger i den abstrakte Charakter”. (EE2,93f)\nDen første kærlighed fik sin gyldighed som en syntese af timelighed og evighed. Den var timelig, fordi den i en vis forstand var noget forbigangent: Det første kys kan ikke gentages. Men blev evig, fordi man reflekterede “paa Evigheden”: Det første kys er altid hele tidenen mulighed – når nærværet i anden, tredje og sjette kys har samme sødme som det første.\nNår den første kærlighed ved ægteskabet skal blive historisk, får den også indre historie. Den romantiske kærlighed sluttede med erobringen af den elskede. Den første kærlighed får derimod netop historie ved ægteskabet. Den starter nemlig med besiddelsen - og har erobringen bag sig.\nMen den første kærlighed i sig selv mangler altså det andet æstetiske ideal, det som iflg. etikeren gør kærlighedsforholdet smukt og skønt, nemlig “det Historiske” (det første ideal var jo umiddelbarheden). Det er fordi, den ikke har “Bevægelses-Loven i sig” - som ægteskabet har. Det er resignationen, etikeren her tænker på:\n“Den ægteskabelige Kjærlighed rummer derfor noget Mere i sig, som Du ogsaa kan see deraf, at den er i Stand til at opgive sig selv. Sæt, den første Kjærlighed ikke lod sig realisere, saa ville, hvis det i Sandhed var en ægteskabelig Kjærlighed, Individerne være i Stand til at opgive den, og dog eie dens Sødme, om end i en anden Forstand. Dette kan den første kærlighed aldrig. Men heraf følger ingenlunde, at det var en Tvivl, der gav den ægteskabelige Kjærlighed sin Resignation, som om det var en Forkleinelse af den første Kjærlighed. Var det det, saa var det jo ingen Resignation, og dog veed maaske Ingen bedre, hvor sød den er, end Den der resignerer paa den, og dog har Kraften dertil; men denne Kraft er atter ligesaa stor, naar det gjelder om at fastholde Kjærligheden, at realisere den i Livet”. (EE2,94)\nMan skal altså - i den ægteskabelige kærlighed - resignere på den første kærlighed, “og dog eie dens Sødme”. Når den første kærlighed kommer ind under ægteskabet og får historie, bliver den til den ægteskabelige kærlighed.\nMan kan altså ikke resignere på den første kærlighed uden ved ægteskabet, og uden ægteskabet får den ikke indre historie – og forvandler sig til den ægteskabelige kærlighed.\nEtikeren bruger således udtrykket den ægteskabelige kærlighed, som et ‘kvalitetsprædikat’, en tanke, som det moderne menneske måske ikke synes er indlysende. Men hvor den første kærlighed kan siges at være udtryk for den stormende forelskelse, - det rene nærvær - bliver fortsættet ved vielsen nødvendigt, når den ydre virkelighed trænger sig på. Tanken er så, at den første kærlighed i en vis forstand bliver noget ‘forbigangent’ (man resignerer på den), men i en anden - og mere fundamental betydning - netop forbliver, også efter forelskelsen. Selve den første kærlighed er altså ‘forbigangent’, men dets sødme lever videre i tiden efter den stormende forelskelse i ægteskabet som den ægteskabelige kærlighed. Selvom det efter min mening ikke giver mening at snakke om, at et ‘papirløst ægteskab’ har samme valør som et ægteskab efter kirkelig vielse, kan man sagtens argumentere for det modsatte, hvis man betragter udtrykket den ægteskabelige kærlighed som et rent prædikat, og ikke nødvendigvis som en kærlighed, indenfor et ‘rigtigt’ (dvs. kirkeligt) ægteskabs rammer.\nHertil er det interessant at bemærke, at æstetikeren jo godt er klar over, at en vielse er mere end blot en ceremoni - der hører en anderledes forpligtelse til, noget han både er bange for, og som han ikke for alvor kan forholde sig til.\nMen altså: I den ægteskabelige kærlighed både opgives (ved resignationen) og fastholdes den første kærlighed (ved at bevare sødmen).\n“Det er samme Kraft, der hører til at opgive som til at fastholde, og den sande Fastholden er den Kraft, der var i stand til at opgive, yttrende sig i at fastholde, og først heri ligger den sande Frihed i at fastholde, den sande sikkre Svæven”. (EE2,94)\nAt nærværet kan fortsætte efter den stormende forelskelse, hænger sammen med etikerens tanke om den daglige erhverven i et helt liv, som er en temmelig væsentlig pointe hos etikeren.\nSelvom historien starter med besiddelsen, skal denne besiddelse bibeholdes.\nDet kunne godt være noget, som æstetikeren kunne forstå, altså dette, stedse at erhverve hende - at være den erobrende er jo hans natur.\nMen etikeren fortæller (Igen et længere citat):\n“Dit Princip var aabenbart Hemmelighedsfuldhed, Mystification, forfinet Coquetteri, ikke blot Væggene i Dine Sale skulde være indfattede i Glas, men selv Din Bevidstheds Verden skulde mangfoldiggjøres ved lignende Reflexions-Brydninger, ikke blot overalt i Værelset, men ogsaa i Bevidstheden vilde Du overalt møde hende og Dig, og Dig og hende. “(...) Det gjelder om at holde det Punkt, da man ahner Bevægelsens Kredsløb, det Punkt, da Gjentagelsen begynder, saa fjernt som muligt; og da det dog ikke ganske kan holdes borte, gjelder det at have indrettet sig saaledes, at en Variation bliver mulig. Man har kun et vist Indbegreb af Texter, vil man prædike sig op den første Søndag, saa har man ikke blot ikke Noget til hele det følgende Aar, men end ikke Noget til den første Søndag i næste Aar. Saa længe som muligt bør man blive hinanden til en vis Grad gaadefuld, og forsaavidt man successivt aabenbarer sig, maa dette skee med saamegen Benyttelse af de tilfældige Omstændigheder som muligt, saa at det bliver saa relativt, at det kan sees igjen fra mange andre Sider. Man maa vogte sig for enhver Overmæthed og Eftersmag”. Du vilde nu boe i Stueetagen af dette herskabelige Slot, der skulde ligge i en skjøn Egn, dog i Nærheden af Hovedstaden. Din Kone, Din Gemalinde, skulde beboe første Sals venstre Fløi. Det var Noget, Du altid havde misundt fyrstelige Personer, at Mand og Kone boede adskilte. Hvad der imidlertid igjen fjernede det Æsthetiske fra et saadant Hofliv, var et Cerimoniel, som gjorde Fordring paa at staae over Kjærligheden. Man bliver meldt, man venter et Øieblik, man bliver modtaget. Det var Noget, der i og for sig ikke var uskjønt, men sin sande Skjønhed fik det dog først, naar det blev et Spil med i Elskovens guddommelige Leg, naar det blev tillagt Gyldighed saaledes, at man ligesaa godt kunde berøve det Gyldighed. Elskoven selv maatte have mange Grændser, men enhver Grændse maatte tillige være en vellystig Fristelse til at gaae ud over Grændsen: Du boede altsaa i Stueetagen, hvor Du havde Dit Bibliothek, Billiardværelse, Audientsværelse, Cabinet, Sovekammer. Din Frue boede paa første Sal. Her var tillige Eders toral conjugale [ægteseng], et stort Værelse med to Cabinetter, hvert til sin Side. Intet maatte erindre Dig eller Din Kone om, at I vare gifte, og dog maatte Alt igjen være saaledes, at ingen Ugift kunde have det paa den Maade. Du var uvidende om, hvad Din Kone foretog sig, hun om hvad der beskjeftigede Dig; men dette ingenlunde for at være uvirksom eller for at glemme hinanden, men for at enhver Berøring kunde være betydningsfuld, for at fjerne det Døds-Øieblik, da I saae paa hinanden, og see, I kjedede Eder”. (EE2,102-104)\nDet er klart, at dette ikke er noget rigtigt ægteskab, som etikeren ser det. Men:\n“Skulde der nu forøvrigt være noget æsthetisk Skjønt i den hele anskuelse, saa var det vel deels at søge i den erotiske Undseelse, Du lod ahne; deels i ikke noget Øieblik at ville besidde den Elskede som erhvervet, men stedse erhverve hende. Dette Sidste er i og for sig sandt og rigtigt, men Opgaven ingenlunde stillet med erotisk Alvor, og altsaa forsaavidt heller ei løst. Du klamrede Dig bestandig fast ved en Umiddelbarhed som saadan, ved en Natur-Bestemmelse, og turde ikke lade den forklare sig i en fælleds Bevidsthed; (...) Du frygter for, at naar det Gaadefulde er forbi, saa skal Kjærligheden ophøre; jeg derimod mener, at naar dette er forbi, saa begynder den først”. (EE2,104)\nMen æstetikeren klamrer sig til det umiddelbare, det gådefulde og er bange for at se hende i øjnene på et tidspunkt, hvor det ikke er “betydningsfuldt”. Han er bange for, at det hele bliver for trivielt, bange for at kede sig.\n“Først naar Individets Kjærlighed i Sandhed har aabnet hans Hjerte, gjort ham veltalende i en langt dybere Forstand end man ellers pleier at sige at Kjærlighed gjør det (...), først naar Individet saaledes har deponeret Alt i den fælleds Bevidsthed, først da faaer Hemmelighedsfuldheden Styrke, Liv og Betydning”. (EE2,105)\nDet er altså ikke hemmelighedsfuldheden i sig selv, som etikeren kritiserer. Men det er først, når man har “deponeret Alt i den fælleds Bevidsthed”, at hemmelighedsfuldheden får ‘magi’. Mens æstetikerens udlægning af det hemmelighedsfulde er den stikmodsatte - man skal være hemmeligheds fuld for at undgå at se hinanden i øjnene - så man undgår at gøre det i et øjeblik, hvor det ikke er ‘magisk’. Man kan også udtrykke det på den måde, at for etikeren er ethvert blik fra og til den elskede, altid magisk - fordi hun er den elskede. For æstetikeren tæller kun de ’sublime’ blikke.\nÆstetikens princip var forfinet “Coquetteri”. Men dette er ikke kærlighed:\n“Den der derimod elsker, han har tabt sig selv i en Anden, men idet han har tabt og glemt sig selv i den Anden, er han den Anden aabenbar, og idet han glemmer sig selv, erindres han i den Anden”. (EE2,105f)\nHvis ikke ovenstående har været meget patetisk, så bliver det næste det i hvert fald. Etikeren nævner at:\n“Oprigtighed, Aabenhjertighed, Aabenbarelse, Forstaaelse, det er Livs-Principet i Ægteskabet, uden den er det uskjønt og egentlig usædeligt; thi da adskilles det, som Kjærligheden forener, det Sandselige og det Aandelige”. (EE2,111).\nVi så tidligere æstetikerens kritik af ægteskabet. Han sagde, at når kristendommen kom ind i billedet, ville sanseligheden/skønheden blive “negeret”. Etikeren pointerede: “Ja vist er den Christnes Gud Aand og Christendommen Aand, og der er sat Splid mellem Kjødet og Aanden; men Kjødet er ikke det Sandselige, det er det Selviske” (EE2,50).\nNu siger etikeren tilmed, at det faktisk er den ægteskabelige kærlighed, der overhovedet forener det sanselige og det åndelige. Men kan man ikke åbenbare sig for hinanden (deponere alt “i den fælleds Bevidsthed”) i ægteskabet, da adskilles det sanselige og det åndelige – og ægteskabet er ikke længere sandt.\nDette ironiserer æstetikeren selvfølgelig over. Han henviser til ægteskabets historiske karakter. Han bemærker, at når et ægtepar - for deres gensidige forståelse -\n“saaledes ret tilgavns begyndte at fortælle deres kortere eller længere Historie, saa kommer vel snart det Øieblik, hvor det hedder: “Snip, Snap, Snude, nu er Historien ude”. (EE2,12)\nJeg forestiller mig æstetikeren sige: ‘Når historien ikke slutter med erobringen, og man så en uges tid efter har fortalt hinanden, hvad man før har lavet, og fortalt om sig selv, - så er der ikke mere at snakke om, for “Snip, Snap, Snude, nu er Historien ude”’.\nMen etikeren siger:\n“Det er ogsaa kun en vilkaarlig Misforstaaelse, at opfatte denne Aabenbarelse saaledes, som om Ægtefolkene anvendte en halv Snees Dage til at fortælle deres Levnetsløb, og der nu derpaa skulde følge en Dødsstilhed (...). Ægteskabets historiske Charakteer gjør netop, at denne Forstaaelse ligesaa meget er paa eengang, som stadig vorder. Det gaaer hermed som det gaaer med det individuelle Liv. Naar man er kommen til Klarhed over sig selv, naar man har havt Mod til at ville see sig selv, saa følger deraf ingenlunde, at nu Historien er forbi; thi nu begynder den, nu faaer den først ret Betydning, idet ethvert enkelt oplevet Moment henføres til denne Total-Anskuelse. Saaledes ogsaa i Ægteskabet. I denne Aabenbarelse er den første Kjærligheds Umiddelbarhed gaaet under, dog ikke tabt, men indoptaget i den ægteskabelige Samviden, og hermed begynder Historien, og til denne Samviden bliver det Enkelte henført, og deri ligger dens Salighed, et Udtryk, hvori atter Ægteskabets historiske Charakteer er bevaret, og som er det Tilsvarende til den Livsglæde, (...) som den første Kjærlighed har”. (EE2,113)\nFor en kort opsummering:\nFørst blev det umiddelbare i den første kærlighed besunget.\nSå blev det fremhævet, at den manglede det andet æstetiske ideal, nemlig det historiske. At være nærværende i den første kærlighed gør den ganske vist til en syntese af det timelige og det evige, men ud fra etikerens begreb, mangler den stadig det historiske aspekt - i den første kærligheds intense nærvær, har den ydre virkelighed ikke trængt sig på.\nFor at gøre den første kærlighed historisk, skal man - ved ægteskabets forsæt -, resignere på den og dog eje dens sødme.\nMan skal altså ikke se den ægteskabelige kærlighed som noget én gang erhvervet, men som noget der dagligt skal erhverves - og således besiddes.\nMen selvom æstetikeren måske kunne forstå dette, at erhverve kvinden dagligt, står der noget i vejen. Nemlig gentagelsen, som er det, der i sin natur ligger i den daglige erhverven, den gentagne daglige erhverven, om man vil.\nOg æstetikeren afskyr enhver form for gentagelse, han er bange for at kede sig, bange for trivialiteten og vanen.\nDet er, som nævnt mange gange, denne forskel mellem æstetikeren og etikeren, der er den væsentlige grund til, at æstetikeren ikke kan få rigtigt hold på lidenskaben. Den er for flagrende for ham. Allerede anden gang han kysser den samme pige, er det blevet vane - og han må videre.