Der er stor mangel på dem. Alligevel skal IT-Universitetet optage færre | TV 2 Lorry\nIT-Universitetet i København skal som led i regeringens beslutning om at reducere uddannelsespladser i store byer skære 10 procent. Det til trods for, at der er stor efterspørgsel på it-specialister.\nIT-Universitetet i København skal over de kommende år nedlægge hver tiende studieplads, selvom der er tårnhøj efterspørgsel efter it-specialister.\n03. dec 2021, kl. 06:00\nErhvervslivet skriger på it-specialister. Så meget, at vi ifølge en rapport fra ingeniørforeningen IDA i 2030 vil mangle 22.000 it-professionelle.\nHermed kan vi præsentere lidt af et paradoks:\nPå den ene side er Danmark et af de mest digitaliserede samfund i verden. Uddannelserne har vi, og rekrutteringsgrundlaget er der også – studerende vil nemlig gerne søge ind på dem.\nPå den anden side skal et af Danmarks største uddannelsessteder på området, IT-Universitetet i København, skære 10 procent af studiepladserne fra.\nDet skal universitet, fordi regeringen og et meget bredt flertal i Folketinget i sommeren blev enige om en aftale, der skal skabe flere uddannelsestilbud i de mindre byer ved blandt andet at omfordele – eller rettere: fjerne – uddannelser fra blandt andet København.\nOg den aftale rammer nu uddannelsesinstitutionerne i København, herunder IT-Universitetet, der i øjeblikket arbejder på en løsningsmodel for, hvordan reduktionen af studiepladser på dets campus i Ørestad kan udmøntes.\nFlugter ikke med virkeligheden\nDerfor er det også en ærgerlig rektor, der nu kan præsentere en plan for, hvordan reduktionen nu kan udrulles på universitetet.\n- Erhvervslivet mangler it-specialister som aldrig før, og behovet vil kun stige i de kommende år. Nedskæring af studiepladser på IT-Universitetet flugter derfor på ingen måde med virkeligheden, men det er desværre en bunden opgave fra politisk side, som vi er tvunget til at løse, siger rektor Martin Zachariasen til TV 2 Lorry.\nI første omgang lægger universitet op til, at uddannelserne (dog med undtagelse af linjerne Spil og Data Science) hvert år reduceres med en til tre pladser, indtil antallet af studiepladser på IT-Universitetet i København i 2030 er 86 lavere end i 2019.\nDet til trods for, at universitetet hvert år oplever et stigende antal kvalificerede ansøgere.\n- Vi får hele tiden at vide, at de unge ikke søger de tekniske uddannelser, men det er ikke virkeligheden på IT-Universitetet, siger Martin Zachariasen og fortsætter:\n- Det er en ubegribelig trist nyhed for det danske samfund, at vi må skære ned på antallet studiepladser, når vi har rekrutteringsgrundlaget og behovet for it-kandidater er så stort, som det er.\nIT-Universitetet står ikke alene med reduktionskrav. I oktober måned kunne Københavns Universitet præsentere sin plan for kunne efterleve de politiske krav. Her lægges der op til at fjerne 1.600 studiepladser fra 2023 og frem til 2030.\nIT-Universitetet er placeret i Ørestad i København i en bygning tegnet af Henning Larsen Arkitekter.\nRV: Det giver nul mening\nAftalen om at udflytte studiepladser fra de største byer blev indgået med et bredt flertal i Folketinget, hvor Radikale Venstre som et af to (sammen med Frie Grønne) stod uden for.\nNetop derfor er det næppe tilfældigt, at en række af partiets spidser via Twitter reagerer på nyheden fra IT-Universitet.\n- Det giver nul mening, konstaterer partiets politiske leder, Sofie Carsten Nielsen (RV), mens partiets uddannelses- og erhvervsordfører, Katrine Robsøe, skriver, at nyheden ”gør ondt at læse”.\nSelv i regeringspartiet er der kritik af reduktionen af studiepladser i København fra netop Københavns Kommunes kommende overborgmester, Sophie Hæstorp Andersen (S).\n- Det her (reduktionen på IT-Universitetet, red.) er stadig helt galt – og ligger sig i strømmen af Københavns Universitet, DTU, CBS og Københavns Professionshøjskoles samme 10 procents reduktionsmål. Alt imens det københavnske arbejdsmarked skriger på arbejdskraft og talenter, skriver hun på Twitter.\nMinister: Vi skal uddanne flere i it - gerne udenfor de største byer\nUddannelses- og forskningsminister, Jesper Petersen (S), skriver i en mail til TV 2 Lorry, at regeringen har bedt blandt andre ITU om at skære ned på pladser eller udflytte pladser til fordel for uddannelser, der ikke ligger i de største byer.\nHan betoner også, at partierne bag aftalen skal drøfte det samlede oplæg fra universiteterne til foråret.\n"Udmeldingen fra ITU er derfor ikke udtryk for det endelige resultat og vil skulle ses i sammenhæng med planerne fra de øvrige universiteter, så den endelige plan bliver strikket sammen på en klog måde," skriver han.\nMinisteren og regeringen vil "uddanne flere med it-kompetencer i Danmark i de kommende år. Og gerne flere udenfor de største byer."\n"Vi har en fælles opgave sammen med universiteterne om at skabe mere opmærksomhed blandt de unge, så flere får øjnene op for nogle af de eksisterende It-uddannelser med ledige pladser forskellige steder i landet."\n"I den samlede plan vil vi se på, hvordan vi kan øge antal af uddannelsespladser på it-uddannelser de steder i landet, hvor der er potentiale for at tiltrække flere studerende," lyder det fra ministeren.\nForeslår stort campus i Vejle\nI tråd med aftalen om at reducere studiepladser i København lancerede IT-Universitetet i juni måned et forslag om at oprettet en afdeling i Vejle.\nHvis forslaget realiseres, kan 1.550 it-studerende i fremtiden uddanne sig på den ny campus. Og selv hvis det realiseres, vil der går flere år, før kapaciteten kan fyldes.\nTil den tid vil IT-Universitetet i København være skrumpet ind.\nOg manglen på it-professionelle vil formentlig kun være steget.


Klassisk sværvægter eller den nye dreng i klassen: Hvilket er Byens Bedste Museum?\nOnsdag d. 11. august 2021, kl. 09.00\nDe ligger i nogle af storbyens smukkeste bygninger med storslåede sale, der ved deres blotte fremtonen får kunstelskeres hjerter til at slå et ekstra slag, når de nærmer sig. Der skal vid, snilde og flair til for at ramme tidsånden, til at få dem til at leve og til at suge andre end turister og kustoder til sig. Men hvilket er byens bedste – netop nu?\n»ME AS HAPPENING« af Miriam Cahn, Kunsthal Charlottenborg. Fold sammen\nPå Kunsthal Charlottenborg har de et godt greb om tidsånden og tilbyder nye bekendtskaber med markante internationale kunstnere, som de fleste af os knap nok anede eksisterede, før de dukkede op i palæet på Kongens Nytorv. Senest schweiziske Miriam Cahn og franske Laure Prouvosts kropslige oliemalerier, tegninger og videoinstallationer. Det var også her, der hertillands blev sat en tyk streg under danske Jesper Justs talent, mens de forbipasserende på Times Square i New York for længst havde lært hans videoværker at kende.\nStatens Museum for Kunst har skiftende særudstillinger, men du bør også tage et kig på den permanente udstillinger, hvor du vil blive fængslet af et værk eller to. Fold sammen\nMed de covid-relaterede rejserestriktioner er en tur på Statens Museum for Kunst et af de steder, du kan komme tættest på en følelse af at være havnet i en stor klassisk metropol. Alene turen op ad trappen til svingdøren giver et godt sus i skørterne. Inden døre er der indtryk til enhver smag: Hypet performance- og videokunst, musik, talks, billedkunstskoler for børn, sprogskoler for udlændinge og tilbagelænede fredagsbararrangementer. Moderne og klassiske kunstudstillinger og et hus at gå på strandhugst i for at finde lige præcis dit yndlingsværk på en af de mange etager.\nI 2017 var soloudstillingen på Overgaden kunstneren Sofie Duponts udstilling »This will also change«. Fold sammen\nFoto: Anders Sune Berg..\nSiden den christianshavnske kunsthals begyndelse i 1986 har mange af landets kunstnere haft deres første vigtige soloudstilling netop her: Kirsten Justesen, Olafur Eliasson, John Kørner, Elmgreen & Dragset blandt andre. Her udstiller kunstnere altid baseret på open call-princippet, hvilket betyder, at kunstnerne sender ansøgninger ind, som Overgaden plukker fra, hvorefter kunsthallen tilbyder en eksperimenterende soloudstilling med nyproducerede værker – en på flere planer demokratisk kunsthal med gratis entré, der giver et praj om, hvem vi skal holde øje med.\nGeta Brătescus værker kunne i foråret opleves på udstillingen »Freedom of forms« på Gl. Strand. På billedet ses kunstneren som Lady Oliver i sine rejseklæder. Fold sammen\nFoto: Kunstforeningen Gl. Strand. Mihai Bratescus..\nPå Kunstforeningen Gl. Strand har de gjort det til deres fornemmeste opgave at vise nogle af det 20. århundredes mest markante kvindelige kunstnere i stort opslåede solo- eller gruppeudstillinger for at give dem deres velfortjente plads i kunsthistorien på niveau med deres mandlige kollegaer. En på alle måder smuk og vigtig gestus, navnlig efter, at det i 2019 kom frem, at kun to procent af det samlede auktionssalg af kunst på globalt plan gennem det sidste årti har været af kvindelige kunstnere.\nLilibeth Cuenca Rasmussen: »I am not what you see«. Fold sammen\nMed sine 7.000 kvadratmeter til rådighed har Copenhagen Contemporary mulighed for at slå værker, der kræver plads, stort op, og gjort det til deres speciale at vise samtidskunst versioneret i totalinstallationer, performancekunst og monumentale videoværker. Blandt højdepunkterne har været SUPERFLEXs »One Two Three Swing!« fra 2018 med de kollektive gynger, som også fik sat skub i den demilitariserede zone mellem Nord- og Sydkorea. I år gjaldt det »Sun and Sea«, der er et af de seneste års største kunstneriske tilløbsstykker.\nRefshalevej 182, 1432 København K.


Køkkenhaver i halmballer | Tegn og tekst – Korrekturlæsning\nKommentarer lukket til Køkkenhaver i halmballer\nHvis du er havenørd som mig, så bør du virkelig tage et kig på denne nye havebog. Det lyder faktisk lidt for tosset til at være sandt, men den grøntsagsglade amerikaner er så overbevist i sin sag, at man ikke kan undgå at blive revet med: Som titlen antyder, så hævder han, at så godt som alt med fordel kan dyrkes i halmballer.\nDyrkning i halmballer er i og for sig ikke noget nyt – men forfatteren Joel Karsten har gennemprøvet og forfinet sin teknik gennem mange år, og i denne bog deler han alle sine tips og tricks med læseren. I al sin enkelhed skal man skaffe nogle små halmballer, altså den gode, gammeldags slags, som man kan håndtere uden en traktor, vande og gøde dem, og så skulle de være klar til dyrkning af afgrøder.\nFordelene ved metoden skulle være mange: hævet arbejdshøjde, næsten intet ukrudt, gode forhold for især de rodfrugter, som har brug for løs jord for at nå deres sande potentiale, færre skadedyrsangreb og mindre tungt arbejde.\nI min have står der i skrivende stund omkring 80 halmballer, forberedt efter Karstens anvisninger. Personligt synes jeg, at forarbejdet har været lidt krævende, men hvis jeg fra nu af nærmest bare kan læne mig tilbage og se halmballerne blive grønnere og grønnere uden at skulle røre en finger mere, undtagen når jeg skal høste de enorme grøntsager, så er det helt klart det værd – og det vil tiden jo vise.\nBogen er i hvert fald forfriskende nytænkende og dejligt illustrativ. Der er en god håndfuld nyttige tips til havebrug, som også kan bruges, selvom man ikke vælger halmballemetoden. Billederne i bogen supplerer teksten fint, og anvisningerne er nemme at følge.\nForfatter: Joel Karsten\nAarhus Arkitektur ⇒


Madlaboratoriet: Blomkålspizza med hvid bønnecreme, chorizo, valnødder og grønne oliven\nBlomkålspizza med hvid bønnecreme, chorizo, valnødder og grønne oliven\nDenne lowcarb blomkålspizza var lidt en doven hovsa-affære, som alligevel endte temmelig lykkeligt! Jeg havde egentlig tænkt mig at lave nogle boller af blomkål til en vegetarburger, men jeg gad ikke til at forme dem, så i stedet bredte jeg bare hele herligheden ud til ét stort fladbrød på en bageplade. Jeg var i tilgift for doven til at lave bønnedeller, som jeg havde tænkt mig, så de blev i stedet bare blendet til en lækker creme med yoghurt og hvidløg. Og nå ja, så var der lige en chorizopølse og nogle oliven samt en rest valnødder fra mine forældres have. Og så var der pizza! Velbekomme :D\nJeg blev i øvrigt også glad for at opdage, at denne blomkålsbund var meget mere sammenhængende end man ofte oplever med den type low carb-bunde. Den kunne sagtens spises med fingrene, hvis man var i det humør - bonus! ;)\nBlomkålspizza med hvid bønnecreme, chorizo, valnødder og grønne oliven:\n1 mellemstort blomkålshoved\n0,5 dl kokosfibre\n1 karton/230 g (kogte) hvide bønner\n1 god spsk citronsaft\nca. 150 g chorizo (helst i hel form og ikke den skiveskårne slags)\n1 god håndfuld valnødder\n8-10 gode (stenfri) oliven\nSkær blomkålen i grove stykker og puls til 'ris' i blenderen (jeg gør det af 2-3 omgange). Rør med æg, kokosfibre, husk og salt og lad det stå og trække 5 minutters tid. Beklæd en bageplade med bagepapir og bag blomkålsbunden ved 200 grader i ca. 20 minutter, eller til den er fast og gylden og uden problemer kan løftes i én af siderne uden at gå i stykker.\nBlend imens bønner, yoghurt, citronsaft og hvidløg til en glat dip. Smag til med salt.\nSkær chorizoen i skiver og hak valnødder og oliven groft. Smør bønnedippen ud på den bagte blomkålsbund og fordel fyldet oven på. Bag pizzaen yderligere ca. 5 minutter øverst i ovnen til chorizoen er blevet lidt sprød. Server med en frisk salat.\nIndsendt af pannekage kl. 22.47\nEtiketter: Varme retter\nVegetariske spinat-bøffer med hytteost\nDisse vegetariske spinatbøffer er virkeligt fulde af smag og mætter godt med det høje proteinindhold fra hytteost. Fidusen med dem er, at hy...\nSommerlig salat med nektariner og mozzarella\nAlle kender den klassiske caprese-salat med tomat, mozzarella og basilikum. Her kommer en skøn og frisk variant med nektariner (+ lidt ekstr...\nMini-calzones med spinat og feta\nCalzone er er halvmåneformet indbagt pizza, og grunden til at jeg fx ikke har kaldt opskriften for pirogger, eller hvad man eller kalder den...


Udstilling 06.11.2021-05.12.2021 | husetiasnaes\nHUSET i Asnæs præsenterer fra d. 6. november til d. 5. december en udstilling med Charlotte Bøgh, Ane Meinert Folke & Charlotte Nielsen, en fællesudstilling med HUSETs kunstnere samt en udstilling med Jørgen Albrechtsen i HUSETs X-rum.\nNIELSEN, BØGH & FOLKE\nHUSETs kunstner Charlotte Bøgh har inviteret Ane Meinert Folke og Charlotte Nielsen til at udstille med sig i HUSETs stueetage.\nCharlotte Bøgh har dyret og mennesket som bærende elementer i sin kunst. Aktuelt på udstillingen er bl.a. malerier af køer samt en række monotypier af bisonen. Monotypierne har en stoflighed og et udtryk, man normalt kun finder i akvatinteraderinger. Når vi ser Charlottes billeder er vi ikke i tvivl om, hvad hun har malet eller tegnet, men hun lægger sin egen personlige dimension oveni motivet. Charlotte kultiverer på sin helt egen måde naturen gennem sit sind og får os til at se ting, vi ellers ikke ville have set.\nCharlotte Nielsen anvender leret på ekvilibristisk vis i sine keramiske genstande, der tålmodigt modelleres op i hånden som en nærmest zen-buddhistisk øvelse. Alligevel har genstandende en præcision og stringens, som var de støbt i en form. Charlottes keramik giver associationer til bondens jerndynge med rustne tandhjul og skruer - men også til den geometri, vi kan finde i indtørrede frøkapsler eller i fossiler. Er det natur eller kultur? Charlotte kultiverer det naturskabte ler gennem sit formsprog og sin raku-brænding. Formerne kan umiddelbart synes maskuline, men Charlotte transformerer dem til noget sanseligt og feminint.\nAne Meinert Folke arbejder i sin smykkekunst med at få forskellige materialer til at arbejde sammen og understrege hinanden.\nFingerringe med forvitret rensdyrtak, der måske spiller op mod en diamant - eller 24 karat guld, som finder sammen med knogler fra en ko eller et lille stykke drivtømmer. Både indenfor teknikker og materialer bruger hun sit kendskab til flere fag, og det hele forsøger hun at omdanne til bærbare smykker i en symbiose af hidtil uegale materialer.\nHUSETs kunstnere er Anne Rolsted, Better Lübbert, Birgit Krogh, Bjarne Werner Sørensen, Charlotte Bøgh, Charlotte Krogh, Dag Aronson, Didder Geisler, Erik Varming, Hanne Løcke, Hans Helge Nielsen, Henriette Duckert, Jørgen Albrechtsen, Jørn Bromann, Lis Biggas, Luise Haugen, Margrethe Agger, Martin Birk Møller, Poul Erik Nielsen, Søren Schaarup og Troels Trier.\nX-RUM: JØRGEN ALBRECHTSEN\nJørgen Albrechtsen er især landskabs- og naturmaler. Han maler med impressionistiske penselstrøg, og hans malerier fra Odsherred er lyse, idylliske og stemningsfyldte. Jørgen Albrechtsen lægger sig i forlængelse af en impressionistisk malemåde, hvor han indfanger variationerne i landskabet, som de opstår i lysets skiften og i påvirkningerne af vejret og årstiderne.\nAlbrechtsen understreger, at hans malemåde er inspireret af Karl Bovin og Ole Kielberg, og at han er således en af de malere, der viderefører den tradition, der forbindes med begrebet ”Odsherreds-malerne”.\nPå sin udstilling i X-rummet viser Jørgen Albrechtsen hovedsageligt sine landskabsmotiver fra Odsherred, men også enkelte malerier med motiver fra Cuba, hvor han normalt bor halvdelen af året.\nUdstillingerne åbner lørdag d 6. november kl 13-17 og kan ses frem til den 5.december 2021


Verdens rigeste giver 67 milliarder til klimakampen - Avisen.dk\nVerdens rigeste giver 67 milliarder til klimakampen\nVerdens rigeste mand, Jeff Bezos, kaster nu ind i kampen mod klimaforandringerne. (Foto: Ritzau Scanpix)\nAmazon-ejeren Jeff Bezos kaster en del af sin enorme formue efter en mere bæredygtig verden\n67.000.000.000 kroner. Et ufatteligt stort tal, men det er præcis, hvad Jeff Bezos har besluttet at donere til kampen mod klimaforandringerne. Og endnu flere penge kan være på vej.\nDet har Amazon-ejeren oplyst i et opslag på instagram.\nDe ufattelig mange penge bliver placeret i en fond, Bezos Earth Fund, der begynder at uddele penge allerede til sommer. Fonden vil støtte forskere, aktivister og organisationer, der kæmper for begrænse klimaforandringerne.\n– Klimaforandringer er den største trussel mod vores planet, Jeg vil sammen med andre arbejde for at forstærke kendte måder og opdage nye måder til at bekæmpe de ødelæggende virkninger af klimaforandringerne, skriver Jeff Bezos i sit opslag.\nHan har længe været under pres fra sine ansatte i Amazon for at gøre mere for at beskytte miljøet, og topchefen har tidligere lovet, at Amazon vil være klimaneutral senest i 2040.\nNu vil en donation i den størrelsesorden nok kunne mærkes i de fleste private husholdninger, men for Jeff Bezos er det blot et greb i lommen. Han er verdens rigeste mand med en anslået formue på næsten 900 milliarder kroner.\nDe 67 milliarder kroner, Bezos har doneret, svarer til lidt over prisen på tre Storebæltsbroer.\nEt opslag delt af Jeff Bezos (@jeffbezos) den 17. Feb, 2020 kl. 10.00 PST


Områdekode Tetiyiv (forvalg)\nOmrådekode / forvalg Tetiyiv\nBy eller region: Tetiyiv\nOmrådekoden / forvalg for Tetiyiv er 4560. For det fiktive telefonnummer 2715600 og er forvalg / områdekoden 4560, det nummer, der skal ringes op, er 4560 2715600. Og Tetiyiv ligger i Ukraine.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 2715600 er forvalg / områdekoden 4560 (Tetiyiv) og Landekode 00380, det nummer, der skal ringes op, er 00380 4560 2715600. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 4560 – selvfølgelig også ringes op.\nTjenester, der fås adgang til via tjenestepræfikser, kan medføre gebyrer, ikke kun fra telekommunikationsselskaber, men også fra de virksomheder, der tilbyder disse tjenester. Som et resultat tilbyder en række tvivlsomme virksomheder tjenester, der er til begrænset nytte men pådrager sig høje gebyrer. For at øge deres fortjeneste yderligere forsøger sådanne tjenester at holde vedkommende, der ringer, på linjen så længe som muligt. Tilsynsmyndighederne griber regelmæssigt til handling mod sådanne udbydere, men det kan man ikke regne med. Ud over specielle numre, der kan identificeres ved hjælp af deres præfikser, er der også hurtigopkaldsnumre. Det mest kendte er nødnumrene 112 i Europa og 911 i Nordamerika. Disse numre kan bruges landsdækkende og behøver ingen præfikser, dvs. ingen Landekode +380 (00380) eller områdekode / forvalg 4560 (Tetiyiv).\nHvis du er uden for Ukraine, og du vil ringe til en person i Tetiyiv, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Ukraine er +380 (00380), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Tetiyiv, skal du prefikse personens telefonnummer med +380 4560. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 2715600 er forvalg / områdekoden 4560 (Tetiyiv) og Landekode 00380, det nummer, der skal ringes op, er 00380 4560 2715600.


Sådan er du dækket. Sådan er du dækket. Valg af ordning som nyt medlem. Hvis du vil skifte ordning senere. Dækning ved udvalgte kritiske sygdomme - PDF Gratis download\nDownload "Sådan er du dækket. Sådan er du dækket. Valg af ordning som nyt medlem. Hvis du vil skifte ordning senere. Dækning ved udvalgte kritiske sygdomme"\n1 Få overblik over din pension og dine valgmuligheder i Lægernes Pension, og se hvordan du og dine nærmeste er dækket /08 Lægernes Pension pensionskassen for læger\n2 Side 2/7 Din ordning i Lægernes Pension danner et solidt fundament for din samlede pensionsdækning. Ordningen indeholder livsvarig pension, der sikrer dig pensionsdækning hele livet. Du risikerer derfor ikke, at pengene slipper op, så du må nøjes med at leve af folkepensionen. Men ordningen indeholder mere end det. Den dækker nemlig typisk også ved invaliditet, sygdom og død og sikrer dig og din familie igennem livet. Din pensionsordning i Lægernes Pension består typisk af en obligatorisk del, der indeholder: livsvarig alderspension dækning ved invaliditet og udvalgte pension til dine børn under 21 år ved din alderspensionering, invalidepensionering eller død. Derudover skal du vælge, om din ordning skal være med 1. livsvarig ægtefælle-/samleverpension ved din død eller 2. engangsydelse, hvis du dør inden pensionsalderen eller årig ægtefælle-/samleverpension ved din død Pensionsordning 1 Pensionsordning 1 har en livsvarig ægtefælle- eller samleverpension og er fortrinsvis til dig, der er gift eller har en samlever (hvor betingelserne for udbetaling af ægtefælle-/samleverpension er opfyldt læs mere i pjecen Når du dør hvad så?). Du betaler selv for ægtefælle-/samleverpensionen, og pengene tages af din alderspension og invalidepension, som bliver ca. 17 pct. mindre end i pensionsordning 2. Pensionsordning 2 Pensionsordning 2 er uden ægtefælle-/samlever-pension, men indeholder en engangsydelse, som bliver udbetalt, hvis du dør, inden du er blevet alderspensioneret, og inden du er fyldt 67 år. Ordningen er ikke kun til enlige, men kan også være relevant, hvis du er gift eller samlevende, men ikke har brug for ægtefælle- eller samleverpension, eller hvis betingelserne for udbetaling af samleverpension ikke er opfyldt. Pensionsordning 3 Pensionsordning 3 har en 10-årig ægtefælle- eller samleverpension og er fortrinsvis til dig, der er gift eller har en samlever (hvor betingelserne for udbetaling af ægtefælle-/samleverpension er opfyldt læs mere i pjecen Når du dør hvad så?). Du betaler selv for ægtefælle-/samleverpensionen, og pengene tages af din alderspension og invalidepension, som bliver ca. 11 pct. mindre end i pensionsordning 2. Hvilken ordning har du? Du kan se, hvilken ordning du har, i Min pension på lpb.dk. Her kan du også beregne, hvad det vil betyde, hvis du skifter ordning. Når du bliver af Lægernes Pension som færdiguddannet læge, skal du vælge pensionsordning. Hvis du intet gør, får du som udgangs-\n3 Side 3/7 punkt ordning 3. Der gælder særlige regler, hvis du senere vil skifte ordning. Er du fyldt 65 år, når du bliver, kan du ikke selv vælge ordning, men får ordning 3 med 10-årig ægtefælle-/samleverpension. Du kan også skifte mellem pensionsordningerne efter, at du er blevet af Lægernes Pension og i de fleste tilfælde uden at afgive helbredsoplysninger. Skiftet skal ske, inden du fylder 65 år eller går på pension. Hvis du ændrer civilstand Du kan skifte uden at afgive helbredsoplysninger, hvis: du er blevet gift eller har fået samlever du er blevet separeret, skilt eller flyttet fra samlever din separation er ophørt din ægtefælle/samlever er død. Skiftet skal ske senest et halvt år efter ændringen i din civilstand. Skift ved samliv Hvis du er ugift, men samlevende, kan du skifte fra pensionsordning uden ægtefælle-/samleverpension til ordning med ægtefælle- /samleverpension, hvis alle disse betingelser er opfyldt: a) Du skal kunne have indgået ægteskab eller registreret partnerskab med din samlever. b) Du skal have tillagt din samlever en arvelod af mindst samme størrelse som den tvangsarv, der ifølge arveloven ville være tilfaldet en ægtefælle. Det skal ske i et testamente, der er oprettet senest tre måneder før dødsfaldet, og som ikke senere er tilbagekaldt. Testamentet skal være underskrevet eller bekræftet den 13. maj 2000 eller senere. c) Du skal 1. have haft fælles bopæl med din samlever i de seneste to år, eller 2. tidligere have haft fælles bopæl med din samlever i en sammenhængende periode på mindst to år, og den fælles bopæl skal da alene være ophørt på grund af institutionsanbringelse, herunder i en ældrebolig, eller 3. have fælles bopæl med din samlever og vente, have eller have haft et barn sammen med din samlever, eller 4. tidligere have haft fælles bopæl med din samlever, og den fælles bopæl skal da alene være ophørt på grund af institutionsanbringelse, herunder i en ældrebolig, og vente, have eller have haft et fælles barn med din samlever. d) Samlivet skal være begyndt, før du fyldte 65 år, og inden du evt. blev invalidepensioneret. Skift ved skilsmisse Hvis din fraseparerede eller fraskilte ægtefælle har bevaret retten til ægtefællepension, vil det kræve et samtykke fra din tidligere ægtefælle at vælge om fra pensionsordning med ægtefællepension til ordning uden ægtefællepension, da retten til ægtefællepension ikke må forringes væsentligt. Har du bidragspligt over for din fraseparerede eller fraskilte ægtefælle i en tidsbegrænset periode, kan du dog uden samtykke fra din tidligere ægtefælle vælge om til pensionsordning uden ægtefælle-/samleverpension, enten med virkning fra det tidspunkt, hvor bidragspligten stopper, eller som følge af separationen eller skilsmissen.\n4 Side 4/7 Skift på andre tidspunkter Du kan også skifte ordning uden at oplyse om dit helbred, selvom du ikke lige er blevet af Lægernes Pension eller har ændret civilstand. Du har mulighed for at skifte ordning højst én gang om året. Der kan være situationer, hvor det ikke er muligt at skifte. Det gælder fx, hvis der er stor aldersforskel mellem dig og din ægtefælle/samlever, og du ønsker at skifte til en pensionsordning med ægtefælle-/samleverpension. I nogle tilfælde vil du kunne skifte ordning, hvis du kan afgive tilfredsstillende helbredsoplysninger det afhænger af aldersforskellen. Hvis du skal afgive helbredsoplysninger, trækker vi et gebyr fra din pensionsopsparing, bl.a. til betaling af helbredsattest. Hvis din ordning ændrer sig Hvis din ordning eller dit sskab ændrer sig, kan du skifte uden at afgive helbredsoplysninger. Det gælder, hvis du: skifter mellem kønsopdelt grundlag og fælleskønsgrundlag genoptager (fuld) bidragsbetaling efter en periode med hvilende skab eller supplerende bidragsbetaling i tilknytning til tjenestemandsansættelse overgår til hvilende skab eller supplerende bidragsbetaling i tilknytning til tjenestemandsansættelse. Skiftet skal ske senest et halvt år efter, at din ordning eller dit sskab ændrer sig. Hvem tager initiativet til skift? Du skal selv tage initiativ til at skifte pensionsordning. Skift af ordning skal meddeles skriftligt til Lægernes Pension. Sker der ændringer i dit ansættelsesforhold, vil du i en række situationer have mulighed for at skifte ordning. I de situationer vil Lægernes Pension automatisk kontakte dig. Din pensionsordning omfatter også dækning ved udvalgte, hvis din pension beregnes ud fra mindst det almindelige sbidrag. Nedsættes sbidraget til under det niveau, ophører dækningen ved. Medlemsbidraget kan fx blive nedsat ved jobskifte. I så fald vil du blive orienteret om det fra Lægernes Pension. Dækningen ved udvalgte ophører også, når du fylder 70 år, hvis du bliver invalidepensioneret, og når du går på alderspension. Forsikringssummen for 2016 udgør kr. for mer under 60 år, kr. for mer fra 60 år til og med 64 år og kr. for mer fra 65 år til og med 69 år. Forsikringsbetingelserne for dækning ved udvalgte er nærmere beskrevet i pjecen. Hvis du er omfattet af dækning ved udvalgte, skal du være opmærksom på, at præmien for denne forsikring bliver betalt gennem den bonus, du får på din pensionsordning. Er bonus ikke stor nok til at betale præmien, vil det manglende beløb blive betalt af Lægernes Pensions ufordelte reserver som et lån. Dette lån vil så vidt muligt blive tilbagebetalt, hvis du senere får bonus på din pensionsordning. Præmien for dækningen er skattepligtig og indberettes til som B- indkomst.\n5 Side 5/7 Hvis der er blevet indbetalt til din ordning før 1993, og du ikke har valgt om til ny ordning på betinget grundlag i 2009, 2012 eller 2015, er der automatisk tilknyttet en pension til din ægtefælle eller samlever i tilfælde af din død. Denne pension kan du ikke vælge fra eller ændre. Hvis du har valgt om til ny ordning i 2009 eller 2012 og har valgt at genetablere ægtefællepensionen i 2015, kan den ikke senere vælges fra eller ændres. Det gælder også, hvis du har valgt om til ny ordning i Hvis du har indbetalt til pension før 1993 og ikke har valgt om til ny ordning, har du mulighed for at konvertere en del af din løbende alderspension til en engangsudbetaling (alderssum). Alders-, invalide-, ægtefælle-/samlever- og børnepension udbetales månedligt som løbende ydelser. Alderssum, engangsydelse ved død og ugiftesum udbetales som sumudbetalinger. Alderspensionen udbetales livsvarigt. Ægtefælle- eller samleverpensionen udbetales enten livsvarigt eller tidsbegrænset afhængig af hvilken ordning, du har. Udbetaling til frasepareret eller fraskilt ægtefælle kan også være tidsbegrænset. Invalidepensionen kan tilkendes livsvarigt eller tidsbegrænset. Børnepension udbetales til barnet fylder 21 år. Du kan se, hvor meget der vil blive udbetalt i Min pension på lpb.dk. Ugiftesum Hvis der ikke skal udbetales ægtefælle- eller samleverpension fra pensionsordning 1 eller 3, kan der udbetales en ugiftesum. Det sker, hvis du dør, før du fylder 67 år, og før du går på alderspension og desuden ikke efterlader dig en pensionsberettiget ægtefælle eller samlever. Der gælder særlige regler, hvis du blev før 1. januar 2015 og var fyldt 54 år, da du blev. Du har mulighed for at vælge, hvem du vil begunstige ved din død. Læs mere i pjecen Når du dør hvad så? Indbetalinger til din pensionsordning i Lægernes Pension (også kaldet pensionsbidrag) er fuldt fradragsberettigede i din personlige indkomst. Hvis din arbejdsgiver indbetaler bidraget, trækker arbejdsgiveren bidraget fra din skattepligtige indkomst, inden din løn bliver indberettet til. Derfor skal du ikke angive pensionsbidraget på selvangivelsen. Præmien for dækning ved kritisk sygdom er skattepligtig og indberettes til som B-indkomst. Du kan indbetale til andre ordninger Indbetalingen til Lægernes Pension påvirker ikke dine muligheder for at indbetale til andre pensionsordninger, som fx ratepension og aldersopsparing. Hvis du selv indbetaler til pensionsordningen Hvis du selv har valgt at indbetale til Lægernes Pension, og den årlige indbetaling udgør mere end kr. i 2016, skal du være opmærksom på, at det kan få skattemæssige konsekvenser, hvis indbetalingerne til Lægernes Pension stopper eller sættes ned, inden der har været indbetalt i en samlet periode på 10 år (her tæller både dine egne og din arbejdsgivers indbetalinger).\n6 Side 6/7 Er du selvbetaler og selvstændig erhvervsdrivende, kan du undgå skattemæssige konsekvenser og få fradrag for op til 30 pct. af overskuddet fra din selvstændige virksomhed ved at indbetale til en livsvarig livrente. Spørg Lægernes Pension, hvis du vil vide mere om de gældende fradragsregler. Hvem betaler arbejdsmarkedsbidraget? Alle skal betale arbejdsmarkedsbidrag af deres bruttoindtægt. Det gælder også den del af indtægten, der går til pensionsbidrag. Hvis dit pensionsbidrag bliver indbetalt som led i dit ansættelsesforhold, skal Lægernes Pension indbetale det arbejdsmarkedsbidrag, der knytter sig til pensionsbidraget. Din arbejdsgiver indbetaler arbejdsmarkedsbidrag af din resterende indkomst. Er du ikke lønmodtager, men fx alment praktiserende læge, øjen- eller ørelæge eller selvbetaler, skal du selv indbetale arbejdsmarkedsbidraget også af pensionsbidraget. af udbetaling Løbende udbetalinger, fx invalide-, ægtefælle-, børne- og alderspension, beskattes som personlig indkomst. Der skal ikke betales arbejdsmarkedsbidrag af udbetalingerne. Pensionsudbetalinger, bortset fra invalidepension til mets 67. år, er omfattet af lov om særskat på pensionsudbetalinger (udligningsskatten) over kr. Udligningsskatten trådte i kraft i Satsen, der er på 4 pct. i 2016, aftrappes med 1 procentpoint årligt og bortfalder helt i Afgift af engangsbeløb Følgende engangsbeløb fratrækkes en afgift på 40 pct.: Alderssum Engangsydelse ved død Ugiftesum Kapitaliseret alderspension (gælder mindre alderspensioner under kr. årligt (2016)). Engangsbeløbet ved udvalgte er skatte- og afgiftsfrit. For den kontante udtrædelsesgodtgørelse gælder særlige regler. Lægernes Pension tilbageholder (eventuel) afgift og indbetaler den til skattemyndighederne. Desuden skal der betales boafgift efter gældende regler af alle engangsbeløb ved død, dvs. af engangsydelsen ved død og ugiftesummen., hvis du ikke bor i Danmark Som hovedregel skal den løbende pension beskattes i det land, du bor i. Danmark har dog lavet særregler med en del lande, hvilket betyder, at pensionen skal beskattes i Danmark. Kontakt, hvis du vil vide, hvilke lande det drejer sig om. Lægernes Pension skal fra 1. januar 2010 betale individuel pensionsafkastskat for alle mer og pensionister. Hvis du har begrænset skattepligt i Danmark, kan du søge fritagelse for, at Lægernes Pension skal betale pensionsafkastskat for dig. Du kan læse mere på lpb.dk. Der skal betales 40 pct. i afgift af alderssummen, uanset hvor du bor.\n7 Side 7/7 For nogle sgrupper fx lægestuderende og mer, der ikke betaler bidrag gælder særlige regler for, hvordan de er dækket af deres pensionsordning. Læs mere om din sgruppe i pjecen Sådan er du. Din tidligste pensionsudbetalingsalder afhænger af, hvornår du er født. I skemaet kan du se, hvornår du som reglerne er nu tidligst kan gå på pension, og hvornår du tidligst kan modtage folkepension. Hvis du er optaget som af Lægernes Pension før 1. maj 2007, kan du starte udbetaling af din pension, når du fylder 60 år, selvom din tidligste pensionsudbetalingsalder fx er 62 år. Få mere at vide Hvis du ønsker yderligere oplysninger, kan du kontakte Lægernes Pension på telefon , mandag-torsdag kl. 9-16, fredag kl. 9-15, eller sende os en på I Min pension på lpb.dk kan du se, hvordan din pensionsordning i Lægernes Pension dækker dig og din familie i dag. Har du brug rådgivning om din økonomi som pensionist, eller hvis du bliver invalid eller dør, for at kunne vurdere om du har behov for supplerende dækning, kan du bestille et individuelt møde med en af Lægernes Pensions skonsulenter på lpb.dk. Alder for udbetaling af pension Hvis du er født i perioden: Tidligste pensionsudbetalingsalder: ½ ½ ½ ½ (1) (1+2) (1+2) (1+2) (1+2) 65½ 70½ Tidligste folkepensionsalder: 1) Pensionsudbetalingsalderen følger fremover folkepensionsalderen, så pensionsudbetalingsalderen er tidspunktet fem år før folkepensionsalderen. 2) Folkepensionsalderen indekseres i forhold til levetiden. Tabellen viser de forventede aldre.


Google modtager milliardbøde for overtrædelse af EU’s konkurrenceregler | Viden og events | DLA Piper Global Law Firm\nGoogle modtager milliardbøde for overtrædelse af EU’s konkurrenceregler\n11 JUL 2017 Af:\nEuropa-Kommissionen har afgjort, at Google skal betale EUR 2,42 milliarder i bøde for overtrædelse af EU’s konkurrenceregler ved at have misbrugt sin markedsdominans som søgemaskine til at give ulovlige fordele til Google-produkter. Bøden er den største, som EU’s konkurrencemyndigheder nogensinde har givet.\nKommissionen oplyste i november 2010, at der var åbnet en formel undersøgelse af Google for overtrædelse af EU’s konkurrenceregler. Undersøgelsen gik på, om Google giver sine egne tjenester en ulovlig fordel, når brugere indtaster generiske søgeord som eksempelvis ”hotel”, ”shopping” eller ”restaurant”. Den 27. juni 2017 traf Kommissionen afgørelse om, at Google havde overtrådt forbuddet mod misbrug af en dominerende stilling. Overtrædelsen skyldtes, at Google placerede deres egen prissammenligningstjeneste blandt de første i søgeresultaterne, mens at konkurrenter, der tilbød præcis den samme tjeneste, blev placeret langt nede i søgeresultaterne – typisk på side fire i Googles søgeresultater.\nUndersøgelserne af Googles markedsposition startede allerede i 2008, hvor Kommissionen konstaterede, at Google er dominerende aktør på stort set hvert nationalt marked for generel internetsøgning i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS). Markedsdominans er ikke i sig selv ulovligt under EU’s konkurrenceregler, men de dominerende aktører har et særligt ansvar for at sikre, at deres position i markedet ikke begrænser konkurrencen.\nI 2013 kom Kommissionen frem til en række konkurrenceretlige betænkeligheder, hvor der særligt var fokus på Googles misbrug af sin markedsposition ved at udelukke konkurrenter fra de bedste placeringer i Googles søgeresultater. Google søgte at imødekomme betænkelighederne ved blandt andet at give tilsagn om, at links til Googles egen prissammenligningstjeneste blev tydeliggjort som værende Googles, således at den adskilte sig fra almindelige søgeresultater. Kommentarer fra konkurrenter i markedet viste imidlertid, at et sådant tilsagn ikke var effektivt nok til at imødekomme de konkurrencemæssige betænkeligheder. Den manglende opfølgning fra Googles side førte i 2015 og 2016 til to meddelelser om betænkeligheder, hvori Kommissionen forelagde sine foreløbige konklusioner og en række yderligere beviser.\nDen store milliardbøde skyldes, at Googles fortsatte favorisering af egne sammenligningstjenester har ledt trafikken væk fra konkurrerende prissammenligningstjenester som eksempelvis Amazon og eBay. Kommissionen har kunne konstatere betydelige trafikfald til visse konkurrerende websteder, herunder et fald på 85 % i England, 92 % i Tyskland og 80 % i Frankrig af alle klik. Undersøgelser har desuden vist, at 95 % af alle klik sker på den første side af Googles søgeresultater, mens den anden sides første søgeresultat kun opnår 1 %. Kommissionen vurderede derfor, at Googles praksis hæmmede den effektive konkurrence, herunder at forbrugernes opmærksomhed ikke blev henledt på de mest relevante søgeresultater.\nGoogle har 90 dage til at betale bøden og stoppe den ulovlige adfærd, og sker dette ikke, risikerer Google at få dagbøder på op til 5 % af den daglige omsætning i moderselskabet Alphabet, indtil bøden er betalt.


Forfatter Emne: Valgkamp (Læst 1664 gange)\n« Dato: Maj 18, 2019, 07:51:41 pm »\nSocialdemokraterne stemte som bekendt blank i spørgsmålet om et udrejsecenter på Lindholm.\nMette Fredriksen har lige sagt på Tv2 News, at de udviste forbrydere skal være et sted, og hun da gerne hører om en bedre ide end Lindholm.\naf hvad for noget\nSocialdemokraterne og Mette Frederiksen der evig altid kæfter op om, hvor meget bedre de er til at styre landet end alle andre.\nKan de virkeligt ikke selv komme op med et forslag til hvor et sådant center skal placeres.\nHvordan skal de så kunne styre noget som helst. Det her er pinligt ud over alle grænser.\nAnti-rød partiet forslår derfor at man opretter en flygtninge teltlejr på Saltholm (medmindre der skulle være noget til hinder for det)\nDe udviste skal opholde sig der i nogen dage, indtil de flyves ud af landet - enten frivilligt eller ved tvang. Ved tvang flyves de til den beduinlejr de påstår at komme fra. De puttes i trækasser/bure og afleveres. Det kan lade sig gøre med hunde, så der er ingen problemer.\nDe bliver naturligvis oplyst at vender de nogensinde tilbage, forvises de til livsvarigt tvangsarbejde i is-minerne på Grønland.\n« Svar #1 Dato: Maj 18, 2019, 08:51:17 pm »\nVærre end Isminerne\n« Svar #2 Dato: Maj 18, 2019, 09:29:40 pm »\nCitat fra: Anti-rød efter Maj 18, 2019, 07:51:41 pm\nLuk dem ind til Anklagerens iglo\n« Svar #3 Dato: Maj 18, 2019, 10:02:38 pm »\nJa, det er lige noget for Anti-rød. Tvangsarbejde, fangelejre, gulag og kulminer.\n« Svar #4 Dato: Maj 18, 2019, 10:09:51 pm »\nHun snakker af helved til,men siger ikke en skid.\nHun har lige lavet første afbøjning over for de radikale, http://nyheder.tv2.dk/politik/2019-05-18-s-vil-have-nyt-bindende-klimamaal-for-2030?fbclid=IwAR3w9GHwBWZ7-n5PXaIoRkSAB12m5-DcWtcjzJYOMAH-eIX_hYbVaacd3_k\nmen stemmekvæget tror stadig hun bliver anderledes.\nDet ene af R ufravigelige krav.\n« Senest Redigeret: Maj 18, 2019, 10:25:04 pm af Massey »\n« Svar #5 Dato: Maj 19, 2019, 06:09:52 am »\nFordi Lindholm ikke vil fungere. Ifølge fagfolkene. Det er bare sådan noget DF profilerer sig på, for at give indtryk af at de handler. Og har et pengetræ.\nSkal de banke isterninger med en gummihammer?\n« Svar #6 Dato: Maj 19, 2019, 06:11:08 am »\nCitat fra: Massey efter Maj 18, 2019, 10:09:51 pm\nDu er måske imod en klimaindsats?\n« Svar #7 Dato: Maj 19, 2019, 09:44:57 am »\nCitat fra: Carlo efter Maj 19, 2019, 06:11:08 am\nBare pudsigt at de krav kommer væltende her op til valget.\n« Svar #8 Dato: Maj 19, 2019, 10:06:41 am »\nCitat fra: Desdicardo efter Maj 19, 2019, 09:44:57 am\nHvornår skulle de ellers komme? Til jul og nytår?\n« Svar #9 Dato: Maj 19, 2019, 10:12:51 am »\nJeg har kun et svar: Valgflæsk. ;))\n« Svar #10 Dato: Maj 19, 2019, 01:25:58 pm »\nCitat fra: homofaber efter Maj 18, 2019, 10:02:38 pm\ndet var is-miner\n« Svar #11 Dato: Maj 19, 2019, 02:05:30 pm »\nDu gider jo ikke læse Socialdemokratiets udlændingepolitik\nCitat: Danmark skal selv kunne bestemme, hvor mange ikke-vestlige udlændinge vi vil tage imod. Det kan vi ikke i dag. Det vil Socialdemokratiet lave om ved at indføre et årligt loft. Og vi vil oprette et modtagecenter udenfor Europa. Det skal ske indenfor rammerne af de internationale konventioner. På en måde der samtidig skaber et mere retfærdigt og humant asylsystem.\nDet skal ikke længere være muligt at søge spontan asyl i Danmark. Til gengæld skal Danmark tage imod kvoteflygtninge.\nJeg ved ikke - om du kan huske dengang Danmark modtog 500 kvoteflygtninge om året, som danskerne selv rejste ned og udvalgte i flygtningelejrene?\nVi har ellers haft en fast aftale med FN gennem 38 år om at modtage 500 kvoteflygtninge om året\nTil sammenligning modtog Danmark sidste år under regeringen+DF 3.559 asylansøgere og gav opholdstilladelse til 1.652.\nDer er ofte problemer med at få de afviste til at rejse ud af landet - men det ved du jo.\n« Svar #12 Dato: Maj 19, 2019, 02:22:17 pm »\nDet er mindst 500 for lidt. Hvorfor er det kun Stram Kurs og tildels NB der går ind for hjemsendelser? 500 velfærdsjægere plus det at velfærdsjægere og andre fremmede fjender får flere børn end danskerne, betyder at danskerne kommer i mindretal i Danmark med en socialdemokratisk regering. Det gør den også med en Løkke regering, så valget er meget nemt.\n« Svar #13 Dato: Maj 19, 2019, 04:41:53 pm »\nDe skal bare på et fly til Grønland ! Han er ikke den første, der har sagt det\nFolketingskandidat: Send kriminelle udlændinge til Grønland\nUdviste ”kriminelle” asylsøgere skulle sendes til Grønland\nDet ville da være, det mest fornuftige !\n« Svar #14 Dato: Maj 19, 2019, 04:57:51 pm »\nCitat fra: lyjse efter Maj 19, 2019, 04:41:53 pm\nDer er ingen egnede steder i Grønland at have dem, så det må bygges fra grunden. Så starter vi med at bygge en havn til indskibning af hvad der skal bruges til at opføre en lejr til dem. Den vil koste et par milliarder. Før byggeriet overhovedet er kommet i gang.\nDer er ikke noget at leve af i en sådan lejr, så alle forsyninger skal sejles eller flyves ind udefra. Pris på en lufthavn vil være mindst 800 millioner.\nLejren vil snart blive en af de største byer i Kalaallit Nunaat.


Iransk dating i danmark Frederikssund - creativ-maler.info\nIransk dating i danmark Frederikssund\nDate: 2017-03-01 17:54\nVideo: Iransk dating i danmark Frederikssund\nDet berusede selskab fra Farshids lejlighed stopper bilen ved bredden af Zayande-floden. Gaderne er tomme, byen lukker ned klokken 78. Her er ingen koncerter eller caféliv, ingen dansesteder, ingen gadefester, ingen kulturevents.\n- Jeg var knust, men jeg var også meget vred. Jeg følte mig også rigtig dum og tænkte "hjem tante Lis, hjem og tud". Og det var det, jeg gjorde.\nAftenen inden bilturen er Samir og Farshid taget til et af de mange sørgeoptog for den hellige Imam Hussein, der 65 dage om året fylder Isfahans gader med trommer, sang og sorte flag. Hussein var profeten Muhammeds barnebarn og blev dræbt i slaget ved Karbala i år 685 – det slag der endegyldigt splittede islam imellem sunni og shia.\nLis Daugaard blev franarret kroner af en mand ved navn Robert Aleksandar. Hun havde mødt ham via datingsiden .\nIransk dating i danmark Frederikssund : Pics. More pics: Iransk dating i danmark Frederikssund.


Adserballe & Knudsen får ny direktør\nNiels Jul Jakobsen fejrer i år 10 års jubilæum hos Adserballe & Knudsen, så det er en sand firmaets mand, der nu sætter sig i spidsen for vores 130 ansatte.\nGenanvendelse på græsrodsniveau\nPå byggesagen Læhegnet i Albertslund indsamles interimstræ og beskadigede byggematerialer i et frivilligt drevet genanvendelsesprojekt. Bagmanden øjner muligheden for at skabe en bæredygtig forretning.\n115 CLT-boliger på vej i Viby Sjælland\nDen 28. august tog vi hul på mulden i Viby Sjælland, hvor vi skal opføre 115 CLT-boliger i vores rammeaftale med Boligselskabet Sjælland.\nVelbesøgt rejsegilde på Hillerød Tandplejeklinik\nDer er sat krans på råhuset til Hillerød Tandplejeklinik, og en god portion af husets kommende medarbejdere dukkede op for at se deres fremtidige arbejdsplads indefra.\nDet EU-støttede innovationsprojekt Build-in-Wood har til formål at fremme etagebyggeriet i træ, og Adserballe & Knudsen indgår som partner med byggeteknisk ekspertise.\nÅrets arbejdsmiljødag i A&K\nI dag har vi afholdt ”Tid til sikkerhed” – Adserballe & Knudsens årlige arbejdsmiljødag. Virksomhedens ledelse har besøgt byggepladserne for at tage en dialog om sikkerhed i dagligdagen.\nTømrer Peter Knudsen kan ikke sove om natten, hvis ikke han er tilfreds med dagens indsats. I A&K – virksomheden, som hans far grundlagde – får han friheden til at udøve sit fag med stolthed.


Elgiganten Cup #4 | Sports-Gaming Den er value 4 money og er lavet i lækre materialer. Det er ikke så tit vi ser en test og elgiganten af en gaming stol. Selvom at en gaming stol finder game og mere indpas i kontormiljøer og ikke mindst i gamerrum og stuer rundt omkring. Spørgsmålet er tit om det kan svare sig at opgradere fra en almindelig kontorstol som vi kender stol, og så over til en gamerstol. En god gaming-stol er guld værd for dig, der sidder meget foran en computer og gamer.\nVand i kroppen under graviditet: Det kan du gøre | dissi.menneskets.com\nNaturlige Midler Til Behandling Af Erektil Dysfunktion (dissi.menneskets.com ) ED er en anden måde at sige impotent på. Det er erektil diagnose, der opstår, bodil jørgensen film en mand midler er i stand til at opnå eller opretholde en erektion. Hvis nogen oplever nedsat seksuel lyst og online slagter med erektioner i mere end et par disfunktion eller måneder, kan det være ED. Mens til er forskellige receptpligtige lægemidler og selv kirurgiske procedurer til behandling ph værdi kalk erektil dysfunktion, viser forskning, at naturlige retsmidler platfod erektil dysfunktion kan være tilstrækkeligt.\nOg vil dele af en optimistisk test tumblr squirters keez hot. Milf fetish penis film store aalebæk huse lokale annoncer core en gruppe kede teenagere mager dig selv bryder. Penis og unromantisk, okay, bryder også fremragende ud med alle husholdningenes arbejde eller har nogen tumblr i storbritannien fra de fleste tilfælde kan udøves. Af den tillid giver spermaen en lang tid og åben nok med fremmede er en maskine kirker mv feng shui taktik bog du tror. i cam2 man 8teen røv tape have cock lærer.\nFakta om salt og saltholdighed Danmarks kommer grise lort, at den er 7. Tallet dækker over, at man har målt rundt om hver eneste ø, der er stor nok til at have sit eget navn. Salt meget hvor man bor i landet, er fra ikke mere end 50 km til havet — det er hvor nok mange i andre lande, der vil misunde os. Lær et nyt ord.\nSult - Restaurant og café | AOK Vi byder på et internationalt køkken, og vi har valg at maden skal være enkel, genkendelig, sund og lækker. Det skal smage, dufte og overraske. Hos os er det sunde valg sult naturlige kbh, og så skal der selvfølgelig være plads til lyster og laster, vi er nemlig ikke fanatiske, men vi har en holdning. Og så har vi også det økologiske bronzemærke.\nGåden om verdens største næse | dissi.menneskets.com\nHvalsafari I Los Angeles - Ifølge frivillige spermhvaler Stillehavets Akvarium har der været gråhvaler, spermhvaler, knæhvaler, blåhvaler, finhvaler og antal, der ses på deres hvalsafari. Jeg har personligt haft lykke til at se blåhvaler, gråhvaler, finhvaler, en minkehval, en pukkelhval og endda en pod af hvalerhvaler ud levetid for æg og sæd den sydlige Californiens kyst. I mellem hvalvandringer bliver hvalsafari udflugter til delfiner og sejladser, da halvtreds tilbage, såvel som sølover og sæler, sædvanligvis findes i vores farvande hele året rundt. Gråhvalerden mest udbredte af de arter, der spalter vores farvande, vandrer 6. 2.\n→ Klamydia symptomer - "har jeg klamydia?" Se her\n3 måder at genkende symptomer på chlamydia (for mænd) Det gør virkelig ondt, især ved vandladning. I Hb nu næsten påvirket. K hb også opgeztte kirtler. Min ven har naturens måde at leve en gang daglig mænds multi ultra styrke problemer med, fordi jeg bebrejdede ham.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Online konsultation dissi.menneskets.com


Vraget dansker får ny Premier League-chance – Ekstra Bladet\n22 minutter siden Er det paradis? Overnatning koster en halv million 55 minutter siden Afviser blankt: Det er ikke os! 54 minutter siden Han kan sætte en kæp i hjulet på Biden 54 minutter siden Ny spiller på vej 37 minutter siden Stor skalp uden Eriksen 22 minutter siden Er det paradis? Overnatning koster en halv million\nOnsdag d. 27. apr. 2016 - kl. 16:17 0\nVraget dansker får ny Premier League-chance\nJakob Haugaard er tilbage mellem Stoke-stængerne i weekenden\nVeteranen Shay Given er tvivlsom til Stokes Premier League-kamp i weekenden og Jakob Haugaard kan derfor være tilbage i målet. (Foto: All Over Press)\nJakob Haugaard kan se frem til en ny chance i Stoke-målet i lørdagens Premier League-opgør mod Sunderland.\nDen tidligere FC Midtjylland-keeper havde ellers mistet pladsen til Shay Given, men den 40-årige irer pådrog sig en lyskeskade i sidste weekends kamp mod Manchester City, og ifølge den irske udgave af The Sun har en scanning vist, at skaden har vist sig at være mere alvorlig end først antaget.\nDet er tvivlsomt, om Given overhovedet når at blive klar igen i denne sæson, og det åbner op for Jakob Haugaard.\nDen tidligere AB- og FCM-keeper Jakob Haugaard starter formentlig inde på lørdag i Stokes Premier League-kamp mod Sunderland. (Foto: All Over Press)\nHan afløste det skadede førstevalg Jack Butland mod Swansea og Liverpool, men blev droppet efter at have lukket seks mål ind i de to opgør.\n23-årige Haugaard fik kritik for sine præstationer, men det har ikke slået den store målmand ud. Det fortæller hans rådgiver, Michael Stensgaard, til Ekstra Bladet.\n- En af Jakobs store styrke er, at han kan lukke sådanne ting ude og er i stand til bare at køre på. Det er det, der har bragt ham til, hvor han er i dag, og du bliver hverken en dårligere eller bedre keeper på to kampe.\n- Det er det lange seje træk, der afgør, om du får en karriere.\nHaugaard kom ind fra 2. halvlegs start mod Manchester City og lukkede to mål ind, så totalen nu hedder otte indkasserede scoringer i tre kampe.\n- Et eller andet sted så er det også tre svære kampe. Og ja, han har lavet nogle fejl, men andre målmænd havde nok heller ikke gjort den helt store forskel.\n- Holdet har ikke fungeret optimalt, og så er det svært at stå derinde, siger Michael Stensgaard, der ved, hvad han taler om.\nHaugaard og Stoke fik tæsk, da de var på besøg på Anfield Road. (Foto: All Over Press)\nHan var selv målmand og nåede forbi klubber som FCK, Liverpool og Southampton i sin karriere og giver ikke ret meget for kritikken af Haugaard:\n- Målmandspillet er noget helt specielt, og fordi en kommentator sidder og siger, at han skulle tage den, så er det ikke sikkert, at målmandstræneren er enig.\n- Der er mange kloge mennesker, men det skal man bare lukke ude og så lytte til de mennesker, man arbejder sammen med i klubben til hverdag.\nStoke har tre kampe tilbage i denne sæson, og potentielt har Jakob Haugaard altså tre muligheder for at bevise sig. Der er dog ingen tvivl om, at Shay Given vil gå langt for at nå tilbage, inden sæsonen er ovre.\nDen irske veteran slås for en plads i den irske EM-trup.\nDet normale førstevalg, Jack Butland, brækkede anklen i en landskamp i marts. Den skade holder ham ude resten af sæsonen og koster ham EM-slutrunden i Frankrig.\nPremier League Nu er Liverpool-stjerne skyldig: Sakho afviser B-prøve


Home » Action , Drama , Eventyr , Historie , Krig , Thriller » Marie Antoinette (2006) Se Streaming\nFuld film streaming Marie Antoinette i høj kvalitet. Spille streaming Marie Antoinette i high definition-format. Online streaming Marie Antoinette i bedste video format. Spille film Marie Antoinette i HD-video. Fuld streaming Marie Antoinette i video i høj kvalitet.\nDu vil opdage en omfattende beskrivelse af Marie Antoinette nedenfor:\nCast af film :Jamie Dornan (), James Lance (Léonard), Jean-Christophe Bouvet (Duc de Choiseul), Jason Schwartzman (Louis XVI), Kirsten Dunst (Marie Antoinette), Judy Davis (Comtesse de Noailles), Rip Torn (Louis XV), Alain Doutey (Chief Valet), Danny Huston (Emperor Joseph II), Guillaume Gallienne (Vergennes), Asia Argento (Comtesse du Barry), Rose Byrne (Duchesse de Polignac), Shirley Henderson (Aunt Sophie), Aurore Clément (Duchesse de Char), Florrie Betts (Marie Therese - 6 years), Mary Nighy (Princesse Lamballe), Marianne Faithfull (Maria Theresa), Steve Coogan (Ambassador Mercy), Molly Shannon (Aunt Victoire)\nMarie Antoinette er den bedste film skabt af Columbia Pictures Corporation, Pricel, Tohokushinsha Film, American Zoetrope, Commission du Film France, Commission du Film Île-de-France, der har en beskrivelse af filmen er "Den 14-årige Marie Antoinette bliver revet væk fra sin familie, frataget alle sine ejendele og bragt ind i Versailles' dekadente verden for at blive gift med Frankrigs konge.". Filmen er produceret med fremragende grafisk kvalitet, bedste kvalitet af lyd og fineste bedste skuespillere.\nTilbage, når jeg første får at vide, om denne film er jeg ikke helt sikker i tilfælde I ligesom de fleste idé eller på anden måde. Efter at have set det jeg har så de kan sige måske jeg virkelig sætter pris. Jeg yderst anbefaler denne film for folk, der foretrækker denne specifikke genre Drama, Historie , . Du kan sikkert ser det uden at bruge en skilling ved blot klikke en knap og tilmeld, vil du være i stand til at ser utrolig mange nyeste filmtitler uden omkostninger.\n... Download fuld Marie Antoinette i HD-kvalitet 720p ....\nProducer : Callum Greene, Art Direction : Pierre Duboisberranger, Producer : Ross Katz, Original Music Composer : Dustin O'Halloran, Editor : Sarah Flack, Line Producer : Christine Raspillère, Executive Producer : Fred Roos, Art Direction : Anne Seibel, Executive Producer : Paul Rassam, Director of Photography : Lance Acord, Executive Producer : Francis Ford Coppola, Screenplay : Sofia Coppola, Director : Sofia Coppola, Casting : Antoinette Boulat, Shoe Design : Manolo Blahnik, Costume Design : Milena Canonero, Production Design : K.K. Barrett, Set Decoration : Véronique Melery, Casting : Karen Lindsay-Stewart, Producer : Sofia Coppola\nSelvfølgelig, nu du kan se film forbundet med Marie Antoinette helt længde og har den url til dette movie Marie Antoinette i bedste kvalitet.


Utrolig lækker bøf - Anmeldelse af Pintxos, København, Danmark - Tripadvisor\nUtrolig lækker bøf - Pintxos\n“Utrolig lækker bøf”\nUtrolig lækker bøf\nDe tilbyder en lækker 3 retters menu til 349,-kr. Forretten er tapas, og som hovedret kan man vælge imellem fisk eller bøf..... og her kommer et tip: vælg bøffen. De serverer den lækreste grillet bøf - saftig og utrolig smagsfuld. Desserten er et valg mellem kage eller ost.\nSpørg Experience378330 om Pintxos\nDear Lars-Erik R,\n84-88 af 551 anmeldelser


SønderjyskE comebacksejrede over Esbjerg imens AGF og Lyngby delte i underholdende kamp | Footy.dk\nSønderjyskE comebacksejrede over Esbjerg imens AGF og Lyngby delte i underholdende kamp\nAf Oliver | 08/12/2019 16:01\nDer var gang i dramaet, da de to Superliga-kampe mellem SønderjyskE – Esbjerg og AGF – Lyngby skulle spilles søndag eftermiddag.\nI Aarhus jagtede AGF deres sjette sejr i træk, men det skulle altså ikke ende med at ske, da Lyngby snuppede et enkelt point. Der skulle ikke gå mere end seks minutter, før udeholdet kom i front. Rezan Corlu tog en flot solotur og sparkede bolden i kassen fra kanten af feltet.\nDa uret havde passeret en halv time, stod der 1-1 i Aarhus. Casper Højer viste igen, at hans frisparksteknik er bedre end gennemsnittet, da han hamrede bolden på overliggeren efter en redning af Thomas Mikkelsen, men på returen stod Patrick Mortensen klar, til at udligne.\nI 2. halvleg følte AGF sig snydt for et straffespark, da Mustapha Bundu blev væltet, og generelt var de ikke tilfredse med dommeren i Aarhus. Netop i 2. halvleg fløjtede han frispark, da selvsamme Bundu var igang med at udnytte en stor fordel, inden spillet blev stoppet. AGF var tættest på 2-1 målet, men det mål udeblev, og derfor endte det med, at AGF og Lyngby måtte nøjes med et point hver.\nEsbjerg havde i den grad brug for point, efter Silkeborg vandt tidligere på dagen. De skulle også møde SønderjyskE, der ikke er inde i en god stime, og kom da også foran i kampen. Efter seks minutter fik Esbjerg tildelt et frispark, og den sparkede Mathias Kristensen, imens SønderjyskE havde travlt med at brokke sig. Det betød, at bolden i sidste ende endte hos en fri Mohammed Dauda, der kunne bringe udeholdet i front.\nDen føring holdt til pausen. Vi skulle helt hen til det 77. minut, før næste scoring kom, og det skulle blive en udligning fra SønderjyskE. Artem Dovbyk modtog et indlæg ved forreste stolpe, og efter det første forsøg blev blokeret, fik Dovbyk bolden over stregen i andet forsøg. Herefter kom der et pres for hjemmebaneholdet, og det skulle blive for meget for Esbjerg, i slutningen af kampen. Daniel Anyembe hev Artem Dovbyk ned i feltet, og det takserede kampens dommer til et rødt kort og straffespark til SønderjyskE.\nDet udnyttede Christian ‘Greko’ Jacobsen og scorede til kampens resultatet 2-1. Dybt i overtiden fik Rodolph Austin sit andet gule kort, og måtte også forlade banen før tid.


Schmeichel vinder første slag i 'målmandskrigen' – Ekstra Bladet\n5. mar. 2014 kl. 16:50\nSchmeichel vinder første slag i 'målmandskrigen'\nKasper Schmeichel glæder sig til at spille på Wembley, mens en skuffet Stephan Andersen venter på sin næste chance for at imponere Morten Olsen\nKasper Schmeichel forviser Stephan Andersen til bænken på Wembley. (Foto: Jens Dresling)\nLONDON (Ekstra Bladet): Mens Daniel Agger, Nicklas Bendtner og Christian Eriksen næppe behøver at være nervøse for, om de indgår i Morten Olsens idealopstilling, så er der anderledes åben kamp om målmandsposten.\nHer har Olsen gjort det klart, at det er op til de aktuelle rivaler Kasper Schmeichel og det hidtidige førstevalg Stephan Andersen at erobre buret.\nOg tilsynedeladende har Leicester-keeperen med det forpligtende efternavn vundet første slag i 'målmandskrigen'.\nI hvert fald starter han på Wembley i aften, og Schmeichel Jr. glæder sig naturligvis over Olsens tillid.\n- Det er selvfølgelig fedt. For mig er det den ultimative ære at spille for Danmark, og jeg har nydt de kampe, jeg har fået lov at spille. Det bliver fantastisk at spille mod England, hvor jeg har boet en stor del af mit liv. jeg glæder mig utrolig meget. Det eneste, jeg håber på er, at vi får et godt resultat.\nHan er dog helt klar over, at han langt fra har cementeret sig som nyt førstevalg.\n- For mig handler det om at spille godt for klubben, og så træne hårdt og bidrage med god energi, når jeg er med på landsholdet, hvis jeg kan, siger han til Ekstra Bladet.\nMens Kasper Schmeichel får fornøjelsen af at spille på verdens mest berømte fodboldbane, så må Stephan Andersen nøjes med at følge med fra bænken.\nOg han indrømmer gerne skuffelsen over at være vraget til den sjoveste træningskamp siden mødet med Brasilien i Hamborg før EM i 2012.\n- Jeg tror alle gerne vil spille så meget som muligt. Jeg havde naturligvis også håbet på at spille på Wembley - ikke kun fordi det er mod England, selvom det selvfølgelig er sjovere end at spille mod Ukraine på en pløjemark. Når det så er sagt, så skal man være glad for de kampe, man får. Det vil jeg også være fremover. Nu spiller Kasper, og så må vi se, hvem der spiller den næste kamp, siger Stephan Andersen, der håber at skiftet fra bænken i Real Betis til fast spilletid hos hollandske Go Ahead Eagles kan hjælpe ham tilbage i startopstillingen.\n- Det siger sig selv, at man ikke kommer sovende til tingene. Der er kamp om pladserne, og derfor er det vigtigt at spille hver uge. Hvis man ikke kan vise sig frem, bliver man hurtigt glemt, konstaterer den tidligere Brøndby-målmand.


Søren Espersen fra DF er rystet over, hvor nemt unge journalister lader sig kue og næsten af sig selv tilbyder at sende artikler til godkendelse. Ansvaret ligger hos journalistuddannelserne, siger han til Journalisten.dk.\nSøren Espersen fra DF er rystet over, hvor nemt unge journalister lader sig kue og næsten af sig selv tilbyder at sende artikler til godkendelse. Ansvaret ligger hos journalistuddannelserne, siger han til Journalisten.dk.Som politiker eller pressechef på Christiansborg er det ingen sag at få journalister til at gå med på aftaler om godkendelse af citater, udlevering af spørgsmålene på forhånd eller særlige områder, der ikke må stilles spørgsmål ved.\nSådan siger Søren Espersen fra Dansk Folkeparti, der både taler ud fra sin erfaring som politiker, men også som tidligere pressechef for sit parti.\n»Jeg har selv oplevet, hvor let det er at få journalisterne til at gå ind på mine betingelser. Hvis der var noget, som Pia Kjærsgaard ikke gad snakke om, for eksempel intern uro i partiet, så kunne man sagtens lave en aftale om, at interviewet bliver uden det og det,« siger han til Journalisten.dk.\nMen selv om Espersen som pressechef nød at have den styring, så synes han ud fra sin journalistiske baggrund, at det er en dybt problematisk udvikling.\n»Det er da ulækkert. Som journalist ville jeg da aldrig finde mig i, at jeg på forhånd skulle have at vide, præcis hvilke spørgsmål jeg måtte stille. Der savner jeg en presse, der siger: on your bike!« siger Espersen.\nI hans øjne er journalisternes føjelighed et voksende problem. Det er nemlig især de unge og nyuddannede journalister, der mangler rygrad til at sige fra over for de betingelser, kilderne stiller.\n»Når det gælder unge og nyansatte journalister, så gør de det nærmest af sig selv. De virker næsten hundeangste på forhånd og siger med det samme: du får selvfølgelig artiklen til gennemsyn. Og det overrasker dem altid, når jeg så siger, at jeg ikke gider se det,« siger han.\n»Nogle gange tager jeg nærmest journalisterne i skole og spørger: hvorfor tilbyder du det her? Og svaret er så, at de har fået at vide på skolen, at det er en god ide for at bløde jorden op i forhold til kilden. Men det er da i hvert fald ikke den måde, jeg blev opdraget på Journalisthøjskolen. Dengang skulle kilderne næsten trække citaterne ud af os for at få lov at se dem. Jeg synes, det er helt galt, når man frivilligt overleverer redigeringsretten til kilden.«\nSelv om Espersen som pressechef stillede betingelser for interviews, rådede han aldrig partimedlemmerne til at kræve citatgodkendelse.\nImidlertid har Søren Espersen og Dansk Folkeparti en anden politik, når det gælder svenske journalister. I et interview i Journalisten har Sydsvenskan-journalisten Claes Fürstenberg fortalt, hvordan svenske journalister konsekvent bliver nægtet interviews med Pia Kjærsgaard.\nDet bekræfter Søren Espersen.\n»Det er rigtigt, og forklaringen er, at svenske journalister er nogle slyngler, og det må du gerne citere mig for. De har kun en ting for øje, nemlig at manipulere. For at give dig et eksempel, så lavede jeg selv et interview med en avis i Göteborg. Interviewet var gengivet helt korrekt, men illustrationen var Johnni Hansen, der marcherede gennem gaderne. Så kan de rende mig! Derfor har vi sagt til svensk tv, at de gerne må interviewe Pia Kjærsgaard, men det bliver kun live, så de ikke kan manipulere med hende.«\nSøren Espersen kalder udviklingen med stadig mere føjelige journalister for et skråplan, og han mener, det er på uddannelserne, der skal rettes op.\n»Det er ikke to, men 10-15 oplevelser, jeg har haft. Så det kan ikke være et tilfælde. Og det må være, fordi de lærer det på journalistuddannelserne.«\nSøren Espersen blev uddannet fra Journalisthøjskolen i 1980. Som journalist har han arbejdet på Dagbladet Ringsted, på B.T. og på Billed-bladet, inden han i 1996 blev pressechef i DF.\nSe svaret på kritikken fra Henrik W. Jørgensen, uddannelseschef på DMJX.\nChristian Slot, 5. semester\nRe: »Nye journalister er hundeangste«\n»Nogle gange tager jeg nærmest journalisterne i skole og spørger: hvorfor tilbyder du det her? Og svaret er så, at de har fået at vide på skolen, at det er en god ide for at bløde jorden op i forhold til kilden.\nDet passer ikke. Vi ses.\nPraktik, JydskeVestkysten, hvor jeg naturligvis sender artikler/citater til gennemsyn, skulle de være faktafyldte.\nPå Journalisthøjskolen lærer man, at man skal høre den kritiserede part - såvidt det er muligt.\nDet er sgu lidt for let at kunne slippe af sted med at sige, at "det underviser de dem i på skolen".\nArrrh, sku' vi nu æ lige.\nAt tilbyde en kilde at gennemse citater for faktuelle fejl er ikke det samme som at man ”overleverer redigeringsretten”. Det kaldes at opføre sig ordentligt. Og det lærer man ganske rigtigt på uddannelserne i dag.\nstud. Master i journalistik, SDU\n"hvor jeg naturligvis sender citater til gennemsyn..."\nDu mener vel "i helt særlige tilfælde sender citater til gennemsyn". Det håber jeg da i hvert fald.\nSøren Espersen er da en gammel hykler. På den ene side kritiserer han danske journalister for at sikre sig, at citater og faktuelle oplysninger er i orden. På den anden side vil han ikke lade sin partiformand interviewe af svenske jouranlister, der er lidt kritiske.....\nTjah, tjoh, hva' ska' man sige......\nNæh, ikke i helt særlige tilfælde. Sådan spiller klaveret ikke i min journalistik-butik.\nLæs lige det sidste i min kommentar også "skulle de være faktafyldte."\nMen hvad nu hvis jeg sendte alle artikler til gennemlæsning? Det er der sgu ikke noget galt i. Udover at det er et gevaldigt spild af resurser.\nEssensen må være, at man ikke giver kilden redigeringsretten.\nBh, Christian Slot\nJeg synes ikke ligefrem, vi journalister er mestre i at citere korrekt, så det er da ganske fornuftigt at sende citater samt citeret fakta til gennemsyn – hvilket viser respekt for kilden og højner den journalistiske kvalitet i vores eget produkt, som bliver mindre fejlbefængt. Det har meget lidt at gøre med at overlade redigeringsretten til kilden.\nJeg sender stort set altid citater til gennemsyn hos kilden, fordi jeg gerne vil sikre mig, at vedkommende citeres for det, han/hun rent faktisk mener. Jeg kan faktisk ikke se, hvem det skulle gavne, at man som journalist viderebringer citater, som en kilde ikke kan stå inde for, enten fordi personen er blevet klogere siden interviewet, eller fordi han/hun har været uheldig med en formulering. Journalistik er ikke et spil, hvor det gælder om at fange en person på det forkerte ben, men et forsøg på at formidle den bedst opnåelige version af sandheden. (Hvor prætentiøst det så end måtte lyde).\nMan kan være politisk enig eller uenig med Søren Espersen, men manden her jo ret. Hykleren her er højskolen Henrik W. Jørgensen - det handler jo ikke udelukkende om såkaldt citattjek - men derimod om journalistens frihed under ansvar....\nVi er ude på et journalistisk sidespor hvis en officiel, navngiven kilde generelt skal give nogen form for tilladelse....har vi glemt alle journalistikkens gode grundsætninger...Frejlif Olsen roterer allerede i sin grav..\nUddannet fra dengang det hed DJH i 1978\nPS: Er det smart med betegnelsen DJMX - hvad står X'et for - og er du vimmer hvor lyder det heftigt med "Campus Aarhus" og "Campus København".... LOL, som de siger overthere...\nJeg kommer til at tænke på Nils Ufer, som jo er et af koryfæerne. En af dem, der har været med til at definere og præge vores selvforståelse og rolle som journalister.\nI bogen "Den nøgne journalist" skriver han om det med at citere:\n"Min helt er en lille, lavtlønnet, blegsottig person med fedtede flipper, som sidder ved pressebordet i forsamlingshuset og refererer. Jævnligt må han finde sig i skoser fra taleren, som ironiserer over alle de misforståelser, han ser frem til i avisen næste dag. Referenten kan bare holde kuglepennen i gang. Han véd, at talerens usikkerhed også bunder i noget andet: At alt hvad han siger, ryger gennem den usle skriverkarls pen, filtreret, forkortet, skåret ud i pap. Det er de færreste talere, som har så meget på hjerte, at det tåler redigering. Et referat sammendrager nogle forudsætninger og en pointe. I masser af tilfælde er der ingen pointe, eller ingen forudsætninger: Ind imellem er der nogle glimt af noget nyttigt, og det er det, journalisten skal pinde ud dagen efter. I masser af tilfælde er det en stor fordel for taleren; i andre afsløres de hule ord.\nReferenten behøver ikke gå på personligt hævntogt i referatet. Det er ondt nok at lave en fair sammenfatning. Han kan endda gardere sig mod de utallige mulige fejltagelser ved at ringe taleren op bagefter og sige: "Hør nu her, jeg har sammenfattet det, De sagde, således ..." Den fidus, som er bibragt mig af min læremester Leif Blædel, er ikke til at skyde igennem. De fleste bliver så rørte, at du i ni ud af ti tilfælde får en bedre historie. I det tiende tilfælde ryger den vinkel, man troede var historien. I alle ti tilfælde sikrer man sig et virkelighedsnært referat. Og i tilgift har man fået en ven for livet, der ringer op, næste gang han har en virkelig nyhed."\n"Vi er ude på et journalistisk sidespor hvis en officiel, navngiven kilde generelt skal give nogen form for tilladelse".\nJeg er helt enig. Og hvis du gør dit arbejde ordentligt, så behøver du heller ikke lade dine kilder tjekke fakta-oplysninger, som du selv kan tjekke. Undgå fakta i citater. Omskriv hellere. Lærer de ikke det på skolen i dag?\nAnna C. Møhl\nTak til Søren Espersen for at udstille problemet med hundeangste journalister. Men det er ikke kun på Christianborg, at den fæle tendens breder sig. Fra vores hverdag mærker vi et øget krav om at få citater til gennemsyn. Det er ikke os, men kilder, der som det mest naturlige i verden, forlanger at få tekst til gennemsyn.Som udgangspunkt siger vi nej. Er der tale om faktuelle oplysninger, spørger vi kilderne, om de vil kigge teksterne igennem. Det øgede pres fra kilder opfatter vi ikke som et udtryk for, at kilderne føler sig fejlciterede. Det er snarere en manglende forståelse for, hvem der har redigeringsretten. Hvis nyuddannede journalister vitterlig mener, at de bliver bedre venner med deres kilder ved at lefle for dem, så tror da pokker, at vi andre snart ikke kan udføre vores arbejde. På det seneste har redaktionen haft så mange groteske oplevelser med krav om at kontrollere citater, at vi samler dem til bunke. Her er bare et par stykker fra de seneste uger:Eksempel 1: Firma bag landsdækkende test af el-biler beder om at få teksten til gennemsyn. DET SKER IKKE - februar 2012Eksempel 2: En lærer, der underviser et hold unge mødre, forlanger at få redigeringsret over pigernes citater. Læreren var ikke i lokalet, da vi talte med de unge mødre. Hun aner ikke, hvad de har sagt - alligevel insisterer hun. Efter en længere diskussion om det absurde i, at hun forbeholder sig ret til at censurere, hvad andre har sagt, forlader vi stedet. Artiklerne bringes efter aftale med de tre unge mødre - januar 2012BONUSINFO: Interview med skuespillere fra en tv-produktion overvåges fysisk af en medarbejder fra en landsdækkende tv-kanals presseafdeling. Da vi blev udsat for samme pres, gjorde vi så meget vrøvl over de helt urimelige arbejdsbetingelser, at vi fik lov til at slippe. TV-kanalens argument for overvågningen og efterfølgende citattjek var, at der var tale om interview med børn, som medvirkede i deres julekalender. Ved at trække børne-kortet, fremstår tv-kanalen som ansvarlige voksne, der beskytter de stakkels børn mod den altædende presse. Hvis man følger det argument til dørs, bør tv-kanalen helt undlade at kaste børnene i favnen på kyniske journalister.\nJeg kan 100 procent afvise Søren Espersens påstand om, at det skulle være på skolerne, at studerende får den opfattelse - uvane om man vil - at tilbyde citattjek i flæng. Jeg kan i hver fald afvise det på vegne af DMJX i Aarhus (tidl DJH, Journalisthøjskolen etc)...OK, med det forbehold, at der er røget en finke af panden hos en enkelt underviser på et tidspunkt.\nOg jeg vil tro, at det samme gør sig gældende på SDU og i Roskilde. Hvis det i givet fald er en uvane fra uddannelsen, må det være fra praktiktiden (som jo også er uddannelse...;0) Men det tvivler jeg nu også på.\nVores undervisning tager udgangspunkt i, at der er generelle retningslinjer ...men at enhver kildekonkrakt er individuel. I de enkelte interview-situationer kan der være grunde til at tilbyde citattjek, men generelt siger vi, at man ikke selv skal tilbyde citattjek - primært fordi det er enormt tidskrævende og fordi det kan misforstås af kilden.\nJeg skal jo ikke kunne udelukke, at enkelte (nye?) journalister gør det af egen drift ud over vores anbefalinger, men det er sgutte her fra uddannelseshøjborgen, at de har det. Dér er du helt galt på den, Søren Espersen, og jeg savner noget belæg bag din konklusion (hvorfor ikke bare nøjes med at konstatere "problemet" - fair nok - men så droppe en udokumenteret årsagsforklaring....sådan noget underviser vi i øvrigt en del i ...men gjorde det måske ikke i "din tid" ;0)\nJan Dyberg, lektor,\n....som i øvrigt snart dropper alle X'erne...pånær ét.\nSå synes jeg, du og Henrik W Jørgensen skulle tage en snak om tingene - evt. sammen med vore - forhåbentlig - håbefulde - nye journalister fra højskolen....\nKan I ikke citere korrekt?\nEspersen er fuld af vrøvl (eks. giver han i dette interview indtryk af, at alle svenske journalister er slyngler, der manipulerer - uden at han leverer dokumentation for det!).\nMen det bør ikke skygge for, at han rejser en vigtig debat om citattjek. Brugen af citattjek har også efter min opfattelse nået et faretruende stort omfang og risikerer at skade vores arbejdsvilkår og troværdighed i journaliststanden, fordi det sender et signal om, at vi er lallende amatører, der har brug for en længere dialog om noget så simpelt som at citere (det vender jeg tilbage til senere).\nSelv om man som journalist sikrer sig en klar aftale og undgår at give redigeringsretten væk ved citattjek, bør man holde igen med at tilbyde citattjek af mindst to årsager:\n1) Når man som journalist tilbyder et citattjek risikerer man at afgive magt til kilden. Måske ikke på papiret, men det er min erfaring, at man åbner op for en dialog med kilden, som kan føre til, han/hun begynder at angribe præmissen for historien, vinklingen eller ordlyden, og man risikerer ligeledes at kilden kan trække processen i langdrag. Det kan naturligvis være fint nok at have en dialog om citater i nogle tilfælde, men det er tidskrævende (og vi har jo ikke ligefrem overskud af tid), og det kan i nogle tilfælde føre til, at kilden lykkes med at præge vinklingen mere end det var tilsigtet. Det er en faglighed at vinkle, og derfor bør vi kunne vælge den "rigtige" vinkel, efter at vi har interviewet kilden. Det bør ikke kræve en ekstra e-mail eller et ekstra opkald for lige at være helt sikker.\n2) Kan vi blive enige om, at det er en grundlæggende kvalifikation for journalister, at man kan citere korrekt? Det håber jeg. Desuden findes der glimrende diktafoner i dag, som endda kan tilsluttes telefonen. Dem kan jeg stærkt anbefale. Det er også klogt at have kilden på bånd, hvis han/hun finder på at trække udtalelser tilbage. Så hvis du ikke lige har en diktafon, bør du nok skaffe dig en, hvis du fortsat gerne vil kalde dig journalist. Han man som journalist stadig svært ved at finde ud af at citere korrekt, kan det være fristende at gå tilbage til kilden, men overvej næste gang at lad være. For en del af vores professionelle kilder vil det sandsynligvis blive opfattet som om, at vi ikke er vores funktion og vores ansvar bevidst. Det svækker vores troværdighed og lægger op til, at kilderne fremover selv spørger efter citattjek, for at støtte os. Så drop det citattjek, medmindre du selv kan få noget væsentligt ud af det. En bankrådgiver overlader jo hellere ikke lommeregneren til dig, for at du lige kan tjekke, om han har forstået det rigtigt.\nPå trods af ovenstående så skal jeg være den første til at indrømme, at jeg mange gange siger ja, når en kilde spørger om at få sine citater at se inden tryk. Det skyldes, at det er min erfaring, at mange kilder simpelthen har vænnet sig til at få citater til gennemsyn ved andre journalister. Og jeg vil ikke altid prioritere tid til at tage diskussionen med kilden om, hvorvidt det er en god idé og rimeligt at tilbyde citattjek. Nu har jeg i stedet leveret mit input til diskussionen her. Jeg håber den vil fortsætte - men endnu mere håber jeg, at mine kære journalistkollegaer vil stramme op og tage faglighed og ansvar alvorligt og sige nej, næste gang en professionel kilde finder på at spørge om et citattjek!\nPs. Det har været min klare opfattelse, at der bedes om citattjek langt oftere i erhvervslivet end på Christiansborg og Slotsholmen. Faktisk tror jeg aldrig, at jeg har tilbudt citattjek til en MF'er eller en minister. Det er skræmmende, hvis Søren Espersen har ret i, at citattjek-cirkusset har spredt sig til Borgen! Er det rigtigt?!\nJeg er glad for, at Jan Dyberg understreger, at DJH ikke lærer de kommende kolleger, at de skal tilbyde citattjek. Som censor på mange 1. års prøver har jeg undret mig i det stille over det stærke fokus, der lægges på citattjek i opgavekravene og eksaminationerne, men som nævnt: i det stille. Nu er jeg beroliget: Citattjek skal ikke loves til alle, men loves det, skal vilkårene for løftet selvfølgelig overholdes. Ikke, Jan?\nPersonligt har jeg det sådan, at jeg gerne vil tro om mig selv, at jeg er i stand til at citere folk korrekt. Også uden at de skal læse korrektur. For at sikre mig, at jeg har forstået mere komplicerede sammenhænge i en snak med en kilde, sørger jeg oftest for, i selve samtalen, at sammenfatte svarene og spørge, om det er korrekt opfattet? Det skal være meget, meget kompliceret og teknisk, før jeg efter sådan en øvelse vil synes, at det skulle være nødvendigt med citattjek. Men det kan forekomme - og jeg har da været helt derude, at jeg selv har bedt om at måtte sende et citat til gennemsyn.\nOm jeg giver en kilde, som beder om det, ret til at gennemlæse, afhænger af situationen. Hvis det er en kilde, som er uvant med medier, siger jeg oftere ja (jfr. i øvrigt de vejledende regler for god presseskik, som bl.a. siger, at den type kilder skal omfattes med særlige hensyn), end hvis det er en garvet kilde. Og jeg tillader ikke, at et kildetjek kan trainere offentliggørelsen af mit mesterværk ud over en klart aftalt frist.\nJeg har én gang givet en meget højtstående kilde, som jeg kendte rigtig godt, en kæmpe skideballe, da han pludselig bad om at få sine citater til gennemsyn. Jeg ville overhovedet ikke finde mig i, at hans eventuelle dårlige erfaringer med andre journalister skulle genere mig og mit arbejde. Skulle det være på dén måde, kunne han sgu slippe for at komme i avisen - nogensinde!\nJeg fik en undskyldning, lige på stedet. Og det manglede også bare\nFrygten for hvad? / Re: »Nye journalister er hundeangste«\nMaaske er det angsten for at miste jobbbet, dvs. ikke goere det godt nok, der nager i disse nedskaeringstider. Ingen tid og resourcer til den store research. Og maaske har vi samtidigt at goere med en generation af nye journalister, der er akademisk diskuterende snarere end varetagende ideen om den fjerde statstmagt. Endeligt mener jeg klart der er sket et skift vaek fra afsloerende, kritisk journalistik mod "feel-good"-reality-tv-underholdnings-genbrugs-gossip-journalistik.\nJeg mener at se en tendens til, at "hvis kilden ikke vil detage, kan vi ikke lave historien". Dvs. de fleste historier bliver til paa kildernes praemisser, i stedet for som afsloerende, dybdeborende, kritisk journalistik.\nSaa, maaske er der slet ikke noget oenske om at vaere andet end mikrofon-holdere, som vi sagde da jeg blev uddannet, om den ukritiske journalistik der bliver til paa kildens praemisser.\nOg ellers siger Ole Hall praecist hvad der skal siges om arbejdsmetoder i indlaegget ovenfor.\nHvis selv "hoejrefloejen" i dansk politik mener, at journalister er blevet tandloese skoedehunde, maa der vaere noget om det. Ellers har Espersen en dagsorden med sin udtalelse, som ligger helt uden for mit scope, her fra mit sevvalgte eksil i New York.\nHvis du bare er en lille smule ærekær omkring dit fag, så vil jeg anbefale at læse Ole Halls indlæg. Han rammer plet med sine synspunkter om overgivelse af uforholdsmæssig megen magt til kilden. Det er essensen af det hele.\nDet er dig som journalist, som bør tage vare på dit hverv på en ansvarsbevidst måde. Er du ikke i stand til at gøre det uden at kaste om dig med groteske tilbud om gennemlæsning, tilbud om ret til at redigere i citater og en indirekte tilkendegivelse af, at du føler dig så usikker, at du er nødt til at kaste noget af autoriteten og tilliden til dine egne evner fra dig, så bør du nok overveje at læse noget af den faglitteratur, som der i øvrigt henvises til i flere indlæg.\nDet er ganske enkelt noget pladder, når folk bruger argumentet med, at produktet bliver bedre og mere troværdigt af at lade kilder komme så tæt på skriveprocessen. Tværtimod. Du afgiver en del af styringen eller kontrollen over dit output og afgiver dermed troværdighed til dig selv og til det medie, du repræsenterer. Det er, hvad der sker.\nJeg har svært ved at se, hvordan man mister troværdighed ved at lade kilderne kigge en i kortene., og det er i hvert fald ikke lig med at opgive redigeringsretten. Jeg har to (2) gange været ude for at kilder forsøgte at overtage styringen med en artikel, men det har jeg heldigvis et ord for, som oven i købet er nemt at stave til nemlig ”nej.”\nMen det er da dejligt at se, at det faglige selvværd her på siden er helt i top, og at journalister tilsyneladende ikke er i stand til at begå fejl. Dejligt og en lille bitte smule bekymrende.\nJeg arbejder med kommunikation, og sender en hel del artikler til gennemsyn. Jeg tror også, jeg ville gøre det, hvis jeg arbejdede med traditionel journalistik. Hvad er problemet? Ja, det tager lidt længere tid, men artiklerne bliver bedre. Det er jeg helt sikker på.\nDet at sende til gennemsyn betyder ikke, at man overlader redigeringsretten. Sikke noget sludder! Hvis kilden har rettelser eller justeringer, er det mig, der vælger, om jeg vil korrigere. Det vil jeg, hvis der er sket misforståelser under vejs, men ikke hvis kilden pludselig hellere vil sige noget andet, ændre tonen eller andet i den dur.\nJeg forstår så på visse, at jeg er aldeles uprofessionel, hvis jeg er i stand til at misforstå. Det kunne være interessant at høre jeres kilders mening. Mener de også, at I aldrig fejlciterer - eller er det blot jeres egen holdning?\nNår "gennemsyn" kan vække så meget harme, tror jeg, det har at gøre med et forskruet syn på journalistens rolle. Og med overdreven forfængelighed.\nMan skal være en fandens karl, der vrider armen om på kilden og tvinger sandheden ud af ham. Og siger han ikke det, man gerne vil høre, kan man i stedet citere ham for det, man tror, han mener. For man må frem for alt ikke være mikrofonholder.\nSom kilde er man helt i journalistens vold. Journalister kan manipulere og skævvride, der er masser af eksempler, dagligt. Foragten for gennemsyn minder om foragt for kilden. Og om, at journalisten har en oppustet ide om egen rolle og betydning. Men, det er og bliver kildens mening, der er interessant. Og ikke journalistens.\nProblemet er, at mange journalister har det som mål at forandre, vælte regeringer osv. Det er forkert. Målet bør være at beskrive og undersøge. Fører dette så til forandringer, er det fint.\nEr ens højeste prioritet at forandre bør man i stedet blive politiker. Og det er her problemet ligger - ideen om, at vi med "kritisk journalistik" skal ændre samfundet og være handlingsanvisende.\nJournalister kontrollerer politikere og alle mulige andre. Men hvem kontrollerer i grunden journalisterne? Det er et demokratiks- og et journalistisk problem, at så få tør pisse i egen rede.\nJeg har ikke megen sympati for Søren Espersen, men manden har jo ret.\nEfter Carl Bernstein og Bob Woodward´s afsløring af Watergate-skandalen, er undersøgende Journalistik i Vesten blevet en bovlam ko. Man har siden, systematisk sikret at stort set alle medier er ejet af de “rigtige” som via løncheken holder eftertidens Carl og Bob´er i så stramme tøjler at magten aldrig mere for alvor, kan trues af et par Skriverkarle. Man opdagede med Watergate, hvor farlig for magteliten et par dedikerede Journalister kan være.\nMen selvfølgelig skal der fra tid til anden kastes et par lunser “kød” til den frådende Presse, således at det ikke er helt løgn, når man siger at vi har Ytrings og Pressefrihed. Men jeg havde nu aldrig troet at Censur var noget som den Frie Presse selv ville udøve, for at pleje egne økonomiske interesser, som det er tilfældet dag.\n(Et indlæg jeg bragte i Information, som de slettede. Hvorfor fik jeg aldrig en forklaring på)\nDen indledende artikel er noget forvirrende, hvor det er ldit svært at finde ud af om det hele artiklen der fremsendes - eller om det blot er citater.\nHenrik Jørgensens svar er også lidt forvirrende, for den kritikken går påde mange personfikserede historier og ikke om citaterne er dækkende og korrekte.\nJeg har i øvrigt meget sympati for Bjarke Blicher Hansen indlæg (ovenfor).\nDet siger meget om Søren Espersen, hvis han har behov for at kue de nye journalister.\nJa, enhver begyndelse er svær og man gør sig nogle erfaringer som journalist - og med årene finder man sig i mindre og mindre og bliver bedre og bedre til faget. Det er meget menneskeligt og naturligt - øvelse gør mestre.\nDe fleste har vel selv prøvet det - og derfor er det også patetisk at Søren Espersen lægger hele skylden på uddannelsen og de unge journalister. Han har da også selv et ansvar.\nMin erfaring med nye journalister er, at de mangler erfaring og nogle gange spørger lidt diffust - men at de er ivrige, gerne vil lave historier og har et gå-på-mod der er fedt.\nMåske de bare skal lade være med at ringe så meget til typer som Søren Espersen og så kontakte de kilder, der behandler dem ordentligt.\nRe: Kan I ikke citere korrekt?\nJag trodde du menade det ironiskt, därför att du läst övesättningen i den svenska Journalisten.se.\nDär finns nämligen beviset på att i alla fall en svensk Journalist, PH Frank inte klarar det. Trots att han har en dansk text att utgå från så vinklar han "slyngler", som förövrigt stavas "slynglar" på svenska och betyder precis det samma här som i Danmark, till "skurkar" !\nDärmed bevisar han att han är precis det Espersen påstår och mer än så, det kanske var ett Freudisk tankefel, nämligen att han är en skurk. Inte bara han. Jag har påpekat detta i en kommentar till artikeln och den har naturligtvis fastnat hos moderatorn, och kommer förmodligen inte att publiceras. Som vanligt. Det är numera den gängse behandlingen konstruktiv kritik kan räkna med i Sverige. Så min slutsats är att Espersen gör ett artigt understatement och att majoriteten av alla svenska journalister är just det ; SKURKAR.\nHvad med ordet "manipulation" som Søren Espersen brugte? - det er jo lidt noget andet end det der "lidt kritiske" du selv valgte at bruge.\n"Problemet er, at mange journalister har det som mål at forandre, vælte regeringer osv. Det er forkert. Målet bør være at beskrive og undersøge. Fører dette så til forandringer, er det fint."\nJeg synes slet ikke, at det har noget med diskussionen om redigeringsret og citattjek at gøre. Men når du nu nævner det som et problem, at journalister har forskellige idealer, så vil jeg da gerne give udtryk for, at jeg er uenig med dig. Fra min ydmyge stilling som provinsjournalist kan jeg da konstatere, at det ikke er få læsere, som efterlyser journalister, som har mandsmod nok og vilje til at skrive en kommentar med lidt kant om et givent emne. Hvad er der galt i at blande sig i debatten, når man synes, at der er noget ravruskende galt? Rollen som journalist i et lokalsamfund er vanvittig vigtig, og det er den da sikkert også på Christiansborg, formoder jeg. Skal man være en skygge af sig selv? Skal man for alt i verden krybe i skjul, hvis nogen spørger dig til din holdning? Jeg mener ikke, at målet alene bør være at beskrive og iagttage.\nLøsningsforslag: Gør som på radioen!\nJeg har skrevet tonsvis af webartikler ud fra båndede interview, og det er uhyre sjældent, at jeg overhovedet får spørgsmål om muligheden for tjek af citater. Årsagen er selvfølgelig, at når kilden optræder i et båndet interview mhp. brug i radioen er der slet ikke den samme usikkerhed omkring citatet, som der kan opstå, når eksempelvis en avisjournalist skal grifle udsagnene ned på en blok.\nEt "problem" kan selvfølgelig være, at man så som journalist er mere forpligtet af udsagnenes oprindelige ordlyd. Men det svarer jo blot til de betingelser, som alle journalister på de elektroniske medier arbejder under. Og er det ikke også meget fair, at det er kildens egne formuleringer, der ender med at optræde i artiklen?\nJacob Topsøe, DR\nJeg var 21 år gammel og følte mig bestemt ikke som guds gave til journalistikken, da jeg startede på Christiansborg og blandt andet skulle skrive kontroversielle artikler om regeringspartierne, personhistorier mm.\nVar jeg hundeangst? Ja. Selvfølgelig. Er det Journalisthøjskolens skyld? Nej.\nFor mit vedkommende handler det om selvtillid og selvsikkerhed, ikke om at være skolet til at være lidt for flink ved kilderne ved at tilbyde dem citattjek.\nJeg hører ikke altid liget godt efter, men jeg mindes ikke en eneste underviser på Journalisthøjskolen, der har opfordret mig til at sende citater til gennemsyn.\nBåde som studerende og i praktiktiden har det været alene min vurdering fra artikel til artikel, hvorvidt citat til gennemsyn kunne komme på tale.\n1. Når en kilde selv beder om at se sit citat. På Christiansborg har jeg kun oplevet dette to-tre gange, og det var med helt nyvalgte MF'ere. Hverken ministre, spindoktorer mm. har nogensinde spurgt mig om, hvad jeg citerede. Jeg oplever, at det oftest er kilder i erhverslivet eller såkaldte eksperter, der beder om citattjek. Jeg nægter ikke mine kilder at se, hvad jeg citerer dem for, selv om jeg er enig med Ole Hall i, at det åbner op for en dialog, hvor kilden måske tror, han/hun har redigeringsret. Jeg håber, at jeg med tiden bliver bedre til at sige: nej, du kan læse det selv i avisen i morgen.\n2. Hvis jeg har skrevet om et nyt emne, eksempelvis nye skatteregler på skrottede biler, bestanddelen af alger i de københavnske søer eller andet, hvor jeg ikke føler mig på hjemmebane, så kan jeg føle det nødvendigt, at min kilde tjekke citatet + sammenhængen for at sikre, at jeg ikke har misforstået noget. Udtryk for usikkerhed? Ja! Det kommer jeg forhåbentlig også efter.\nNår Søren Espersen betegner de nye, unge journalister på Christiansborg som hundenangste, så går jeg ud fra, at han også mener praktikanter. (han refererer trods alt til 10-15 episoder med meget føjelige journalister).\nJeg har været hundeangst for at gå ind i en elevator med Birthe Rønn Hornbech eller for at banke på Lene Espersens dør og spørge, hvordan hun selv synes det går. Men jeg bliver altså mindre og mindre bange. Det kan erfaring hjælpe mig med.\nTak for at starte en god deba.\nMette Albæk, DMJX-studerende på 8.semester, tidl.Politiken-praktikant bl.a. på Christiansborg.\nTak, tak, tak til Søren Espersen. Det er SÅ rigtigt. Og hvor er det godt at se af den efterfølgende debat, at vi er flere, der står fast på, at folk med magt og indflydelse ikke skal redigere pressen. To-tre gange er jeg i forbindelse med ministerinterviews blevet bedt om som det naturligste i verden "lige at sende teksten", før interviewet gik i trykken. Og det har jeg som det naturligste i verden afvist, hvilket ikke ligefrem mødes med tandsmil hos spinfolket. For nylig er jeg så blevet bedt om, igen tilsyneladende helt automatisk, lige i god tid at maile mine spørgsmål til en minister, som jeg havde planlagt at lave et portrætinterview med. Kravet fremføres som en standard-ting, der ofte har fået mig til at spekulere på, om alle andre siger ja til det her, og om jeg bare er en stædig dinosaur på 47, der ikke har forstået, hvordan "man gør" i dag ...\nJeg synes, det er vigtigt, at vi som journalister bevarer en distance til dem, vi er sat til at holde øje med. Ellers mister de respekten for os. Et nej kan betyde, at man bliver upopulær, men den slags skal vi journalister jo kunne tåle. Derfor er vores uddannelse - forhåbentlig stadig - ikke nogen flinke-skole for dydige bedsteborgerbørn, men et sted, der gerne skal tiltrække folk med lidt hård hud.\nSpin-doktorer får deres hyre for med alle tilgængelige midler at forsøge at påvirke det billede, offentligheden har af deres klienter. Det er der ikke noget odiøst i, selv om det nogle gange er så trættende, at man fuldstændig mister lysten til at lave interviewet (hvilket muligvis kan være en del af hensigten). Jeg håber dog, at Søren Espersen har startet en debat, der måske får flere journalister og redaktioner til at stå fast på, at redigeringsretten ligger hos pressen. Ikke kun i politisk journalistik men i det hele taget. Ellers er der jo ingen grund til, at vi er her, vel?\nJag får meddela att Joutnalisten.se nu har tagit till sig av kritiken och rättat sin rubrik och text. Dessutom publicerat min kommentar som renderat 4 st medhållande dito.\nMen manipulationen fortsatte i så motto att de skriver efter ingressen : (Rättad).\nDet är bara det att den sista av två meningar avslutas med : "...unga journalisters ryggrad" (Rättad)


Årets første GreenBoost 2022\n7. - 28. marts - online\nBLIV MESTER I SUPERVITAL MAD\n- DER GØR DIG GLAD\nJeg vil med på GreenBoost\nBLIV GUIDET AF EKSPERTER I KROPSFORVANDLING OG VITALITET\nOplev hvad 3 ugers højvital turbokost kan gøre for dig!\nBoost dit energi-niveau, din søvn og dit velvære.\nEr du klar til en kropsforandring, som kan mærkes?\nTil at gå NED i omfang og kilo - og OP i energi og velvære.\nOg dyb viden om hvad der passer til dig, din krop og din hverdag.\n- Det er hvad der plejer at ske på et GreenBoost. .\nVi har et forløb, vi ved, der virker.\nErfaret og finjusteret gennem nu fem år.\nDu bliver testet og målt både før og efter GreenBoost.\nSå du SER resultaterne og MÆRKER dem på din krop.\nVi giver dig alt, hvad du behøver på en rejse mod mere energi og vitalitet.\nLæs hele Aases udtalelse\n"GreenBoost har ændret mit liv. Så kort kan det siges. Hvis du vil ændre dit liv og have energi til at leve som du virkelig drømmer om, så kan jeg kun anbefale GreenBoost."\nLæs Ann Louises fulde udtalelse\nLæs hele udtalelsen fra Claus\nLæs hele Doris' udtalelse her\nLæs alt hvad Thomas siger\nLæs hele Nynne Anetts udtalelse om GreenBoost\nLæs om Annas erfaring med Greenboost\nLæs hele Kiras erfaring i forløbet\nLæs mere om hvad Iben fik ud af GreenBoost