Marginale: Udsatte, men ikke kun socialt - om konstruktionen socialt udsatte anvendt i politik, administration og videnskab - PDF\nMarginale: Udsatte, men ikke kun socialt - om konstruktionen socialt udsatte anvendt i politik, administration og videnskab\nDownload "Marginale: Udsatte, men ikke kun socialt - om konstruktionen socialt udsatte anvendt i politik, administration og videnskab"\n1 Marginale: Udsatte, men ikke kun socialt - om konstruktionen socialt udsatte anvendt i politik, administration og videnskab Kristian Larsen og Mette Ryssel Bystrup Marginale på Langeland - socialt udsattes opfattelser af eget liv og sundhed belyst i et sociologisk perspektiv var titlen på sundhedsundersøgelsen blandt marginale i Langeland Kommune, som blev gennemført i 2009 (Dahl og Larsen 2009). I den forbindelse er konstruktionen marginal udviklet som teoretisk redskab til at bryde med socialt udsatte mv., hvilket uddybes senere i artiklen. Rapporten var et delprojekt i projekt Bænken og Hjørnet, der var et sundhedsfremmende og forebyggende projekt for de socialt mest udsatte på Langeland. Projektet blev støttet af Sundhedsstyrelsens satspulje og forløb fra 2008 til Sundhedsundersøgelsen bestod af et litteraturstudie og en kvalitativ blandt udvalgte borgere i kommunen, der på forskellig vis og i forskellig udstrækning kan betegnes som marginale. Der blev i alt gennemført 16 formelle in- (særligt på de forskellige tilholdssteder) og uformelle gennem kommunens ansatte og dels ved opsøgende arbejde på gadeplan. Undersøgelsens formål var empirisk og erkendelsesmæssigt at formidle de marginales egne livsopfattelser læst gennem et sociologisk perspektiv repræsenteret ved Pierre Bourdieu. Den teori har særlig relevans, idet den åbner for en forståelse af den historiske dimension (eksempelvis hvordan informanternes forståelse af en strukturel dimension (som for eksempel hvordan dominansrelationer er virksomme både mellem sociale grupper (klasser) og indenfor dominerede grupper). Dominansrelationer er desuden ikke kun virksomme i kroppe (habitus), men også institutionaliserede (via uddannelses- og erhvervshierarkier) og materialiserede (for eksempel igennem boligforhold og interiør). Grundtænkningen i teorien er, at det ene ikke kan forstås uden, at det relateres til det andet. Kort sagt kan social eksklusion eller marginalitet ikke beskrives og forklares som substanser alene gennem studier af de ekskluderede og deres livsførelse, værdier med videre. Vi har i denne undersøgelse ikke haft mulighed for at studere dominerende sociale grupper og har frem for ciale grupper) måtte nøjes med en teoretisk korrektion heraf gennem Bourdieus teorier og studier inspireret heraf. Undersøgelsen havde to analytiske ambitioner; dels at undersøge relationer og dominansforhold i lokalsamfundet og dels at få indsigt i, hvordan marginalt positionerede levede livet og opfattede fænomener som sundhed, livskvalitet, venskab med videre. På den måde bidrog undersøgelsen også med beskrivelser og fortolkninger af social ulighed i sundhed. På et abstrakt plan tydeliggør rapporten, at en Bourdieusk epistemologi kan bidrage med mer-indsigter i forhold til konventionelle studier af det, der betegnes som socialt udsatte. Undersøgelsen og rapporten havde til hensigt at danne baggrund for et forbedret grundlag hos kommunen og politiske beslutningstagere for tilrettelæggelse af den sundhedsfremmende indsats overfor marginalt positionerede på øen. I forbindelse med udarbejdelsen af sundhedsundersøgelsen for Langeland Kommune blev det tydeligt, at konstruktionen socialt udsatte de senere år ofte er blevet anvendt som politisk, administrativ og også som videnskabelig konstruktion i forhold til en gruppe mennesker i samfundet, som har forskellige typer af problemstillinger tæt inde på livet, og som lever i randen af liv. Konstruktionen havde dog ofte hverdagslig karakter, som ikke leverer videnskabelig mulighed for at bryde med forestillingen om, at udsathed angår et individuelt, moralsk og valgt problem. Konstruktionen var sjældent velbegrundet og ej heller adækvat. En\n2 Praktiske Grunde 2013: 1-2 analyse, diskussion og problematik af socialt udsatte som konstruktion synliggøres i artiklen, ligesom der vil blive redegjort for marginale som alternativ konstruktion. Samtidig vil de marginales indbyrdes positioneringer blive belyst for at tydeliggøre nødvendigheden af at inddrage et relationelt perspektiv i objektkonstruktionen. De marginales sundhedsopfattelse er central og hjælper os til at forstå, at udsatheden ikke udelukkende kan betegnes som social. De udsatte savner også andre kapitalformer som eksempelvis sundhedskapital. Udfoldelsen af det sundhedsmæssige aspekt i forbindelse med argumentationen for alternative konstruktioner skyldes det særlige fokus, der var på sundhedskapital, i sundhedsundersøgelsen udarbejdet for Langeland Kommune. Et sociologisk perspektiv med inspiration fra Bourdieu var den teoretiske ramme for sundhedsundersøgelsen på Langeland. Her var de centrale begreber praktikteori, forskellige former for kapital samt socialt rum. Praktikteori betyder, at handlingerne vil blive beskrevet som en slags nødvendig og rimelig respons på de mulighedsbetingelser (eksempelvis i forhold til økonomi, bolig og forhold til arbejdsmarked), der udspiller sig i den konkrete kontekst, og hvad angår den enkeltes livshistorie. Praktikteorien virker med andre ord retningsgivende og disponerende for personens ageren i nutiden (habitus). Således er der for alle mennesker, uanset livsførelsen, gode grunde og en praktisk logik i at handle, som de gør. Det inkluderer også de handlinger, som kan virke selvdestruktive. Med kapital menes anerkendte kreditter eller ressourcer forstået som det, der anses som vigtigt, hvilket afhænger af tid, sted og den sociale relation, det indgår i. Den mest basale type kapital udgøres af økonomisk kapital, der er en pengeressource eller besiddelser, herunder ejendomme, der umiddelbart kan konverteres til penge. Herudover er boligmæssig kapital, hvilket indbefatter boligens standard, størrelse, placering, boligtypen og boligens indretning, en vigtig kapitalform i denne sammenhæng sammen med kulturel kapital i form af uddannelse, titler men også attitude og sprogbrug. Som en selvstændig kapital der kobler sig på kulturel kapital inddrages sundhedskapital som en ressource, der er nødvendiggjort i samspil med forandringer i det sociale rum. Kroppen skal have penge, være dannet, men i dag skal den også på en ny måde være sund (Larsen og Esmark 2010; Larsen, Cutchin og Harsløv 2013). Slutteligt kan en person opretholde eller forbedre sin position gennem social kapital, der indbefatter ressourcer i form af netværksrelationer samt de ressourcer og den position, som netværket besidder. Det har betydning for, hvad den sociale kapital giver adgang til. Kapitalbesiddelsen har betydning for ens positionering i samfundet, der i en Bourdieusk terminologi betegnes som det sociale rum. Metodisk tilgang Undersøgelsen involverede observationer af informanterne, når de var i eget hjem, på væresteder eller rundt på byens små opholdssteder. Sundhedsundersøgelsen indeholdt ikke et observationsstudie i en traditionel forståelse, men til gengæld var observationerne (og observationsnoterne) et vigtigt redskab i forbindelse med Samtidig har observationerne bidraget til at rekonstruere de marginales kontekst herunder deres kapitaler økonomisk, kulturelt, boligmæssigt og socialt. Ligeledes var observationerne afgørende for at opnå indsigt i relationer og dominansforhold blandt Langelands indbyggere. Der blev både gennemført individuelle der indeholdt følgende temaer: Faktuelle oplysninger (inklusiv kapitaler); Nuværende situation/hverdagsliv; Sundhed og det gode liv; Indsatser i kommunen; Frem- sammen om at formidle indsigter relevante for projektet. betydning, hvor timerne omkring middagstid ofte var det bedste, fordi informanterne var stået op, og der endnu ikke var indtaget for store mængder alkohol eller rusmidler til, at samtalerne kunne foregå hensigtsmæssigt. Det viste sig fordelagtigt ikke at lade sig styre for meget levelser og egne ord, som havde interesse. På den måde blev der lagt vægt på at give plads til emner og fortæl- - temaer, der var interessante for sundhedsundersøgelsen. 54\n3 Larsen & Bystrup: Marginale I relationen mellem forsker og de udforskede var der indbyggede magtrelationer, som skyldes forskelle i kapitalsammensætning og -mængde (eksempelvis symbolsk og sproglig 1 kapital), køn, alder, økonomi og social status, der ifølge Bourdieu bidrager til former for symbolsk vold. Forskeren indtager, ifølge Bourdieu, 2, ved at ne efterfølgende skal fortolkes med videre (Bourdieu udvalgt, fordi de kunne kategoriseres som værende marginale - hovedsageligt vurderet af ansatte i kommunen, der beskæftigede sig med gruppen - eller vurderet af os af som forskere. Det skabte også en magtubalance. Dog oplevede informanterne ofte selv, at de havde et vist overskud, og opfattede ikke dem selv som socialt udsatte eller marginale. I stedet mente de, at de, i hvert fald i perioder - og måske særligt i de perioder, hvor de - havde godt styr på deres liv. Vi forsøgte at minimere effekterne af den symbolske vold i vores direkte relation til informanterne. Til trods for den symbolske vold meget mættede, intense og ærlige fortællinger, hvor det lykkedes at bringe sider frem fra informanternes livshistorier og aktuelle liv, som normalt ikke blev formidlet. per, som ellers ikke ønskede at indgå i nogle former for undersøgelser 3. Hele processen i forbindelse med sundhedsunder- deduktiv men samtidig også induktiv. Deduktiv, fordi teori og gennemgang af litteratur har været strukture- guiden med videre, og induktiv fordi informanternes 1 Sproget, og dermed de spørgsmål der stilles, har forskellig klassetilhørsforhold og forskelle i sproglig vidde og graden af abstraktion. 2 Dette kan dog tage sig anderledes ud, hvis videnskabelige og sociale hierarkier spiller mod hinanden i en bestemt Dronningen) 3 Vi retter en stor tak til de udforskede for deres medvirken, men også ansatte i socialpsykiatrien, som via social kapital i form af opbygget tillid hos de marginale åbnede døre for os. virkelighedskonstruktioner har styret og forstyrret med diktafon og efterfølgende transskriberet i deres fulde længde på nær oplysninger og passager omhand- lysninger om de unges familiemæssige baggrund, deres skolegang, uddannelse og arbejdssituation samt deres økonomiske situation. Undersøgelsen blev udarbejdet for Langeland Kommune af cand. Phil, ph.d. og, på daværende tidspunkt, professor ved Høgskolen i Oslo og Akershus, Kristian Larsen og kand.pæd.soc. fra DPU ved Århus Universitet, Mette Ryssel Dahl (Dahl og Larsen 2009). At sætte sig i den andens sted Hvordan er det muligt at studere positioner, som ligger meget langt fra den position som forskerne selv indtager? Her har det været centralt, at undersøgelsen tager afsæt i en grundlæggende beskrivende (deskriptiv) bestræbelse, hvilket har implikationer for anskuelsen af de marginales praktikker. De teoretisk-metodiske begreber om praktik, praktikteori, habitus (Bourdieu 1977) og kapitlet Understanding i The weight of the world (Bourdieu 1999). Bestræbelsen om at sætte sig i den andens sted handlede om at få øje på de marginales handlinger, herunder ikke-handlinger (f.eks. at de ikke følger instrukser om at gå på afvænning). Ligeledes synliggøres i den forbindelse det, der fra et majoritetsperspektiv kan opfattes som afvigende, unormale, mærkelige eller usunde handlinger og blev sat i relation til, hvad der er adækvat med den enkeltes livssituation som helhed. I undersøgelsen er det således en central teoretisk antagelse, at praktikker bliver beskrevet som en slags nødvendig og rimelig respons på de mulighedsbetingelser, der udgøres af den enkeltes livshistorie, og som virker retningsgivende og disponerende for vedkommendes ageren i nutiden (habitus). I lighed hermed har de, der kan karakteriseres som førende et mere normalt liv, deres gode grunde til at handle, som de gør. Således er der for alle mennesker, uanset livsførelsen, gode grun- 55\n4 Praktiske Grunde 2013: 1-2 de og en praktisk logik i at handle, som de gør, hvilket også inkluderer de handlinger, som kan virke selvdestruktive. Eksempler er, at vi blandt informanterne ser, at de er fysisk voldelige, lever, spiser, og indtager stoffer og alkohol på en måde, som kan være svær at forstå for andre, og som virker irrationel for positioner i det sociale rum. Den sociologiske idé er, at forskerne ikke kan være i informanternes sted, men at vi i stedet, gennem teoretiske greb som f.eks. habitusbegrebet koblet med en vis indlevelse, på et tankeplan sætter os i informantens sted. Sagt på en anden måde, så er tanken: sådan kan jeg forestille mig, at jeg selv, under lignende opvækstbetingelser og i et sådan miljø, ville have ageret fysisk og mentalt. Det er den grundlæggende idé med praktikteorien en teori om genesen eller oprindelsen af praktik. At agere inden for grænser Med begrebet habitus signaleres, at nogle grundlæggende principper er nedfældet i kroppen i den tidlige opvækst, og at disse (generative) principper virker prægende eller formende for individet gennem resten af livet. Principperne er ikke mekanisk virkende, eller determinerende for fremtidig handlen, men levner plads for kreativitet og improvisation samtidig med, Ingen mennesker forbliver uændrede gennem et langt liv men formes og påvirkes gennem nye og ændrede strukturer, der udgør nye typer af omgivelser, men samtidig er gårdsdagens menneske også i os. Fortiden lever videre i nutiden, og som sådan er enhver improvisation og ændring af livet altid en improvisation indenfor grænser. Mulige forandringer sker således ikke blot gennem bevidsthed og intervention, hvor undervisning, vejledning og kurser indgår. Dette forklarer, hvorfor f.eks. sundhedskampagner kun sjældent efterleves af eksempelvis socialt marginale personer. Ovenstående udtryk indenfor grænser udgør overvejende helt konkrete forhold om de marginales ydre og indre. De marginales ydre består blandt andet af deres ødelagt køkken og interiør. Udtrykket de marginales indre udgøres af den mentale strukturering, hvilket blandt andet indbefatter måden, de opfatter deres liv og livsmuligheder på. Privilegerede eller dis-privilegerede opvækstbetingelser determinerer ikke henholdsvis et privilegeret eller et elendigt liv. Til gengæld sætter sådanne opvækstbetingelser nogle aftryk i en krop, som vil være virksomme gennem livet, og som enten fungerer som en støtte eller udfordring. Den svenske fodboldsspiller Zlatan Ibrahimovic har sagt både som støtte og udfordring - med reference til hans egne hårde opvækstbetingelser i et belastet kvarter i Malmø; Man kan tage en fyr ud af Rosengård, men man kan ikke tage Rosengård ud af en fyr Forskellige positioner, med ulige tildelinger af kulturelle, økonomiske, boligmæssige og sociale kapitaler, men at der er meget forskellige grundlag og rammer for Socialt udsatte som objektkonstruktion Det er vanskeligt at få overblik over antallet af marginale borgere i Danmark, blandt andet fordi det afhænger af, hvilke grupper der medregnes, og fordi det langt fra er alle indenfor målgruppen, der er registreret i de offentlige systemer. I 2002 vurderede Socialministeriet, at ca mennesker kunne betegnes som socialt udsatte i Danmark (Socialministeriet 2002). Eftersom tallet er mere end 10 år gammelt, forventes det, at det og at landet har været ledet af en liberalistisk inspireret regering. En stor andel af de marginale borgere er bosiddende i landets udkantskommuner, hvor Langeland er én af dem. Her er antallet af arbejdspladser og uddannelsesinstitutioner få i forhold til andre dele af landet, hvilket giver begrænsede muligheder for uddannelse og erhvervsaktivitet for indbyggerne. Socialt udsatte grupper har en højere sygelighed og dødelighed end gruppen af ikke-udsatte. Det skyldes, ifølge Rådet for Socialt Udsatte, gruppens sundhedsadfærd og livsstil, men samtidig skyldes det, at de udsattes møde med sundhedssystemet ikke altid håndteres optimalt. Socialt udsatte borgere har en gennemsnitslevealder, der er 22 år lavere end den resterende del af befolkningen i Danmark. Hvor gennemsnitsalderen for befolkningen som helhed ligger på 79 år, er den blot 57 år for socialt udsatte (Davidsen 2013). I følge SIF s godt eller godt selvvurderet helbred, hvilket er markant lavere end den øvrige del af befolkningen, hvor 56\n5 Larsen & Bystrup: Marginale 2008: 26). Et lignende billede viser sig, hvis den nyeste svarpersoner ligeledes en markant dårligere sundhed og helbredsrelateret livskvalitet end svarpersonerne, der repræsenterer den samlede danske befolkning (Pedersen 2012: 8). Det samme billede tegnede sig i forhold til langvarig sygdom, hvor af de udsatte i 2012 havde en langvarig sygdom sammenlignet med (Pedersen 2012: 81). De reelle tal er tilmed væsentligt omfatter de dårligst stillede, fordi det har vist sig vanskeligt at få kontakt til dem og vanskeligt at få dem til at deltage i undersøgelsen mv. (Pedersen, 2008: 27 og 51). Tallene vidner således om, at gruppen af socialt udsatte er særligt udsatte, hvad angår sundhed, sygdom og dødelighed. Sundhedsundersøgelsen på Langeland refererer primært til danske studier og konstruktioner af marginalitet og udsathed, men også i international sammenhæng er den sociale ulighed i forhold til sundhed veldokumenteret. Dét i forbindelse med undersøgelser og værker, der tematiserer social klasse og sundhed, social klasse og livskvalitet og kvantitet samt social klasse og stress, rygning, psykisk sygdom, medicinering, brug af egen læge, hospitalsindlæggelser mv. Eksempler herpå er empiriske beskrivelser af WHO (World linger (primært om Europæiske forhold) af Wilkinson og Marmot (Wilkinson og Marmot 2003; Ed. Marmot og Wilkinson 1999), i beskrivelser af internationale forhold af Marmot (Marmot 2005) og politisk normative publikationer med afsæt i empiriske studier som for eksempel The impact of inequality: how to make sick societies healthier (Wilkinson 2005). Disse studier er overvejende a-teoretiske og udviklet af politologer og epidemiologer, og de henter styrke i store epidemiologiske studier, som viser, hvordan sociale klasseforhold (økonomi, tilknytning til arbejdsmarkedet og uddannelsesforhold, men også boligforhold og venskabsrelationer) fungerer som determinanter for sundhed, stress osv. Som sådan er der overvejende tale om socialme- lav social klasse determinerer eksponering for rygning, stress, søvnløshed mv. Bourdieus begreber udgør en vigtig udfordring, fordi de viser, hvordan klasser er relaterede gennem strukturelle homologier mv. Dette er uddybet i The Weight of the World (Bourdieu et al. 1999) eller A Social Critique of the Judgement of Taste denne tekst. Socialt udsatte en politisk legitim betegnelse Begrebet socialt udsatte anvendes ofte og i mange sammenhænge. Et eksempel herpå er, at der i februar 2013 Inden for politisk-administrative sammenhænge har betegnelsen de senere år også vundet indpas, ligesom tilfældet er indenfor forskningsverdenen. Således anvendes konstruktionen i kommuner samt på et overordnet statsligt og ministerielt niveau. Et eksempel er Sundhedsstyrelsen, hvor politiske sundhedsinitiativer overfor målgruppen mv. blandt andet fremmes gennem udmøntningen af satspuljer. Styrket sundhedsindsats for socialt udsatte og sårbare grupper var netop titlen på én af satspuljerne i Herudover har Regeringen nedsat et råd, der anvender betegnelsen i deres navn, nemlig Rådet for Socialt udsatte. Ud over disse administrative og politiske instanser anvendes begrebet også i videnskabelige konstruktioner, som det fremgår af studier af socialforskningsinstituttet således en vis konsensus om socialt udsatte som en accepteret betegnelse, men hvor konstruktionen, det vil sige den epistemologiske grundpræmis (begreb, kuteres 5. Den socialmedicinske eller socialpsykologiske konstruktion, der til og med hviler på et normativt grundlag, får analytisk set ikke udfoldet, hvad det er for sociale og historiske processer, der ligger bag social udsathed. Ej heller forholder konstruktionen sig til spørgsmål om hvem eller hvad, der er udfordringen, og ej heller hvordan det skal studeres. Med andre ord så udgør konstruktionen socialt udsatte en hverdagslig og Jespersen, Cathrine (2006) Socialt udsatte børn i dagtilbud, der begge er rapporter udgivet af SFI 5 Servicestyrelsens udsatteenhed har dog gjort sig overvejelser om begrebet, socialt udsatte, der er nedfældet 57\n6 Praktiske Grunde 2013: 1-2 konstruktion, som ikke leverer videnskabelig mulighed for at bryde med forestillingen om, at udsathed angår et individuelt, moralsk og valgt problem. I en videnskabelig rekonstruktion må udsathed i stedet studeres samfundsmæssigt. Konstruktionen legitimerer samtidig, at noget på den ene side ses, høres og erfares som et problem f.eks. at nogle personer er socialt udsatte), mens andet overses eller underbetones (f.eks. at de også er økonomisk, kulturelt og boligmæssigt udsatte). Socialt udsatte en heterogen gruppe I 2007 gennemførte Statens Institut for Folkesundhed en spørgeskemaundersøgelse blandt socialt udsatte i Danmark for Rådet for Socialt Udsatte. I den forbindelse indbefatter socialt udsatte hjemløse, sindslidende, alkohol- og stofmisbrugere og fattige (Pedersen 2008). Dette er ét af mange eksempler på, at betegnelsen socialt udsatte bliver fællesbetegnelse for mennesker med forskellige former for problemstillinger. I andre udsathed på baggrund af indtægtssituation og indbefatter kontanthjælpsmodtagere, arbejdsløse, faglærte og ufaglærte samt førtidspensionister, hvilket folderen Sundhed og udsatte borgere inspiration til kommunen 2007 er et eksempel på (Sundhedsstyrelsen 2007). Inddelingen i sidstnævnte kategorier tydeliggør ikke den heterogenitet, som præger gruppen af marginale. Heterogeniteten består i, at socialt udsatte omfatter bor- belastningsfaktorer. Samtidig er de forskellige belastningsfaktorer ikke entydige størrelser. Eksempelvis kan psykiske lidelser omfatte psykoser, depressioner, lidelser, der kommer til udtryk på mange forskellige måder, medfører forskellige problemstillinger i hverdagen og kræver forskellige behandlingsformer. Heterogeniteten blandt socialt udsatte består herudover af omfanget af belastningsfaktorer. En misbruger kan eksempelvis have haft et massivt og årelangt stofmisbrug, ligesom tilfældet i stedet kan være, at vedkommende for nylig er startet med at eksperimentere med hash og nu er blevet afhængig af at ryge det hver dag. Graden af udsatheden afhænger ligeledes af, i hvor stor udstrækning personen er i stand til at overkomme belastningsfaktorer, hvilket relaterer sig tæt til vedkommendes kapitalmængde og -sammensætning. I et arbejdspapir fra Servicestyrelsens udsatteenhed de- tret mellem inkluderede og udstødte borgere. Inklusion og eksklusion beskrives således som et kontinuum fra socialt inkluderede, socialt sårbare, socialt udsatte optik er de socialt inkluderede en ikke-homogen gruppe, der spænder over et stort spektrum, der dog samlet De har gennem længere tid været solidt tilkoblet til et nomi, arbejde, ret, politik, socialitet, traditionelle fami- sårbare er i yderkanten af de socialt inkluderedes felt ikke aktivt indrulleret i den selvforstærkende marginaliseringsproces, men deres livssituation indeholder en række skrøbeligheder, som i kombination med yderligere negative omstændigheder risikerer at tippe balancen. Når vi, ifølge denne optik, taler om socialt udsatte, samfundet. De er således i overhængende fare for at havne i eksklusion. De har stadig interaktioner med et i begrænset omfang. Der er tale om gradsforskelle, men de socialt ekskluderede er på en mere længerevarende og omfattende måde afkoblet fra de centrale delsyste- Betegnelsen socialt udsatte anvendes dog oftest både om de, der er på grænsen til at være en del af samfundsfællesskabet, og om de, der på forskellig vis er udenfor dette fællesskab. Alternerende objektkonstruktioner I politiske, administrative og forskningsmæssige sammenhænge er der mange forskellige samlende betegnelser for målgruppen. Eksempler herpå er socialt ekskluderede, socialt marginaliserede, socialt udstødte, afvigere, brugere, personer/borgere med sociale problemstillinger, personer/borgere med dårlige levevilkår og udsatte borgere. Alternativt til gængse begreber foreslår Speciallæge i psykiatri og tidligere formand for Rådet for Socialt Udsatte, Preben Brandt, konstruktionen hjemløs. Hjemløs skal, ifølge Brandt, ikke forstås i betydningen boligløs men i stedet som værende uden 58\n7 Larsen & Bystrup: Marginale for samfundsfællesskabet. Dette udtrykker han således: Betegnelsen hjemløs var måske mere velegnet og dækkende. Ikke hjemløs i betydningen boligløs, men hjemløs i betydningen af ikke at høre hjemme i fællesskabet (Brandt 2009: 14). Sociologen Jørgen Elm Larsen mener, at fokus bør til en konstatering af, at vedkommende rent faktisk er blevet udelukket af samfundet. I den forbindelse er både individuelle og strukturelle faktorer af betydning. Han foretrækker derfor, at benævne det som personer, der er ramt af social eksklusion (Elm Larsen 2009:13), hvor levevilkår er det afgørende. Han udtrykker, at der er tale om en ophobning af dårlige levevilkår og mangel på deltagelse inden for en række centrale områder i samfundet (indkomst, boligforhold, sociale relationer, faglig eller politisk deltagelse, fritidsaktiviteter og helbred). Han tilføjer, at der endvidere ofte er tale om en forhold til (Elm Larsen 2009: 21). I sundhedsundersøgelsen for Langeland Kommune anvendte vi Bourdieuske begreber som habitus, kapital, disposition og position. Samtidig blev kategorien marginal udviklet som teoretisk begreb for at kunne beskrive og forklare den position, som vore informanter befandt sig i. Marginale som objektkonstruktion - former for udsathed Konstruktionen socialt henviser til omgang med andre mennesker. I sammenhæng med udsat eller udsathed situeres, at vedkommende har vanskeligheder ved at begå sig blandt andre, og at vedkommende er udenfor fællesskabet og i yderste konsekvens lever i hver ottende af de adspurgte, der mangler nogle at trække på, hvis de har brug for hjælp (Pedersen 2008:113). Sundhedsundersøgelsen på Langeland viste ligeledes, at størstedelen af målgruppen levede et liv med mange sociale relationer. De indgik i høj grad i fællesskaber med andre i lignende livssituationer eller med samme interesser (eksempelvis sygdoms- eller misbrugsfæl- - SAT-undersøgelsen: De udsattes relationer omfatter primært bekendtskaber i de miljøer de færdes i, sjældnere kontakt til deres børn og i nogle tilfælde kontakt til den øvrige familie. Der mangler viden om ensomhed blandt socialt udsatte i Danmark 2007: 8). Således er det ofte alkoholen eller stofferne, som er omdrejningspunktet i forbindelse med samværet, hvor væresteder, tilholdssteder eller private hjem udgør de fysiske rammer. Et eksempel på behovet for socialt samvær fra Sundhedsundersøgelsen på Lange- Altså, man skal sgu ha nogen og snakke med og man kan jo ikke bare sidde mutters alene jo, for så bliver du jo skør oppe i hovedet til sidst jo. Altså, det gør du jo. Ja, det ved jeg ikke jo altså, altså men jeg synes ikke, jeg er blevet skør i hovedet, men okay, nu har jeg heller aldrig siddet længe alene jo, men okay Undersøgelsen på Langeland viste, at de marginale har venskabsrelationer eller netværk. Til gengæld udgør de marginales sociale relationer ikke social kapital i en samfundsmæssig sammenhæng forstået som, at de ikke giver adgang til privilegier udenfor det snævre sociale fællesskab, som de indgår i. De har venner og netværk i en hverdagslig forståelse, men de har ikke tilgang til samfundsmæssige privilegier, som associeres med særlige fortrin i forhold til arbejds-, uddannelses-, boligmarkedet osv. De besidder således social kapital, men denne er, i en Bourdieusk forståelse, af meget lav værdi som kredit i det sociale rum. Betegnelsen socialt giver således kun mening, hvis det henviser til, at man er udenfor (eller på grænsen til at blive det) det store og accepterede samfundsfællesskab, hvor identitet og position retter sig mod et arbejdsmarked, uddannelsesmarked, boligmarked mv. Betegnelsen socialt udsat er således inadækvat, eftersom betegnelsen ikke genstandsområdet. Armod i bolig og interiør hvor ringe boligkapital var i øjenfaldende. Det var til- 30 år, som foregik i den ene af fyrenes lejlighed. Lejligheden var lille, og stue og soveværelse udgjorde ét og samme rum. I lejligheden var der en stærk cigaretlugt 59\n8 Praktiske Grunde 2013: 1-2 kombineret med en lugt af alkohol og hund. Det sorte gulvtæppe med de hvide prikker, som hele lejligheden var beklædt med, var fyldt med hundehår. Hunden lå midt på gulvet i lejlighedens opholdsrum på ca. 15 kvm med skråvægge. Ud over sove-/opholdsrummet bestod lejligheden af en indgang, som desuden også udgjorde køkken. Her var to kogeplader, men der var fyldt op med ikke-køkken-ting, så der var tydeligvis ikke blevet lavet mad her i meget lang tid. En trappe og en gang med et lille toilet udgjorde den resterende del af lejligheden. I opholdsrummet stod der en uredt seng og to stofsofaer med et sofabord. Sofabordet var fyldt godt retter og et overfyldt askebæger, og havde en central placering i rummet. I hjørnet af rummet var der et for- taling, som kørte non-stop, men dog på lydløs, under reoanlæg af ældre dato, og ved siden af døren hang der et par medaljer fra gokart. Den boligmæssige kapitalværdi var samlet set lav karakteriseret ud fra dens status som lejebolig, størrelse, stand samt det ødelagte og værdiløse interiør. Marginaliteten herunder armodet og elendigheden havde i dette tilfælde hvilket generelt gjorde sig gældende i høj grad nedfældet sig i de fysisk materielle omgivelser. Og som en dimension heraf udgjorde den fysiske armod også en dialog og information til den marginale du er ikke bedre værd end dine omgivelser 6. Savn af udfoldelsesmuligheder og penge Marginale er blandt de grupper i samfundet, som har færrest penge til rådighed, og hvor de økonomiske forhold udgør en stor begrænsning i forhold til deres udfoldelsesmuligheder. I sundhedsundersøgelsen var det ske ydelser af kommunen, der blev efterspurgt af inter- eksempelvis at få større fysisk, kulturel og social mobilitet. Ønskerne af økonomisk art angik det levede liv blandt de marginale og dermed de mulighedsbetingelser, som relaterer sig til positionen. Mange af intervie- 6 Dialektik mellem arkitektur/materialitet og krop med inspiration af Bourdieu, Foucault, Gibson og Merleau- Ponty se kapitler i Larsen se, som udgjorde en helt vital funktion, eftersom kun få ejede en bil, motorcykel eller knallert. Det havde betydning for deres mulighed for at besøge familie og venner, deltage i misbrugsbehandling, psykologbistand mv. eller blot at foretage indkøb i de større nærliggende billigere bustransport således: Det skulle være sådan, så man kunne køre bus til pensionistpriser, dvs. at jeg kunne komme til Svendborg for 20 kr. i stedet for 40 kr. Det ville være en stor ting. Ligeledes involverer pengeknapheden også begrænsninger vedrørende en række andre forhold omkring driften af livet. Her kan eksempler som indkøb og vedligeholdelse af bolig, interiør, rejser og ferier samt deltagelse i klubaktiviteter, kulturarrangementer med ligeholdelse af en sund krop er centrale i forståelsen af, hvorledes de økonomiske ressourcer kan udgøre begrænsninger. Det gør sig særligt gældende for de behandlingsformer, der i stadig højere grad er lagt ud som mere eller mindre markedsdrevne behandlinger frem - indgreb og behandlinger på den menneskelige krop i ge ydelser, dvs. velfærdsgoder, og den sociale ulighed afspejler sig således kun mere tydeligt, hvad angår de kropsdele, der ikke er indbefattet heraf, hvor mundhulen er én af dem. Det er således ikke overraskende, at det er i mundhulen, man ser den største sociale ulighed i sundhed (Larsen 2009). Forkerte værdier og kultur Kulturel kapital i form af uddannelse og erfaringer med arbejdsmarkedet er ofte minimale eller helt fraværende hos de marginale, om end enkelte af de marginale havde en uddannelsesbaggrund og erfaringer fra det formelle erhvervsmarked. De marginale råder således generelt set over relativt få mængder af kulturel kapital. De er heller ikke kulturkonsumenter i betydningen at gå på museer, biblioteker eller på kunstudstillinger. En samvirkning af konkrete mulighedsbetingelser og ikke mindst økonomisk kapital gør, at deres kulturaktiviteter retter sig mod det mulige og opnåelige og det, der foregår i nærområdet. De marginale skal vævet sammen 60\n9 Larsen & Bystrup: Marginale med dette samtidig føle sig tilpas det pågældende sted, vise oppositionen - med loge-fællesskaber, gourmet-restauranter, dyre og eksotiske sportsgrene (heliskiing, tuelt, og næsten end-ikke-tænkelige for de marginale. De nævner slet ikke den slags utopier. På Langeland var de marginales kulturelle aktiviteter og arrangementer overvejende af lokal karakter, hvor Langelandsfestivalen for mange var årets højdepunkt. Rejserne gik ofte kun til Fyn, mens længere ture var yderst sjæld- ser som et stort ønske, og noget de sparede sammen værtshuse, bænke foran supermarkeder eller i parker eller Sekskanten, som var en kiosk på havnen med få siddepladser. De marginales kulturelle kapital var samlet set præget af svært omsættelige værdier og bidrager ikke til en gunstig placering i det sociale rum. Hvor andre aktører kan opretholde deres position, dvs. deres samfundsmæssige væren, ved at kompensere for savn af eksempelvis økonomisk kapital via den kulturelle kapital, har de marginale intet at veksle og kompensere med. Der er ikke kulturelt afsætningsmarked for deres klædedragt, sprogbrug, kropslige attitude med videre og er på den måde ikke virksom som kulturel kapital. Under vore observationer i byen eftermiddage og aftener blev det tydeligt, at ansatte og folk på gaden ytrede frygt, og af og til angst, for nogle af de marginale, som i perioder prægede bybilledet med voldsom og larmende adfærd. De marginale formidler helt overvejende typer af kropslige praktikker, der af den øvrige befolkning ansås som upassende, uværdig og dårlig kultur. Marginalitet - en potentiel livssituation Marginalitet antyder, at mennesker kan være i en situation og leve under nogle vilkår, hvor livet kan karakteriseres som i yderkanten af det normale liv. Dette er en position, som alle, hypotetisk set, kan indtage for en kortere eller længere periode i deres liv. Et enkelt individs livsforløb er ikke statisk, men forandrer sig i den proces og transformation, som livet ofte udgør. For nogle gør denne karakteristik sig gældende gennem generationer af livsforløb, mens andre, mere privilegerede grupper, aldrig eller kun sjældent kommer i forbindelse med den udsatte position. Til gengæld udgør den marginale position en potentiel mulighed for alle. Det var sundhedsundersøgelsen: A, der levede et liv i overklassen i en stor villa i et attraktivt område i København sammen med en mand, der havde succes med oprettelse af møntvaskerierne i 60 erne og derfor tjente mange penge. Manden var dog voldelig, og A endte med at en økonomi, der hang i laser. Et andet eksempel er J, der var en kvinde i tresserne, som var uddannet jurist og havde haft et højtstående miljøerhverv i en del år. Hun sagde sit job op for at satse på sine kreative evner men havde styret hendes liv de seneste 20 år. Ligesom indtagelsen af den socialt udsatte position kan skifte gennem et livsforløb, så ændres opfattelsen af, hvem der kan betegnes som socialt udsatte også over tid i et samfund, ligesom afgrænsningen vil variere forskellige samfund/ lokaliteter i mellem. Dette er bestemt af samfundsmajoriteten, der tager afsæt i deres egne opfattelser af, hvad der kan betegnes som et godt og rigtigt liv. Brandt udtrykker det således: udstødte. Som mennesker, der er som alle andre mennesker, men placeret i en tid og på et sted, hvor akkurat deres måde at fungere på ikke passer ind i det, majoriteten ser som værdifuldt. Deres livsform harmonerer ikke med den opfattelse, man har af et ordentligt liv (Brandt 2009: 15). Majoritetens opfattelse af det gode og rigtige liv er i et demokratisk styret samfund udtrykt i de gældende Danmark udtrykt gennem velfærdspolitikker og de ikke den enkelte persons opfattelse af sit eget liv, der er styrende for, hvorvidt personen betegnes som socialt udsat, men i stedet majoritetens opfattelse heraf. Sociologen Morten Ejrnæs siger herom: Hvad der er gode bl.a. gennem indholdet i de eksisterende velfærdspolitikker. Det er således ikke det enkeltes individs subjektive oplevelse af tilfredshed med egne levekår, der er bestemmende (Ejrnæs 2004) Det relationelle og symbolsk vold At være marginal eller udsat antyder, at der er tale om noget relationelt. Det vil sige, at personen i en eller an- 61\n10 Praktiske Grunde 2013: 1-2 den grad er blevet sat udenfor i forhold til andre i en samfundsmæssig sammenhæng. Dette i betydningen, at de marginale i lige dele vælger og tildeles denne position, og at dominerende positioner i samfundet har neres og vurderes den marginale position af de dominerende og således ud fra deres perspektiv og forståelser. Brandt udtrykker det ud fra et relativt pragmatisk udgangspunkt på følgende måde: Er man socialt udsat, er man blevet udsat af andre. Er man socialt svag, er man det i forhold til og beskrevet af dem, der regner sig for stærkere (Brandt 2009: 15) Denne dominansrelation, hvor nogles kultur eller værdier, herunder levemåder, naturaliseres som kulturen, værdierne eller levemåden, kan betegnes som en form for symbolsk vold. Aktuelt i Danmark efter årtusindeskiftet ville det karakteriseres som en hetero- og parnormativitet at være selvforsørgende, i arbejde, at have en uddannelse, hus, have og 2,1 børn. Volden, som ikke er en fysisk vold men en symbolsk vold, er virksom både i de dominerende sociale gruppers blik på dem selv og i grupper, som afviger fra de dominerendes levemåder. Symbolsk vold har sin største effekt gennem det forhold, at de dominerede individer eller grupper ser på dem selv som mindre værdige. Kraften af den symbolske vold udgøres ved, at de dominerede undertrykker sig selv indefra ved at læse og vurdere dem selv ud fra en arbitrær men dominerende konstruktion. Den marginale i undersøgelsen tolker således sig selv som en, der ikke er lykkedes, snarere end at de direkte får det at vide. Symbolsk vold er udviklet for at forstå den sociale magi, der fungerer i et samfund ved, at mennesker ikke blot kender men også accepterer deres plads i samfundet. Således tager vi ikke blot vores position på os, men vi gør også en dyd af den ved at rationalisere den med, at den er valgt, rimelig, velbegrundet osv. med misbrugere, og alkoholikere ønskede ikke at blive sammenlignet med narkomaner osv. Hierarkiet og afstandtagen til andre marginale fremgik tydeligt rent fysisk som dele af vore observationer. Det vil sige, at hierarkiet var relateret til steder og pladser samt under Langeland i Danmark. I nedenstående citat fortæller et alkoholikerpar om deres afstandtagen til stofmisbrugere: I: Hvad med her i Rudkøbing, er der også sådan nogle opdelinger der? L: Jamen, det er der da E: Der er dem, der drikker, og der er dem, der ta r et eller andet og så øh, er der dem, der er på piller og sprøjter. I: Hvem er det? Hvor sidder de henne? L: Alle vegne E: Alle steder I: Men de er ikke med i jeres E: jo, alligevel det er de L: Men ikke sammen med mig. Jeg vil ikke have noget med dem at gøre E: Altså, man snakker så bare til dem L: Jeg ryger ikke engang piber mand, hvad fa en skal jeg så have noget at gøre med sådan nogle vrag mand. Sociologisk betragtet er der i Rudkøbing (som i alle andre byer) forskellige sociale grupperinger, der udgør felter med egne logikker og magtkampe. Et overblik over de domineredes mikrokosmos som viser de marginales grupperinger og opholdssteder i Rudkøbing på Langeland kan ses på kortet nedenfor (se næste side): Hierakier i byrum, værdier og kroppe Inden for konstruktionen marginale fremgik det, at blandt de lavt positionerede var der et virksomt hierarki. Det virkede som om, de lavt positionerede grupper var mere optaget af at distingvere dem fra de andre grupper frem for de dominerende grupper. Nogle grup- ønskede de psykisk syge ikke at blive sammenlignet 62\n11 Larsen & Bystrup: Marginale I det, der kan betegnes som subfelter, er der dynamiske grænser og for at få øje på dem, er det vigtigt ikke at betragte in- og eksklusionen i de sociale grupperinger som et enten eller. Subfelterne skifter karakter og omstruktureres på grund af de indbyrdes kampe, som bevirker, at subfeltet hele tiden skifter karakter. Det blev tydeligt i undersøgelsen, at de forskellige grupperinger forholder sig til og afgrænser sig fra hinanden. Der er en hierarkisk inddeling både inden for de enkelte grupperinger men også de marginale grupper imellem. Inddelingen og distinktionerne knytter sig i denne sammenhæng til kategorier som alder, indfødt netværk samt ens øvrige kapitalbesiddelse, hvorunder arbejde er centralt. Højst i hierarkiet blandt de marginale var, i følge deres egne betragtninger, de personer, der holder til på Sekskanten 7 og i værtshusmiljøet. Sekskanten tiltrak indfødte langelændere eller ve- netværk, som kan fungere som kapital. Kendetegnende ved Sekskantens stamkunder er, at de er mænd i alde- og ofte henviser til en arbejdsetos. Det var således en 7 Sekskanten er en lille kiosk ved havnen, med udendørs bænke rundt om træhuset og plads til at enkelte gæster kan sidde inden døre grundpræmis ved informanterne fra Sekskanten, at de havde været på arbejdsmarkedet og havde tjent deres egne penge. Mange havde arbejdet som sømænd, bro- skader på kroppen grundet hårdt fysisk slid gennem mange år. Næsten alle, som frekventerede Sekskanten, var iført tøj, der relaterede sig til deres tidligere meritter på arbejdsmarkedet, dvs. de var iklædt kedeldragter, arbejdstøj eller blåt Kansas-tøj eller kasketter fra livet på havet. Sekskantens placering gjorde, at de kunne søge ly for regn og blæst, og at de, når vejret gjorde det muligt, kunne nyde udsigten over havet samtidig med, at der blev fortalt gode historier, hvor tidligere tider mindedes. Sekskantens gæster drikker overvejende øl og betaler en høj pris for deres alkohol, hvilket de beskriver som distinktivt fra de unge, der køber billige øl i NETTO. Værtshusmiljøets stamkunder vil ikke sammenlignes med dem fra bænken, som typisk mødes, når vejret er til det, fordi de ikke har tag over hovedet i forbindelse med deres samvær. De, der holder til på Bænken, har aldersmæssigt en stor spredning men er samlet set yngre end de typiske personer på Sekskanten og ældre end dem, der tilhører gruppen af de unge på øen. Overordnet betragtet har dem fra bænken en forholdsvis lav samlet kapitalmængde. De marginale unge, der holder til foran ungdoms- 63\n12 Praktiske Grunde 2013: 1-2 skolen, biografen og på parkeringspladser er en udskældt gruppe, der på grund af deres alder, deres manglende arbejdsmoral og deres larmende adfærd, er forholdsvist lavt placeret i hierarkiet. Dog har gruppen ikke kropsliggjort og accepteret den lave status men gør i stedet oprør ved at provokere befolkningen i Rudkøbing. Dette gennem deres voldelige, ødelæggende og larmende adfærd. Misbrugs- og kropsmæssigt ser gruppen af marginale unge ned både på dem, som kommer i værtshusmiljøet, og på dem, som holder til på bænken, fordi de selv mener at besidde en større grad af kontrol over deres indtagelse af rusmidler. Til gengæld er spændvidden i rusmidlerne noget større end i de øvrige grupper i og med, at der i vid udstrækning eksperimenteres med indtagelse af hash og hårdere stoffer. Lavest rangerende i hierarkiet er tilsyneladende stiknarkomaner. Den sidste gruppe af marginale i Rudkøbing var dem med knald i låget 8 fra bo- og opholdsstedet Hjørnet, der fysisk adskiller sig fra de øvrige grupper ved at være lokaliseret cirka 5 km udenfor Rudkøbing. Herudover er der også en social afstandstagen mellem den marginale gruppe på Hjørnet og de øvrige marginale grupper. Hjørnets beboere og brugere adskiller sig ved at være under systemets vinge i form af omsorg og hjælp, og således kan de siges at være institutionaliserede på en anden måde end de øvrige grupper. Derudover giver deres psykiske sygdom dem en lav status, som er internaliseret, så de selv bidrager til fastholdelse sempler på, at den psykiske sygdom er tæt forbundet med et stort overforbrug - eller tidligere overforbrug af rusmidler (alkohol eller stoffer), som rent statusmæssigt trækker i negativ retning. Til gengæld har Hjørnets beboere og brugere også fordomme om og tager afstand fra alkohol- og stofmisbrugerne i byen. Udover de nævnte grupperinger på Langeland var der også marginale, der ikke indgik i et fællesskab med andre, og som beskrev dem selv som ensomme. K, som var en mand i fyrrerne, sad derhjemme og drak øl dagen lang. Den eneste kontakt, han stort set havde til andre mennesker, var hjemmeplejen, der kom og lavede mad til ham, og hans mor, som administrerede 8 Knald i låget var et udtryk, som én af de psykisk syge beboere fra Hjørnet brugte om sig selv og andre psykisk syge. hans penge for ham. K befandt sig i en ond cirkel, hvor han følte sig ensom derhjemme. Det førte til et øget alkoholindtag efterfulgt af indlæggelse på psykiatrisk botilbud Hjørnet, hvor han ikke kunne holde sig fra al- Men jeg kan også li at være herhjemme, men det er kun et kort øjeblik, så kan jeg ikke li det, så føler jeg mig ensom og drikker mig synder og sammen og ryger på psykiatrisk. Og så er jeg blevet udskrevet derfra og ud til Hjørnet sådan plejer det at gå Distinktionerne mellem de marginale var meget påfaldende hvad angår de fysiske placeringer og afstande mellem disse grupper, herunder hvordan de opfattede at være på egen eller andres grund med tilhørende kropslig ro-selvtillid eller uro-frygt. Distinktionen var desuden tydelig i de spontane måder, hvorpå de marginale talte om dem selv og de andre grupper. Det kunne have været spændende at få uddybet disse forhold gennem eksplicit at inddrage de dominerende grupper og ved at analysere deres placeringer og afstande herunder deres måder at opfatte dem selv og andre grupper på. Marginales opfattelser af sundhed De marginales sundhedsopfattelse er forskelligartede men samlet set meget afvigende i forhold til den bre- WHO s side (WHO 2003). I stedet er de marginales sundhedsopfattelse i mange tilfælde negativ og snæver i betydningen, at sundhed ses som fravær af sygdom. Således inkluderes det generelle og psykiske velbe- ver udtryk for, at de ikke bekymrer sig om sundhed. De kan betegnes som værende resistente overfor den samfundsmæssige sundhedstrend. Blandt de såkaldte KRAM-faktorer (kost, rygning, alkohol og motion) var sig sunde, eller som en dårlig samvittighed over ikke - langt fra alle rygerne, der nævnte rygning som en fak- 64\n13 Larsen & Bystrup: Marginale tor af betydning for deres generelle sundhedstilstand og ej heller noget, de ønskede at ophøre med. Alkohol var den KRAM-faktor, der i mindst udstrækning blev nævnt i forbindelse med sundhed. Det til trods for at forbrug heraf. Søvn er et forhold, der betragtes som værende af betydning for en persons sundhed. Flere af in- Generelt set viste sundhedsundersøgelsen, at sundhed kun har begrænset fokus og prioritering i de marginales liv. De marginale er relativt resistente overfor den sundhedstrend, som hersker i samfundet. Med andre ord så har de samlet set en forholdsvis lav sundhedskapital, hvilket uddybes senere. marginale, at de havde et godt liv dog med undtagelse af enkelte, der kan karakteriseres som de mest margi- neskelige erfaringer med store sociale eller sygdomsmæssige begivenheder, som sætter en ramme for oplevelsen af det gode liv. Et andet forhold er, som tidligere nævnt, at det kræver et vist overskud overhovedet at - de havde et vist overskud og således også oplevede og fremstillede en større livstilfredshed, end de sandsynligvis ville gøre på mange andre tidspunkter. Overordnet set relaterer de marginale det gode liv til de nære ting og forhold, der omgiver dem, udgjort af personer og begivenheder i nærmiljøet. Sammenlignet med den øvrige del af befolkningens opfattelse af det gode liv (f.eks. Gundelach 2002), er der ikke direkte referencer til et arbejds-, uddannelses- eller bredere kulturmarked. Indholdsmæssigt er det ofte venner/familie, kæledyr, omsorg for andre, naturen, musik og usundheder set ud fra en konventionel betragtning (kaloriefyldte madvaner, rygning og alkohol), der bidrager til det gode liv. De marginales begrænsede tidshorisont i forhold til sundhed Levetidshorisonten udgør en anden dimension, hvor de marginales livssituation står i modsætningsforhold til de fremherskende sundhedstrends. Vi dør alle sammen, de sig med skæbnen i betydningen det uafvendelige. Som sådan er selve livet, herunder vores biologiske liv, blevet et nyt objekt for menneskers forestilling om at kunne intervenere, korrigere og forbedre livet her og nu og på længere sigt (Rose 2009). Denne forestilling om livet og sundheden som et langt projekt for individets improvisation er en slags bagtæppe eller baggrund, virkelighed - men deres opfattelse af virkeligheden. Der er således ikke nogen mennesker, der fuldt ud kan uden de bindinger, der ofte betegnes som normer med videre. Til gengæld er forestillingen herom stærk, hvilket eksempelvis bekræftes via medier som TV, radio og reklamer. De marginalt positionerede og deres liv er i stor kontrast til ovenstående ideal om improvisation undersøgelsen viser i stedet, at de marginale opererer med og agerer indenfor en stærkt indrammet nutidshorisont, som stort set ikke muliggør overvejelser om en fremtidshorisont, der rækker mere end et par timer eller dage frem. Sociologisk set er deres samlede locus of control 9 minimal i betydningen, at deres råderum for at agere i forhold til en mulig fremtid er låst af en anmassende og presserende nutid styret af nødvendigheder. Nødvendighederne udgøres ofte både af effekterne af diverse misbrug af stimulanser men også af hele den økonomiske, boligmæssige, kulturelle og sociale virkelighed, der indrammer deres liv. Et eksempel på den ringe locus of control hos de lavt positionerede - troede, at han ville blive 30. Det viste sig at holde stik, 9 Begrebet er oprindeligt udviklet som et (social) kommer af latin og lægger op til fysisk placering (place) eller sted (location) i betydningen, at kraften eller magten i forhold til f.eks. sundhed er fysisk lokaliseret. I denne sammenhæng er begrebet anvendt i en mere sociologisk forståelse, hvor det betones, hvorledes handlingsrummet for nogle grupper i samfundet er minimalt, fordi de som kapitaler af forskellig art. I forhold til sundhed så indfanger det den interne kontrol, hvor individet mener, at det selv er i kontrol over egne handlinger eller, i modsætning hertil, er styret af ydre kontrol, hvor vedkommende opfatter, at dets handlinger snarere ligger i andre menneskers hænder, eller at det er skæbnen, der styrer deres liv og sundhed. 65\n14 Praktiske Grunde 2013: 1-2 grund af leversvigt. Differentieret social integration Forskellige objektkonstruktioner blev diskuteret i starten af artiklen, fordi der signaleres noget forskelligt med hvert begreb, der enten bidrager til stigma, rummelighed eller mangfoldighed. I den forbindelse er begrebet differentieret social integration relevant. Begrebet omhandler den gensidige læreproces, hvor de normale 10 (majoriteten) og de marginale (minoriteterne) søger at tilpasse sig hinanden. De marginales livsformer har i udgangspunktet ret i sig selv, men samtidig er de en del af et større samfund, hvis dominerende traditioner, normer og værdier også skal respekteres. Differentieret social integration er i det perspektiv en balancegang mellem at beholde og videreudvikle sin egen livsform som gruppe eller individ samt det at være en del af et større samfund. Der er således tale om en gensidig integrationsproces (Kristensen 1997). Denne gensidige tilpasning kan dog i mange tilfæl- i sundhedsundersøgelsen på Langeland. Eksempler fra den konstruerede empiri er meget voldsomme scener af vold og druk i gadebilledet til skræk og advarsel for byens beboere blandt andet beskrevet af en ansat i socialpsykiatrien, som har daglig kontakt med mange af de marginale. I den forbindelse blev et område i byen beskrevet som et betændt miljø med kriminalitet, voldelighed og alkohol- og stofmisbrug, som angiveligt og på grund af frygt afholder folk fra at færdes der om der er ud fra en umiddelbar analytisk betragtning frustrerende, kaotisk og idylliseres bestemt ikke. Omvendt kan denne levemåde også opfattes som udgørende en nødvendig og vigtig udfordring for det kontrollerede og veltilpassede menneske 11. Det normale opstilles 10 Det normale kan opfattes som en position i forståelsen en dimension eller et niveau i nogle menneskers liv og og veltilpassede levemåde ikke i ren form, om end forestillingen herom består. Denne forestilling skyldes reklamer, TV serier mv. 11 at det beriger os alle sammen, at vi også bliver mødt af noget unyttigt, noget skævt, anderledes og meget provokerende (Ringkøbing 2009). som statslige idealer, der blandt andet formidles gennem sundhedsstyrelsens anbefalinger om det sunde liv og udgør en stærk implicit og eksplicit forestilling i befolkningens bevidsthed. Dog er normalbefolkningen uomgængeligt relateret til afvigerne, og denne relation kan tilmed opfattes som berigende i og med, at befolkningen gensidigt kan lære af dem, som har andre levemåder. Dette synspunkt udtrykkes af Gorm Bloch, der i tidsskriftet Information udtrykker sit forholdsvist radikale syn på, hvordan byens skæve eksistenser også kan opfattes (Bloch 2009). I hans beskrivelse fremgår det, at vi ikke skal romantisere de skæve og utilpassede og deres væremåde. Til gengæld hører hele viften af hjemløse, gadekunstnere, omstrejfere og misbrugere, ifølge ham, til i gadebilledet, og normalbefolkningen bør hylde dem, ligesom vi kan lære af dem. Han ci- de skæve eksistenser repræsenterer det heterogene, som er en antitese til det homogene. Det homogene repræsenterer det rationelle og nyttebestemte, som er en dominant kraft, der holder det moderne samfund og kulturen sammen, mens det heterogene også er en side af virkeligheden som ofte forsøges gemt af vejen. Dette uddybes af Sørensen på følgende vis: det heterogene er de sider af menneskelivet, hvis formålsløse ødselhed for alvor bryder med den produktive og reproduktive logiks homogenitet. Heterogen er f.eks. erotik, kunst, leg og kulturelt tidsfordriv i det hele taget men også krig, kamp, vold og formålsløs ødelæggelse. Heterogent er også gråd, latter, sved, slim, afføring, menstruationsblod og andre sider af menneskelig væren, der normalt forvises fra offentligheden (Sørensen 1999) Som sådan udfordrer det heterogene nogle fortrængte sider i alle menneskers liv, og det er den side, som Bloch påpeger, at alle kan lære noget af. Set i dette perspektiv skal de utilpassede ikke romantiseres men i stedet rummes og omfavnes. Normalitet, individualisering og investering i sundhedskapital Set i et historisk perspektiv er der sket store forandringer af staten og dens rolle og udøvere, ligesom individualiseringsprocesserne er øgede og normaliteten indsnæv- 66\n15 Larsen & Bystrup: Marginale ret (Rose 2009). Det er tydeligt, at vi alle både er bærer af homogene (ordnede og kontrollerede) og heterogene sider (kaos og uorden). Her repræsenterer det marginale, på en forstærket måde, en heterogen dimension, som kan siges at udgøre en vigtig og nødvendig udfordring for det normale menneske, der i større udstrækning repræsenterer det homogene. På det niveau er den marginale levemåde berettiget, fordi den gennem sin skævhed udfordrer det konforme. I et historisk perspektiv er der de sidste år stadig kommet mere fokus på at monitorere, trimme og optimere sin egen krop i forhold til mål, vægt, trimning og for nogle sociale grupper også gennem kirurgiske indgreb. Vi skal være vores egen sundhedsøkonom, der, understøttet af en sundhedsindustri og et netværk af sundhedseksperter, korrigerer vores krop, identitet, herunder brug og misbrug af stimulanser af den ene og anden art. Vi kan tale om en sundhedskapital, der affødes som respons på et ændret socialt rum og ændrede felter med nye krav til (sunde) kroppe, ikke blot på ægteskabsmarkedet men også på arbejdsmarkedet, boligmarkedet, uddannelsesmarkedet eller forsikringsmarkedet. Hvis ikke kroppen på en bestemt distinktiv måde signalerer sundhed som en form for kulturel kapital (Larsen og Esmark 2010; Larsen, Cutchin og Harsløv 2013), så ekskluderes den eksempelvis fra arbejdsmarkedet (pga. fedme, serumkolesterol, BMI-kontrol mv.). At et stort antal mennesker på en ny måde investerer i og arbejder med kroppen for eksempel gennem behovsudsættelse og hård fysisk træning, kontrol med kostindtag, yoga eller kropskirurgi, analyseres således som et investeringsarbejde, der strukturelt kan forklares som agenternes måde at opretholde eller forbedre deres sociale position på. I en sådan sammenhæng er den marginaliserede krop ikke blot marginaliseret i forhold til et samfund, hvor arbejds- og uddannelsesmarked er stadig mere centralt stillet. Den marginaliserede krop er også, i stadig større udstrækning set i et historisk perspektiv, afkoblet fra den stadig vigtigere distinktive sundhedskapital. Den marginales levemåde og fremtræden er relativt resistent overfor den fremherskende sundhedstrend. De marginale har i et historisk perspektiv, som ordet angiver, altid være i udkanten af samfundet, men tidligere dog en mere legitim del af gadebilledet end tilfældet er i dag. Diskussion og opsamling Begrebet socialt udsatte signalerer mangel på venskaber og netværk. Sundhedsundersøgelsen på Langeland og øvrig forskning viser, at de marginale sjældent mangler sociale relationer. Til gengæld kan de sociale relationer kun i ringe grad fungere som social kapital i det sociale rum. Denne gruppe er snarere eksponeret i forhold til fraværet af andre kapitaler, hvad angår økonomisk, boligmæssig og kulturel art. Eksponeringen konstituerer særlige udfordringer også i forhold til sundhed. Begrebet socialt udsatte er ikke et videnskabeligt begreb, idet det ikke bryder med hverdagserfaringen og ikke leverer adgang til anderledes og brudmæssige tilgange til fænomenet. Begrebet marginale er udviklet med henblik på at tage et skridt mod sådanne erkendelser. Socialt udsatte er desuden kritisabelt, også som politisk-administrativt begreb, idet det afsnører komplekse forhold som grundlag for at beskrive, forstå/forklare og også ændre det konkrete fænomen, at nogle mennesker er særligt udsatte. Samlet set så knytter de marginales oplevelser sig tæt til deres lave position i det sociale rum med tilhørende begrænset samlet kapitalbesiddelse, herunder begrænset oplysthed og sonerne opfatter sundhed som et individuelt anliggen- og er moralsk forpligtet på at varetage. Dette kommer til udtryk i form af dårlig samvittighed over, hvad de mener, de bør ophøre med eller burde optimere. Der deres sundhed, herunder hvorledes deres økonomiske, kulturelle, sociale eller boligmæssige situation spiller ind eller sætter grænser for, hvad de kan iværksætte sundhedsmæssigt. De marginale besidder en meget lav mængde sundhedskapital, er dårlige egne sundhedsøkonomer og investerer og trimmer ikke på den rette måde i egen-kroppen som en sundhedskrop hverken fysisk gennem træning, kostindtag eller mere radikalt gennem kropskirurgi eller lignende. Denne nye kapitalform giver yderligere anledning til, at de marginale afsnøres fra arbejdsmarkedet, uddannelsesmarkedet, boligmarkedet for ikke at tale om forsikringsmarkedet. En større sociologisk analyse af marginale positioner i samfundet ville have involveret et samtidigt blik på socialt privilegerede grupper og deres levemåder og 67\n16 Praktiske Grunde 2013: 1-2 sundhed. Opgøret med substansperspektivet til fordel for et relationelt perspektiv, som sundhedsundersøgelsen for Langeland Kommune bestræber sig på, ville således have været mere fuldstændigt, hvis det var suppleret med studier af, hvordan privilegier (kulturelle, økonomiske, boligmæssige og sociale kapitaler) fordeles mellem grupper i samfundet som helhed, herunder hvordan disse privilegier og mangel på privilegier - overdrages fra den ene generation til den næste. Sociologisk set er det kritisabelt kun at studere de marginaliserede (eller de privilegerede) uden at studere den proces, der kan betegnes som marginaliseringen af de marginaliserede eller privilegeringen af de privilegerede, som i virkeligheden er to sider af samme sag. Sagt med andre ord kan man ikke kun se på de marginaliserede og deres marginale position i henhold til ressourcer og privilegier samt se på deres misbrug af rusmidler uden at sætte dette i forhold til andre og mere privilegerede gruppers ressourcer samt misbrug af rusmidler. Forskning om socialt udsatte og sundhed Forskningsoversigten i sundhedsundersøgelsen udarbejdet for Langeland Kommune viser, at den danske forskning om socialt udsatte og sundhed i forholdsvis stor udstrækning er spontansociologisk baseret i betydningen relativt a-teoretisk og hverdagskonstrueret. Denne forskning bidrager med interessant empirisk viden, som ofte udgøres af et politisk-forvaltningsmæssigt perspektiv. Der udbydes beskrivelser af, hvordan gruppen lever eller ofte burde leve. Perspektivet er opfattes som nogle, der mangler eller er i underskud af noget eller som afvigende i forhold til majoritetsbefolkningen. Der fremkommer forslag om, hvordan gruppen kan integreres i arenaer og på forskellige områder så som sundheds- og boligmæssigt samt på et arbejdsmarked med videre. Et substansperspektiv er eller socialt udsatte som enkeltpersoner med særlige kendetegn. Derimod er det relationelle og positionelle perspektiv stort set fraværende i undersøgelserne. Samtidig viser forskningen, at normative implikationer og rekommandationer overvejende tager sit afsæt i statslige konstruktioner særligt formidlet gennem kommunernes opfattelse af sundhed (overvejende KRAM-faktorerne). Således er disse konstruktioner styrende for, på hvilke områder der skal udarbejdes indsatser og initiativer frem for at undersøge og lade sig inspirere af målgruppens livs- og sundhedsopfattelse eller mere radikalt deres levevilkår set i forhold til andre grupper. Det er sjældent undersøgt, om de marginale har lyst til at forbedre deres sundhed, om de er i stand til det, og hvorvidt de har overskuddet til at gøre brug af tilbuddene. Overordnet set indgår der ej heller direkte makrosociologiske perspektiver, som synliggør og fokuserer på, hvordan marginale relaterer sig til dominante positioner (f.eks. i henhold til mængder og sammensætning af kapitaler) eller spørgsmål om, hvordan privilegier reproduceres indenfor og mellem sociale grupper. Sundhedsundersøgelsen fra Langeland er ej heller fyldestgørende og savner et egentligt studie af fordelinger og reproduktioner af privileger og dis-privilegier lokalt, nationalt og internationalt. Den sociologiske tilgang med begreber om det relationelle felt, kapital, habitus og krop giver imidlertid anledning til at udfordre forskningen på området, og hvordan den kan tilrettelægges og gennemføres, når man vil beskrive, forklare og ikke mindst ændre eller minimere marginalitet. I denne artikel er det formuleret som tekst, hvilket i sig selv viste sig at være en epistemologisk udfordring, men det har yderligere implikationer i forbindelse med politik bestående af materialiseret praktik. Marginalitet er et nærværende, presserende og sundhedstruende vilkår for dominerede samfundsgrupper, men det er også et anliggende for dominerende grupper i samfundet. Kristian Larsen Cand. Phil, Ph.d. Professor MSO. (Institut for Læring Mette Ryssel Bystrup (tidl. Mette Ryssel Dahl), Cand.Pæd.Soc., Akademisk medarbejder ved Center for Misbrugsbehandling i Aarhus Kommune Abstract In recent years, the concept of socially vulnerable people has often been used as a political, administrative - 68\n17 Larsen & Bystrup: Marginale ogy of Bourdieu, socially disadvantaged people as a article. The main argument in accordance to this is that socially disadvantaged people also lack economic, cultural and residential capitals, and are therefore often not only socially disadvantaged. In addition, the marginal- - limited enlightenment and a lack of resources and energy. Other object constructions are also presented in the people in society have an internal hierarchy and posi- perspective in the object construction. The empirical Keywords conceptual design, normality, health survey Litteratur Benjaminsen, Lars STORBYPULJEN Indsatser for socialt udsatte. København: Socialforskningsinstituttet. Bourdieu, Pierre Outline of a theory of practice / Pierre Bourdieu. Cambridge: Cambridge University Press. Distinction A Social Critique of the Judgement of Taste. London: Routledge & Kegan Paul Ltd. Bourdieu, Pierre & Löic J.D. Wacquant sociologi mål og midler. København: Hans Reit- Bourdieu, Pierre 1977/1997. Af praktiske grunde Omkring teorien om menneskelighandlen. København: Bourdieu, Pierre et al The Weight of the World. Social Suffering in Contemporary Society. Cambridge: Polity Press. Information (Bloch, Gorm) En hyldest til byens - Brandt, Preben Byen og social ulighed. København K: Tiderne skifter. Sundhed og sygelighed i Danmark 2005 og udviklingen siden København: Statens Institut for Folkesundhed - Dahl og Larsen Marginale på Langeland- socialt udsattes opfattelser af eget liv og sundhed belyst i et sociologisk perspektiv. Langeland Kommune Dødelighed blandt socialt udsatte i Danmark Overdødelighed, middellevetid og dødsårsager. København: Rådet for Socialt Udsatte. Statens Institut for Folkesundhed og Syddansk Universitet. Fattigdom og social eksklusion. Tendenser i Danmark over et kvart århundrede. København: Socialforskningsinstituttet. Foucault, Michel Klinikkens fødsel. København: Gundelach, Peter red Danskernes værdier Lighed og velfærdsstaten. 13 Værdier bag den danske velfærdsstat. Odense: Syddansk Universitetsforlag. Ibrahimovic, Zlatan Jeg er Zlatan Ibrahimovic. Stockholm: Albert Bonniers Forlag. Ulighed i børn og unges sundhed set i lyset af social kapital. København: Danmarks Pædagogiske Universitets Forlag. Jespersen, Cathrine Socialt udsatte børn i dagtilbud. København: Socialforskningsinstituttet. Folkesundhedsrapporten København: Statens Institut for Fol- skelle.pdf [10. april 2013]. Kristensen, Catharina Juul Gensidig integration ansatser til en teoretisk tilgang til differentieret social integration. I Sammenbrud eller sammenhold? Nogle udviklingstendenser for velfærdssam- 69\n18 Praktiske Grunde 2013: 1-2 fundet, misk Forlag. p Kvale, Steinar og Svend Brinkmann Interview. Larsen, Kristian (red.) Arkitektur, krop og læring. Larsen, Kristian Danske kroppe og deres sundhed en sociologisk analyse af social ulighed, kroppe, staten og professionerne. I Sundhed, kroppe og ulighed, red. Stinne Glasdam. København: Dansk Sygeplejeråds Forlag. Larsen, Kristian og Ulf Brinkkjær Om statsautoriseret normalisering af kroppe BMI, professioner og sundhedskanon, Dansk pædagogik tidsskrift no. 3. Larsen, K og Ulf Brinkkjær Om videnskabsteoriens rolle som værktøj i produktionen af viden. I Individ, institution og samfund, red. Larsen, K og Kim Esmark (red.) Territorial stigmatisering, social eksklusion og praktisk sans. Praktiske Grunde. Nordisk tidsskrift for kultur- og samfundsvidenskab Marmot, Michael Social determinants of health inequalities. London: International Centre for Health and Society, University College. Marmot, M., and R.G. Wilkinson (eds.) Social determinants of health. Oxford: Oxford University Press. Dårligt liv dårligt helbred. Socialt udsattes opfattelse af eget liv og sundhed. København: Rådet for Socialt Udsatte. Statens Institut for Folkesundhed og Syddansk Universitet. [10. april 2013]. SUSY UDSAT - Sund- København: Rådet for Socialt Udsatte. Statens Institut for Folkesundhed og Syddansk Universitet. - SUSY UDSAT og udviklingen siden København: Rådet for Socialt Udsatte. Statens Institut for Folkesundhed og Syddansk Universitet. susy-udsat-2012.pdf[10. april 2013]. mand for Rådet for socialt udsatte, Preben Brandt. 6. September Rose, Nikolas Livet politik. Biomedicin, magt og subjektivitet i det 21. århundrede. København: Dansk Psykologisk Forlag. Simonsen, Mette Kildevæld Hvad ved vi om socialt udsattes sundhed? Gennemgang af litteratur samt analyse af eksisterende datamaterialer vedrørende socialt udsattes sundhedsvaner, helbred og sygelighed. Rådet for Socialt Udsattes småskriftserie no. 6, Statens Institut for Folkesundhed. 2013]. Socialministeriet De udsatte grupper. Fra kanten af samfundet til kernen i socialpolitikken socialpolitik på brugernes præmisser. København: Socialministeriet. Sundhedsstyrelsen Borgerrettet forebyggelse i kommunen rådgivning fra Sundhedsstyrelsen - muner.pdf [10. april 2013]. Sundhedsstyrelsen Sundhed og udsatte borgere inspiration til kommunen. Albertslund: Sundheds- Publ2007/CFF/LIS/sundhedogudsatte.pdf [10. april 2013]. orges Bataille - om lighed, etik og menneskelighed. I Den ene, den anden, det tredje, (red.) C.B. Lausten - htm [10. april 2013]. Faglig, metodisk og organisatorisk arbejdsgrundlag for Udsatteenheden - Et perspektiv på kvalitetssikring Arbejdspapir, Servicestyrelsen. Sundhedsstyrelsen Lighed I sundhed sundhedfremme og forebyggelse målrettet borgere uden for arbejdsmarkedet. København S: Sundhedsstyrelsen, Center for forebyggelse - 70\n19 Larsen & Bystrup: Marginale hed.pdf [10. april 2013]. Wilkinson, Richard G. and Marmot, M. G Social determinants of health: the solid facts. World Wilkinson, R.G The impact of inequality: how to make sick societies healthier. London: Routledge Health print.html [10. april 2013].. The World Health Report changing history. Geneva: World He- [10. april 2013]. 71\n20 Praktiske Grunde 2013:\nMarginale på Langeland - socialt udsattes opfattelser af eget liv og sundhed belyst i et sociologisk perspektiv\nMarginale på Langeland - socialt udsattes opfattelser af eget liv og sundhed belyst i et sociologisk perspektiv November 2009 Marginale på Langeland - socialt udsattes opfattelser af eget liv og sundhed\nMarginale på Langeland\nMarginale på Langeland - socialt udsattes opfattelser af eget liv og sundhed belyst i et sociologisk perspektiv November 2009 Fotograf: Birthe Helena Ottosen Af Mette Ryssel Dahl og Kristian Larsen 1 Forord


XQ28, Fra slikkelapper til Amager Fælled\nFra slikkelapper til Amager Fælled\nAf Tejs O. T. Lindhardt 11. november 2017\nDesværre havde Oscar bar ikke valgflæsk på menuen, men det blev til god politiske diskussioner.\nPolitikeren Tommy Petersen fra Radikale Venstre havde taget initiativ til et fyraftensvælgermøde på Oscar Bar Cafe. Selvom det var planlagt til at starte kl. 17.00 kom nogle af politikerne dumpende hen ad vejen, dels pga. bandekonflikt på Nørrebro, dels pga. andre valgmøder rundt omkring i byen.\nDa deltagerne endelig var linet op, bød formanden for Copenhagen Pride, Lars Henriksen velkommen, da han også deltog som mødeleder.\nEn skarp og hård Lars Henriksen gav ordet til kandidaterne en efter en med en besked om at de havde nøjagtigt 3 minutter, hverken mere eller mindre. De klarede det flot alle sammen.\nIkke kun LGBT+-politik\nNår man befinder sig på en bøssebar, og nogle af politikerne også er til eget køn, kunne man fristes til kun at tale om LGBT+-politik. Sådan var det langt fra.\nNår der er så mange politikere, er det vigtigt at de hurtigt får slået fast hvem de er. Det må man sige Enhedslistens Sinem Demir gjorde. Partiet skulle egentlig have været repræsenteret af Ninna Hedeager, men et afbud gjorde at Sinem Demir kom direkte ind fra højre. I sin lille valgtale kom hun ind på “Slikkelapper” hvilket bestemt slog sig fast hos vælgerne på Oscar.\nEfterfølgende fik vi også en barsnak med Sinem som kunne fortælle at hun er meget fascineret af ordet slikkelap.\nDe politikere der slog sig fast på vælgermødet var – ud over fra Enhedslistens Sinem Demir – Tommy Petersen, Radikale Venstre, Lai Christian Balsig, Venstre, Martin Ancher, Liberal Alliance og Carl Christian Ebbesen fra Dansk Folkeparti.\nDer var en god diskussion om PreP, Amager Fælled, boligsituationen i København og lidt LGBT+ politik.\nSom der var annonceret, kunne de 8 politikere derefter gå bag baren “lege” bartendere for en stund. De to der kastede sig ud i denne tjans var Lai Christian Balsig og Tommy Petersen. De gjorde et ganske godt job og havde både tid til at skænke fadøl og diskutere politik.


Als | Page 2 | Sønderborg Kommune\nIkke VVM-pligt af solceller på taget af driftsbygning – Asserballemark 6, 6440 Augustenborg\n10.05.2022 -- llni@sonderborg.dk\nSønderborg Kommune har den 10. maj 2022 truffet afgørelse om, at projektet ikke er VVM-pligtigt.\nAfgørelsen kan påklages. Klagefrist er den 7. juni 2022.\nLæs mere om Ikke VVM-pligt af solceller på taget af driftsbygning – Asserballemark 6, 6440 Augustenborg\nIkke VVM-pligt af solceller på taget af driftsbygning – Kanalvej 10, 6440 Augustenborg\nLæs mere om Ikke VVM-pligt af solceller på taget af driftsbygning – Kanalvej 10, 6440 Augustenborg\nLandzonetilladelse til at ændre anvendelse fra institution til lejligheder\n10.05.2022 -- lbfe@sonderborg.dk\nSønderborg Kommune giver landzonetilladelse til, som ansøgt, at ændre anvendelsen fra institution til 4 lejligheder samt et erhvervsareal på ejendommen matr.nr. 187 Notmarkskov, Notmark, der ligger på Svinget 2c – 2g, 6440 Augustenborg. Jævnfør § 35, stk. 1 i planloven om ændret anvendelse af i landzone.\nLæs mere om Landzonetilladelse til at ændre anvendelse fra institution til lejligheder\nLandzonetilladelse til at sammenlægge to boligenheder\n06.05.2022 -- lbfe@sonderborg.dk\nSønderborg Kommune giver landzonetilladelse til, som ansøgt, at nedlægge en boligenhed og sammenlægge de to eksisterende boliger på hhv. 125 m2 og 193 m2 til én bolig på ejendommen matr.nr. 29 Ertebjerg, Tandslet, der ligger på Elleskov 2, 6470 Sydals. Jævnfør § 35, stk. 1 i planloven om ændret anvendelse af bebyggelse i landzone.\nLæs mere om Landzonetilladelse til at sammenlægge to boligenheder\nLandzonetilladelse til at etablere en ridebane\n29.04.2022 -- ammr@sonderborg.dk\nSønderborg Kommune giver landzonetilladelse til, som ansøgt, at etablere en ridebane på 20 x 55 meter på ejendommen matr.nr. 101 Hundslev, Notmark, der ligger på Kanalvej 1, Notmark, 6440 Augustenborg. Jævnfør § 35, stk. 1 i planloven om ændret anvendelse af ubebygget areal i landzone.\nLæs mere om Landzonetilladelse til at etablere en ridebane\nLæs mere om Miljøgodkendelse til etablering af støjvolde med lettere forurenet jord til Als Flugtskydningsklub, matrikel 1279, Nordborg Ejerlav, 6430 Nordborg\nNedrivningsanmeldelse for Firhøjvej 1, Elstrup, 6430 Nordborg\nSønderborg Kommune har modtaget en ansøgning om tilladelse til nedrivning af 2 bevaringsværdige bygninger på adressen Firhøjvej 1, Elstrup, 6430 Nordborg. (Bygningsnr. 3 og 6)\nBygningerne står registreret med bevaringsværdier på 3 ifølge SAVE-skalaen og er således omfattet af Lov om bygningsfredning og bevaring af bygninger og bymiljøer. Nedrivningsanmeldelsen skal derfor i 4-6 ugers offentlig høring.\nLæs mere om Nedrivningsanmeldelse for Firhøjvej 1, Elstrup, 6430 Nordborg


PAR SØGER bordeylland, det er ikke første gang, jeg gør det. Niche dating sider er i takt med det større udbud af dating sider online, gået hen. Så fik hun iskold besked af de ansatte. Videos, the Formula (full-length movie) Jeg er en sød pige elsker sex og giver godt blowjob -fransk. Vi kan årige Sarah tjener penge på at sælge sin krop over dating-sitet Alladins. (Der er et bad til rådighed). Slaveopdragelse er vildt spændendePengene er gode, men jobbet har Saknas: haderup. Ifølge Koranen er det menneskets opgave at tjene/tilbede Gud ved at tjene skabelsen. Hendes liv burde handle om Peter fra parallelklassen, eftermiddagsjob hos bageren og den nye cd med Britney Spears.\nHaderup pigerne p club flensburg - P-Club - Handewitt\nDa hun får øje på detaljen, vælger hun at gå fra sin mand. En uge senere opdagede han et billede, han aldrig skulle have set. Du mødes af et lækkert venteområde, hvor du kan sidde helt uforstyrret og nyde en lille forfriskning/læse i et uartigt blad/komme i den rette stemning, inden du møder diamant-pigen, der fuldender dit besøg, enten i det romantiske-rum eller i det sorte univers (sm-rum). Har talt med nogle af pigerne. Jeg er en dansk pige som godt kan lide at besøge varme danske gentlemen hvor Eller Tjen penge på at blive slikket når. Det foregår på såkaldte auktioner på hjemmesiden, hvor voksne mænd byder på dates og sex med danske : haderup.\nP: Haderup pigerne p club flensburg\nHaderup piger blovjob, P club flensburg mande luder Vil du tjene nogle gode penge og kan du få et stort smil frem på mine læber,. Masse mennesker: Tjen penge på sex haderup piger. Vores fabelagtige lounge-club, ligger i natur-skønne omgivelse med diskret indgang og p-plads. Har I problemer med, at se hjemmesiden ordentligt på tlf, så vend den venligst rundt. Eller er vejret til det, så evt en tur i naturen. En af personerne i bilen er forfatter og journalist Jens Høvs-gaard. Dette område MÅ ikke bruges til annoncer, hvor der bedes om penge for.\nHaderup pigerne p club flensburg - Tjen Penge På\nPolitiet med vigtig advarsel: Andre kan måske få megafransk escort nu for at frigøre ung kusse danske penge fra et evt. Mange kvinder på min alder, render jo ikke i byen på samme måde længere. Viralt Kvinde ville ligne Angelina Jolie - resultatet er uhyggeligt. Vi har ingen telefonsvare mere, men har du spørgsmål eller vil du bestille tid, kan du stadig ringe på : BEMÆRK NYT, tlfnr:, eller bestille tid på pigernes egne numre. Et menneske, hvis fortid og historie kunderne næppe tænker på højt oppe i det nordlige Europa. Sarah på 15 tjener penge på at sælge sig selv til danske mænd på datingsite.\n0 svar på “Haderup pigerne p club flensburg”


Køb Solhat i Espergærde – Klik her\nEr du på udkig efter solhat i Espergærde? Vi anbefaler følgende webshops…\nMange internet outlets frembyder heldigvis flere leveringsudgaver. En af dem der er mest populær er efterhånden at få leveret til et udleveringssted, hvor du så nemt kan hente de nyindkøbte produkter på et selvvalgt tidspunkt. Løsningen er nemlig ret praktisk, samt oftest ligeledes den prisbilligste leveringsmanér.\nDu kunne lige så vel overveje at få leveret til din lejlighed eller hus eller til adressen på dit arbejde. Leveringsmetoden er i regelen en sjat dyrere, men samtidig særligt problemfri. Den billigste leveringsmodel af solhat i Espergærde kan ikke modsiges at være at du selv henter ordren, hvilket stiller krav om at du befinder dig lige ved solhat i Espergærde netbutikkens tilholdssted.\nFragttiden kan vise sig at være virkelig relevant såfremt vi mangler produkterne omgående, og med det formål er det komplet essentielt at du dobbelttjekker den estimerede leveringstid på den respektive vare.\nEn del solhat i Espergærde online forhandlere annoncerer levering på næstkommende hverdag på utallige varer, men som trods alt kræver at ordren lægges tidligere end et bestemt klokkeslæt, sådan at de sandsynligvis kan nå at få solhat i Espergærde ordnet forud for at personalet drager hjemad.\nFlere e-forretninger i Danmark sikrer portofri levering, men oftest er det under forudsætning af at der handles for et bestemt beløb. Ellers burde du foretrække den prisbilligste form for levering, som typisk – uafhængig om man befinder sig ved Herning, Ringsted eller Ebeltoft – vil blive at få fragtmanden til at levere din pakke til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være rigtig ukompliceret for almindelige mennesker at søge information om priser på solhat i Espergærde på tværs af forretninger på nettet, og til gengæld har en lang række internet webshops ikke kunne lade være med at nedsætte udsalgspriserne på en række af deres produkter – til juniorer, og yderligere også til mænd og kvinder – drastisk, og endda nogle gange frembyde levering uden omkostninger.\nDog kan det stadigvæk være lønsomt at eftergå forskellige online webshops efter solhat i Espergærde rabat forud for at du placerer ordren, så du er på den sikre side med at opnå den mindst kostelige pris.\nMan bør dog huske på, at når en internet forhandler reklamerer solhat i Espergærde til en salgspris der er ekstraordinært tiltalende, er det mange gange være et signal om en snydagtig e-handler. Køb med gængse betalingskort er ikke desto mindre omfattet af et lovbud, som garanterer kunden imod fup webshops.\nVi tilråder køb med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du drage fordel af en afbetalingsløsning som for eksempel ViaBill, såfremt du ønsker at finansiere regningen over flere uger.\nForud for at nogen køber solhat i Espergærde i en e-shop burde de i reglen have øje for butikkens handelsvilkår, det er dog ofte ikke videre interessant.\nEn anden løsning kan derfor være at se nærmere på hvorvidt netshoppen er e-mærke tilsluttet, eftersom det generelt er en erklæring om at e-firmaet adlyder de danske regler, samt at e-forretningen tit evalueres af specialister der har meget erfaring med lovene på området. Det er en rigtig god genvej til bistand, hvis du udsættes for problemer som følge af dit køb.\nDesuden rekommanderer vi at kunden er vaks omkring de mest basale reglementer der har betydning for bestillingen, f.eks. hvilken returrettighed på solhat i Espergærde e-butikken anvender. Derfor er det også afgørende, at man til enhver tid sikrer sin kvittering, således man i fremtiden kan dokumentere sin ordre, uden hensyn til om du er voksen eller et barn.\nTrustpilot medfører sådan set fordelagtige genveje til at læse mange tidligere kunders domme og af den grund rekommanderer vi, at du læser webshoppens solhat i Espergærde vurderinger forud for at du handler.\nFacebook forærer dig tillige regulære fine chancer for at få indsigt i internet forretningens troværdighed. Tilmed møder vi en del e-handler hvor det er muligt at aflevere en evaluering af købsoplevelsen, hvilket lige så vel burde benyttes til afvejning af kundetilfredsheden.\nHjemmesiden er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har tætte samarbejder med en stribe online outlets når vi markedsfører deres varer, og indtjener honorar om en af de besøgende på vores hjemmeside foretager et indkøb.\nInformationer omkring solhat i Espergærde og e-forhandlere opdateres rutinemæssigt, men vi kan ikke garantere imod forandringer der kan være implementeret siden sidste opdatering af vores oplysninger.\nSolhat i Espergærde – Køb solhat i Espergærde


I vores moderne tidsalder behøver man i mange tilfælde ikke længere at bevæge sig væk fra sin egen bopæl for at tage hånd om de daglige gøremål og pligter, herunder såvel handel som underholdning. Det er nemlig muligt at klare det hele via internettet. Det eneste du har brug for er med andre ord en computer, Smartphone eller en tablet – så kan du handle dagligvarer, elektronik, abonnementer, underholdning og utrolig meget andet. Teknologiske landvindinger er konstant med til, at rykke grænserne for hvad vi kan og ikke kan imens vi navigerer på internettet. Men hvad så med faldgruberne? Hvordan kan du være sikker på, at dine betalinger er sikre når du handler på internettet? Vi har her set nærmere på en række metoder som kan være med til at sikre, at din bankkonto ikke bliver lænset når du handler eller spiller online.\nEn af verdens bedst kendte betalingsløsninger som bruges online er PayPal. Et kæmpestort udvalg af onlinebutikker accepterer PayPal som betalingsløsning. En af de store fordele ved at benytte dig af denne løsning når du foretager betalinger på internettet er den såkaldt ”Buyer Protection”. Denne ordning består i, at du altid kan få dine penge tilbage hvis du for eksempel ikke modtager en bestilt og betalt vare. Samtidig foretages alle betalinger via dit kredit- eller debit kort og alle transaktioner er krypterede i overensstemmelse med alle internationale krav og konventioner.\nDer er dog en særlig gruppe af hjemmesider hvor det ganske ofte ikke er muligt at foretage transaktioner ved hjælp af PayPal – vi taler her om de mange casinoer som tilbyder dig at spille fra dit hjem eller på farten. Det er en anelse uklart hvorfor langt de fleste af de danske online casinoer ikke accepterer PayPal som betaling. Det er dog stadig muligt at indbetale ved hjælp af andre af de såkaldte e-wallets, herunder Skrill og Neteller!\nOverordnet set er der en række forholdsregler du kan og bør tage, når du foretager betalinger af den ene eller den anden art via internettet. Overordnet set er det en god idé kun at betale til hjemmesider som på den ene eller den anden måde er certificeret via en danske eller internationalt anerkendt mærkningsordning. Det kan indrømmet være en smule vanskeligt at gennemskue de mange forskellige mærkningsordninger, men der er også andre tiltag du kan tage for at sikre at dine tranaktioner foregår med legitime hjemmesider. En glimrende metode er at tjekke den pågældende hjemmeside via for eksempel Trustpilot. På Trustpilot er det muligt for den almindelige forbruger at anmelde enhver type af hjemmeside som sælger varer eller services. Ved blot at søge på hjemmesidens adresse vil du kunne se hvilke erfaringer andre forbrugere har haft med den pågældende hjemmeside. På denne måde minimerer du risikoen for, at du kommer til at miste dine penge. Vælger du at spille på online casinoer skal det nævnes, at du kun bør spille på online casinoer som har licens fra den danske spillemyndighed.\nVi håber at denne artikel har været med til at hjælpe dig med at sikre dig i forhold til dine online betalinger således at der ikke bliver løbet om hjørner med dig.


Seminar om nytænkning af sports events\nMed henblik på, at undersøge om nye eller anderledes former for idrætsbegivenheder kan afholdes i Grønland skal Naalakkersuisoq for Uddannelse, Kultur, Idræt og Kirke, Peter Olsen i samarbejde med Grønlands Idrætsforbund afholde seminar kaldt ”Sportsevents” den 12. og 13. maj i Nuuk.\nNaalakkersuisoq for Uddannelse, Kultur, Idræt og Kirke, Peter Olsen, specialforbund og idrætsudøvere har tilkendegivet, at en anden turneringsstruktur er nødvendig for at kunne udvikle både sporten og den enkelte idrætsudøver til at kunne præstere bedre på (inter)nationalt eliteniveau. Med den baggrund vil seminaret blive afholdt.\n”Seminaret skal være til med at afklare udfordringer og mulighederne for et andet eller udvidet format til afholdelse af sportsevents i Grønland. Et eksempel er at kigge på konceptet ”Final4”, hvor semifinaler og finaler spilles på samme sted på to hinanden følgende dage, som man bl.a. kender fra europæisk håndbold”, siger Peter Olsen.\nFormand for Grønlands Idrætsforbund, Nuka Kleemann, er enig i Naalakkersuisoqs udtalelse.\n”Jeg er glad og spændt på seminaret, for det er rigtigt, at flere specialforbund og idrætsudøvere ønsker at der er behov for flere sportsevent. Vi skal derfor drøfte de nuværende turneringsstruktur- og udfordringer samt udviklingsmuligheder dertil”, siger Nuka Kleemann.\nSpecialforbund, Elite Sport Greenland, kommunerne samt Grønlands nationale luftfarts- og søfartsselskaber Air Greenland og Arctic Umiaq Line skal deltage til seminaret. Dertil skal deltagerne holde oplæg som beskriver såvel nuværende udfordringer som ønsker til et eventuelt nyt format til afholdelse af udvidet sportsevents i Grønland.


Pseudo-arbejde – Ekstra Bladet\nKrig & katastrofer 3 minutter siden Seks personer er fortsat savnet efter skibsbrand nær Krim 112 14 minutter siden Bil og knallert brager sammen i hovedvejskryds: 24-årig mand i kritisk tilstand Politik 1 time siden Protester mod Maduro fortsætter i Venezuela Politik 39 minutter siden Nu skal Senatet skal stemme om Trumps plan Intl. kendte 3 minutter siden Ung norsk rapper tiltalt for voldtægt og grov vold: - Jeg bliver kvalm og ked af det Krig & katastrofer 3 minutter siden Seks personer er fortsat savnet efter skibsbrand nær Krim\nLørdag d. 21. apr. 2018 - kl. 06:00 0\nLÆSTE FØLGENDE i Politiken forleden: ’Filosof og antropolog: I spilder jeres liv med ligegyldigt pseudo-arbejde. Gå dog hjem!’\nAnders Fogh Jensen og Dennis Nørmark har skrevet bogen: ’Pseudo-arbejde – hvordan vi fik travlt med at lave ingenting’.\nDen handler om, at tusinder af veluddannede danskere møder hver eneste dag på kontoret for at udføre et arbejde, der er fuldstændig meningsløst. Hvilket i Politiken er benævnt som ’en barsk dom’.\nDe fleste af os andre ved, at de to forfattere har ret.\nIFØLGE FORFATTERNE består pseudo-arbejde oftest af ’komplet ligegyldige projekter, regler og strategier, der kan udfylde en 37-timers arbejdsuge’. Som Dennis Nørmark siger i Politiken:\n’Ufatteligt mange mennesker med lange, fine uddannelser sidder hver eneste dag og laver noget, der er totalt værdiløst for dem selv, deres virksomhed og samfundet. Deres arbejde er så fluffy, at de ikke engang kan forklare deres egen familie, hvad de får tiden til at gå med.’\nDE FÅR DEN oftest til at gå med genere folk, der har et rigtig arbejde, kan vi godt afsløre. Ved at tvinge disse til at overvære ubrugelige PowerPoint-præsentationer, luftige strategiplaner samt plage livet af andre med tusinder af kontrolskemaer og mails uden væsentligt anliggende.\nSOM DEN NU pensionerede kirurg fra Rigshospitalet Steffen Jacobsen forleden oplyste i Weekendavisen: Ud af 5413 mails i hans indbakke over de sidste 18 måneders ansættelse var der tre, som var relevante for hans kliniske hverdag.\nPÅ TI ÅR er eksempelvis antallet af akademikere i kommunerne steget med knap 6000 stillinger. Det er en stigning på mere end 50 procent. Det er det samme, der er sket i regioner og stat.\nI samme periode – fra 2006 til 2016 – er der blevet godt 3700 færre lærere og knap 6700 færre pædagoger. Der er tillige blevet færre sosu-assistenter, og en nedgang i antallet af varme hænder flere andre steder har fundet sted.\nMÅSKE SIDDER nogen derude og tænker: Nævn bare en, så enhver kan forstå, at her er et menneske, der hævet over enhver tvivl har et pseudo-arbejde.\nLad os tage regeringens nyudnævnte disruptionchef, Kåre Riis Nielsen. Han indviede forleden på Finans.dk os alle i sin vision og strategi. Hvilket skete med følgende henrivende udtalelse:\n’Danmark skal være mere San Francisco og mindre Brønshøj.’\nDet præmieidiotiske i udtalelsen godtgøres ikke bare af et for det snakkende lag typisk forsøg på at hævde egen klasse ved at karakterisere andre – i dette tilfælde hele Brønshøj – for tvivlsomme. Udtalelsen fra disruptionchefen er særlig tåbelig, fordi han tilsyneladende heller ikke har den fjerneste anelse om, hvad der foregår i San Francisco. En ud af fem i Californien lever under fattigdomsgrænsen, og San Francisco er et epicenter for lige præcis denne form for fattigdom.\nSÅ NÅR antropolog Dennis Nørmark og filosof Anders Fogh Jensen hævder, at ’I spilder jeres liv med ligegyldigt pseudo-arbejde’, er det faktisk kun den halve sandhed.\nDisse mennesker spilder også alle andres liv – og penge – med deres meningsløse virke. Og mange af dem uden at begribe det selv.


Nizjnij Tagil - Wikipedia, den frie encyklopædi\nNizjnij Tagil (russisk: Нижний Тагил, tr. Nizjnij Tagil) er en by i Sverdlovsk oblast i den vestlige del af Den Russiske Føderation. Nizjnij Tagil har 355.693 (2017) indbyggere, og er den næststørste befolkning i oblasten efter Jekaterinburg.\nNizjnij Tagils byvåben Nizjnij Tagils byflag\n(fra 2012), Vladislav Yuryevitj Pinaev\nNizjnij Tagils beliggenhed i Sverdlovsk oblast 57°55′N 59°58′Ø / 57.917°N 59.967°Ø / 57.917; 59.967Koordinater: 57°55′N 59°58′Ø / 57.917°N 59.967°Ø / 57.917; 59.967\nByen er et af de vigtigste industrielle og kulturelle center i Uralbjergene. Mængden af producerede varer i fremstillingssektoren i 2007 beløb sig til 131,8 milliarder rubler. Dermed rangerer Nizjnij Tagil foran Jekaterinburg og højest i Sverdlovsk oblast.\n4 Eksterne henvisningen\nByen ligger på den østlige skråning af Uralbjergene 20-25 km fra grænsen mellem Europa og Asien i en højde af 200 moh. Den vestlige grænse af byen løber langs bjergenes højderyg. Nizjnij Tagils areal er 298.47 km², kommunens (russisk: городского округа, tr. gorodskogo okruga) areal er 4.108 km².\nNizjnij Tagil strækker sig 22 km fra nord til syd og 21 km fra øst til vest. Byen er bygget rundt om den uddøde vulkan Lisja, og bjerget med tårn på toppen er symbol for byen. Den geologiske struktur i området er meget sammensat, og bidrager til byens usædvanlige rigdom på metaller og mineraler. Det er fundet forekomster af i alt 63 elementer i det periodiske system.\nEn stor del af landområdet inden for kommunegrænserne domineres af de mange forskellige fabrikker i industribyen. Floder og vand optager en tredjedel af byens areal.\nNizjnij Tagil har tempereret fastlandsklima med hurtige ændring af vejrforholdene og veldefinerede sæsoner. Den gennemsnitlige lufttemperatur i den Nizjnij Tagil +1,7 °C, den højst målte temperatur er 37 °C, og den lavest målte -52 °C. Den relativ fugtighed: 75,1%. Den gennemsnitlige vindhastighed på 2,5 m/s.\nNizjnij Tagil er et af Urals største industrielle centre. Energikrævende industrier som metallurgi, maskinbygning, kemisk industri, og metalbearbejning er dominerende. Totalt findes der omkring 600 fabrikker i Nizjnij Tagil. Blant disse er:\nNizjnij Tagil Jern- og Stålkombinat (Nizjnetagilskij Metallurgitsjeskij Kombinat, NTMK), som er en ledende russisk stålproducent.\nUralvagonzavod (UVZ), der er velkendt i Rusland som hovedproducenten af moderne kampvogne. Modellerne T-72, T-90, T-95 produceres i byen.\nVeje og jernbaner knytter byen til andre i alle retninger, med Jekaterinburg mod syd, Serov mod nord, Perm mod vest, og Alapajevsk og Verkhnjaja Salda mod øst.\nSalka lufthavn ligger 17 km nordøst for byen. Lufthavnen var en militærbase til 1994, men er nå ombygget til civil lufthavn.\n^ Rossijskoj gazety (15. oktober 2012): Свердловский вице-губернатор Сергей Носов избран мэром Нижнего Тагила (russisk), hentet 26. april 2017.\n(dansk: ~ Sverdlovsk viceguvernør Sergej Nosov blev valgt til borgmester i Nizjnij Tagil)\n^ Nizjnij Tagil bys officielle hjemmeside: История города, hentet 26. april 2017 (russisk)\n(dansk: Byens historie)\n^ Регионы России. Основные социально-экономические показатели городов", 2011г., hentet 26. april 2017 (russisk)\n(dansk: Vigtigste socio-økonomiske indikatorer for byerne)\n^ БД ПМО Свердловской области. Город Нижний Тагил., hentet 26. april 2017 (russisk)\n(dansk: gks.ru Sverdlovsk oblast. Nizjnij Tagil.)\n^ Климат городов России по годам (Webside ikke længere tilgængelig), hentet 26. april 2017 (russisk)\n(dansk: Klimaet i russiske byer efter år)\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Nizjnij Tagil\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Nizjnij_Tagil&oldid=10991502"\nSidst redigeret den 9. januar 2022, klokken 10:51\nDenne side blev senest ændret den 9. januar 2022 kl. 10:51.


KRONBORG LEVERER SØLV TIL WESTIN KYST CUP 2021 - Fisk & Fri\nKRONBORG LEVERER SØLV TIL WESTIN KYST CUP 2021\n– Hej Fisk & Fri. Jeg har netop fået fin lille havørred på 53cm og lidt over 1,6kg, som jeg gerne vil tilmelde til Westin Kyst Cup 2021, lyder det fra Jørn Poulsen.\n– Jeg stod på Kronborgpynten og småsnakkede med en medfisker og diskuterede forskellen mellem frontbremse kontra bagbremse, mens jeg demonstrerede fordelen ved bagbremsen på mit Strafic GRMC, da linen pludselig blev strammet gevaldigt op. Heldigvis havde jeg lige løsnet bremsen efter den havde været strammet helt, så fisken kunne tage et gevaldigt udløb. Jeg kunne så demonstrere, hvor let jeg kunne justere bremsen under fighten, hvorved fisken kunne trættes og kanes uden problemer. Som det ses, blev fisken taget på en Westin D360 i farven chartreuse, som er min vinter-favorit agn, slutter han.\nJørn Poulsen – havørred 53 cm


Kbhguide.com - Koebenhavn - KoebmagerKvarter - Charlies\n33 32 22 89 www.charlies.dk\nFadøl (Hancock, Abbot Ale, Morland Old Speckled Hen, Ruddles County, Flagship IPA, Oyster Stout, Westmalle Trappist, Hoegaarden, ESB, Gambrinus). I praksis skifter en del af udvalget hele tiden.\nma: 00; ti-on: 01; to-lø: 02; sø: 23; 8\nSom i et privat hjem: Almindelig kumme, og man vasker hænder i køkkenet.\n1 pint fadøl (uanset mærke): 50; Yngre voksne, mange engelsktalende.\nAnmeldt første gang 20.10.97\nCharlie's er blevet en institution i det 21. århundredes danske ølliv. Det er det første sted i Danmark hvor den egentlige puristiske ølkultur og -entusiasme slog igennem på værtshussiden. Her ramte den dengang nye indehaver en niche som siden har vokset sig stor og stærk. Udbud og størrelse er siden langt overgået andetsteds, men Charlie's udskænkning af fine håndtrukne engelske øl og gode danske produkter fra Skive er stadig ikke overgået af andre. Så for tilhængere af den tradition forbliver den fine lille bar på Pilestræde stadig nummer ét.\nDe rigtige purister vil nyde engelske portere og ales mv. uden kulsyre, men erfaringen viser at der for gæster fra andre øllag i befolkningen kræves en betydelig tilvænning. Vi mener at have konstateret at specielt trænede øldrikkere fra det øst- og nordjyske finder denne form for fadøl for flad. Da ejeren på Charlie's ikke kunne drømme om at servere en Hof eller Tuborg, kan man tilråde disse traditionsbevidste danskere at forsøge sig med det udmærkede bryg fra det økologiske bryggeri i Refsvindinge, der også laver Faaborgpilsneren, eller den fremragende Hancock Pilsner (eller måske en Gambrinus hvis der skal være mere krudt i). Det autoriserede omgangssprog her er kitschet engelsk, men bartenderne forstår allesammen dansk, så hvis ikke man har lyst til at være med i sproglegen, behøver man ikke det.\nDanmark vrimler med engelskinspirerede værtshuse, men på Charlie's rammer man noget ægte, der jo netop ikke ses hos alle de store kæder der lefler for denne form. Her er selvfølgelig et godt udvalg af gode single malt-whiskyer der er et naturligt tilbehør til godt øl. Og fra væggen nikker N. F. S. Grundtvig billigende til ægtheden på Charlie's Bar. Joh, danskere og englændere har bestemt noget til fælles.\nVi må henlede opmærksomheden på at der efterhånden er kommet noget klubagtigt over stedet. Nogle kunder kan få lov at stå og vente meget længe på at blive betjent hvis bartenderen af en eller anden grund hellere vil snakke med nogle andre eller bare fumle lidt med glassene.\nCharlie's har forbudt rygning da det blev for meget med alle de mange rygere der lige pludselig kom til efter rygeloven.