patentområdet for opfindere og iværksættere - PDF\npatentområdet for opfindere og iværksættere\nDownload "patentområdet for opfindere og iværksættere"\n1 Kort om Chas. Hude Ebbe Johansen er uddannet civilingeniør (K) i 1965 ved Danmarks Tekniske Universitet. I sin karriere har han blandt andet beskæftiget sig med udvikling og innovation hos Radiometer A/S, N. Foss Electric og NIRO ATOMIZER. I perioden var han udsendt fra Udenrigsministeriet og fungerede som teknologiattaché ved den danske ambassade i Paris. Siden 1997 har Ebbe Johansen været tilknyttet Chas. Hude som patentrådgiver. Chas. Hude A/S er blandt Danmarks førende virksomheder inden for rådgivning om Intellectual Property Rights (IPR). Vi beskytter, overvåger, håndhæver og forsvarer immaterielle rettigheder for vores kunder. Chas. Hude blev grundlagt i 1896 af ingeniør Charles von der Hude. Beskyt din viden Danske opfindere står bag mange banebrydende opfindelser, også i et internationalt perspektiv. Tænk bare på højtaleren, stomiposen, legoklodsen og brintpillen. Patenter er en investering, der sikrer dig eneretten til din opfindelse og forvandler dine gode idéer til forretningsmæssige aktiver. Med udgangspunkt i sin baggrund som patentrådgiver, civilingeniør og opfinder introducerer forfatteren patentområdet for opfindere og iværksættere og giver gode råd om patentering. Forfatteren har vurderet knap opfindelser. Bogen er en personlig sammenfatning af væsentlige pointer i patentrådgivning. Læs mere om vores kompetencer på ISBN Patenter for opfindere og iværksættere Ebbe Johansen\n2 Patenter for opfindere og iværksættere Af Ebbe Johansen\n3 Forord Patenter for opfindere og iværksættere af Ebbe Johansen 2009 Chas. Hude A/S Alle rettigheder forbeholdes. Ifølge gældende dansk lov om ophavsret er mekanisk, elektronisk, fotografisk eller anden gengivelse af eller kopiering fra denne bog eller dele heraf ikke tilladt uden forlagets skriftlige samtykke eller aftale med Copy-Dan. 1. oplag ISBN Tilrettelægning Sune Watts Omslag Robert Storm Petersen, Elektrocykel, 1940 Andre fotos Scanpix Trykt af Narayana Press Bogen er udgivet med støtte fra Udvalget til Beskyttelse af Videnskabeligt Arbejde (UBVA) under Akademikernes Centralorganisation.»Chas. Hude,Goddag, jeg har fået en idé. Hvor får jeg udbetalt pengene?øjeblik, så stiller jeg om til Ebbe Johansen.«Det er måske ikke helt sandfærdigt gengivet, men sådan oplever jeg, at mange af mine kunder er kommet i kontakt med mig via omstillingen i Chas. Hude A/S, der yder strategisk rådgivning om såkaldte immaterielle rettigheder, herunder patenter, varemærker og design. Med årene som patentrådgiver for privatopfindere er det efterhånden blevet til mere end opfindelser og opfindere, jeg har haft kontakt med. Denne bog er en personlig sammenfatning af min rådgivning til opfindere og iværksættere eller rettere personer med mindre viden om patentforhold end jeg selv. Området er stort og komplekst. For at få det hele med, har jeg sprunget noget over. Bogens formål er at introducere patentområdet for opfindere og iværksættere, at give gode råd om patentering og ikke mindst at besvare spørgsmålet: Hvorfor patentere? Om beskyttelsen via et patent skal her blot nævnes, at det giver ejeren af patentet ret til at forbyde andre kommercielt at udnytte (producere og/eller anvende og/eller sælge) opfindelsen i 20 år i det eller de lande, hvori patentet er gyldigt. Kapitel 1 er et eksempel på en typisk første samtale mellem en patentrådgiver og en opfinder eller iværksætter. De efterfølgende kapitler uddyber enkelte af emnerne fra kapitel 1.\n4 4 PATENTER FOR OPFINDERE OG IVÆRKSÆTTERE Bogen er tænkt som en opslagsbog og ikke en jeg-kan-ikkelægge-bogen-fra-mig-bog. Jeg håber, at den vil inspirere og bidrage med indsigt i patentverdenen. En særlig tak til Anne-Mette Bak Nielsen, Klaus Jørgensen og Poul Damgaard Sørensen, virksomhedskonsulent i henholdsvis Væksthus Nordjylland, Væksthus Hovedstadsregionen og Væksthus Midtjylland, for konstruktiv feedback og kommentarer til mit manuskript. Bogen er tilegnet de mange kreative mennesker, jeg har mødt gennem tiden. Ebbe Johansen September 2009 Indhold 1 En samtale 7 2 Hvad er en opfindelse? 19 3 Søgning i patenter 25 4 Hvorfor patentere? 29 5 Sparringspartnere 33 6 Fem gode råd 37\n5 1 En samtale Her følger et uddrag af en typisk indledende samtale mellem en opfinder og en patentrådgiver.»dav velkommen til. Har du før haft noget med patenter at gøre?ikke rigtigt, men min bror har.havde du problemer med at finde herind?nej, men jeg har kun betalt for én times parkering.jeg skal også nok prøve at huske på det, men så bør vi måske komme i gang. Efter at vi talte sammen i telefonen, har jeg været spændt på, hvad det er, som du har opfundet. Må jeg høre?«nu følger en gennemgang af opfindelsen, der af fortrolighedsmæssige årsager er udeladt her. I kapitel 2 er lidt nøjere gennemgået, hvad en opfindelse, en idé og en opdagelse er, samt hvad der kan patentbeskyttes.»må jeg først spørge dig om noget helt andet? Er du opfinder eller iværksætter? Vil du sælge din idé hurtigst og bedst muligt, eller vil du sige dit job op og opbygge en virksomhed baseret på din opfindelse?«opfinder eller iværksætter?»jeg vil helt klart gå videre med min idé selv. Jeg har råd til at gå på en 4-dages arbejdsuge i starten.«\n6 8 PATENTER FOR OPFINDERE OG IVÆRKSÆTTERE 1. EN SAMTALE 9 Det generelle Det unikke Inden mødet har opfinderen fremsendt en beskrivelse af opfindelsen, så jeg kan være forberedt og eventuelt have konsulteret en kollega med det pågældende fagområde som speciale. Beskriv opfindelsen En foretrukken og anbefalelsesværdig måde at beskrive en opfindelse på er at tage et stykke papir (A4) og folde på midten. På øverste halvdel af papiret skrives med store bogstaver den generelle situation. (F.eks. en maskine til automatisk at fremføre tråd og være i stand til at sy tøjstykker sammen.) På den nederst halvdel af papiret skrives med store tydelige bogstaver, hvad opfinderen helt konkret konstruktivt har foretaget sig for at opnå forbedrede egenskaber. (F.eks. hullet i nålen er i den spidse ende.) Denne korte beskrivelse af opfindelsen gør det let at sætte sig ind i sagen, idet der fokuseres på det unikke den nederste halvdel af papiret. Står der ikke noget, er der ingen umiddelbare patenteringsmuligheder.»fint, det lyder som om, det vil være muligt at skaffe finansiering.lad mig lige bruge et par minutter på at fortælle, hvad et patent er. Et patent er en teknisk løsning på et problem, og der er primært tre betingelser, der skal være opfyldt, for at man kan få et patent. For det første skal opfindelsen have industriel anvendelighed. Det betyder, at man skal kunne anvende opfindelsen rent praktisk og f.eks. kunne sælge den og gerne tjene penge på den. Ellers ville det også være lidt fjollet. Der findes mange meget sjovere måder at bruge penge på end at bruge dem på patenter. For det andet skal opfindelsen have såkaldt opfindelseshøjde. Det betyder, at opfindelsen skal adskille sig væsentligt fra kendt teknik. Den ikke må være nærliggende for en fagmand inden for området. Hvis en opfinder f.eks. kommer til mig og siger: Se her Ebbe. Du kender et 1-tommers søm, et 2-tommers søm og et 3-tommers søm. Men jeg har opfundet et 4-tommers søm! Så tror jeg nok jeg vil sige: Den går ikke Granberg: Der er ikke teknologisk opfindelseshøjde nok. Men var han kommet med en skrue, og en skrue var helt ukendt, så ville der være noget at komme efter. Og så er vi ved den sidste betingelse, der skal være opfyldt. Og det er den vanskeligste betingelse at opfylde. Jeg tror faktisk, at ca. en tredjedel af de opfindelser, jeg bliver præsenteret for, falder på dette krav. Det er kravet om, at opfindelsen skal være ny. Der er et absolut nyhedskrav. Opfindelsen må ingen steder være offentlig beskrevet (f.eks. via tidsskrift eller foredrag) eller være åbenlyst anvendt. Når man derfor skal give gode råd til opfindere og iværksættere, er det første og det bedste råd, man kan give: Undersøg om opfindelsen er ny. Inden du investerer alle dine penge, og inden du investerer dit hjerteblod, så undersøg lige om opfindelsen er ny, eller om den f.eks. er patenteret i 1938 i England.*«Industriel anvendelighed Opfindelseshøjde Nyhedskrav * Kapitel 3 gennemgår mere detaljeret, hvad man kan bruge søgninger i patenter til, og hvordan man gør.\n7 10 PATENTER FOR OPFINDERE OG IVÆRKSÆTTERE 1. EN SAMTALE 11 Kilde Bordtennisbolde bjærger båd Vidste du, at man kan hæve et skib op af vandet med bordtennisbolde? Anders og ungerne har gjort det, og forsøget er faktisk efterprøvet af Mythbusters! I 1949 havde Anders, Rip, Rap og Rup travlt med at fiske ting op fra havbunden, da de pludselig faldt over et sunket skib. Skibet viste sig at tilhøre onkel Joakim, og Anders forsøgte at få Joakim til at betale et kæmpe beløb for at få det bjærget. Men det var selvfølgelig sværere end svært ( ) og det endte med, at Joakim fik Anders til love at få skibet på ret køl for sølle seks tusind kroner. Det får man ikke meget bjergningsudstyr for og så må man jo tænke kreativt i stedet. Det var Rip, Rap og Rup, der fik idéen med bordtennisboldene. De førte en slange ned i skibet og fyldte det op med bordtennisbolde. Bordtennisbolde er lettere end vand, og ved hjælp af mange, mange kasser bordtennisbolde lykkedes det at hæve skibet. Tilfældigvis blev regningen fra bordtennisboldfabrikken på nøjagtig seks tusind kroner, ( ) og ejeren af fabrikken var selvsagt onkel Joakim. Han fik bjærget sit skib helt gratis, og Anders sad igen tilbage med skægget i postkassen. Men: Er dette bare tegneserieløjer, eller kan man faktisk bjærge et skib med bordtennisbolde? Discovery Channel-programmet Mythbusters bestemte sig for at give denne Barks-historie en chance. De sænkede et skib og brugte bordtennisbolde til at hæve det igen. Og det virkede! Metoden er også blevet testet med skumplastbolde af den danske opfinder Karl Krøyer. Rygtet siger, at Krøyer forsøgte at tage patent på metoden men fik afslag, fordi den allerede var opfundet af Anders And!»For nu at vende tilbage til dig, er det min umiddelbare vurdering af din opfindelse, at der er patenteringsmuligheder under forudsætning af, at den er ny. Når man går i gang med en patenteringsproces, sætter man en proces i gang, hvor det er vigtigt, at man gør de rigtige ting på de rigtige tidspunkter. Lad mig derfor kort gennemgå, hvad der sker i løbet af et ideelt patenteringsforløb (se figur 1.1). Det begynder med, at en opfinder får en idé, der bliver udviklet til en opfindelse. Det allerførste man gør, er som nævnt at undersøge, om idéen rent faktisk er ny. Man foretager derfor en såkaldt nyhedsundersøgelse. Finder man ingen beskrivelse af opfindelsen, kan man antage, at den er ny, og man kan gå videre. Nyhedsundersøgelsen kan foretages af opfinderen selv, eller han kan købe sig til den. Formålet med nyhedsundersøgelsen er blandt andet at sikre sig mod ubehagelige overraskelser i projektet på et senere tidspunkt. Man forsikrer sig mod ikke at spilde den kommende investering. En nyhedsundersøgelse foretaget af en professionel patentrådgiver vil typisk koste kr. ex. moms.* Under forudsætning af at der ikke er røde faresignaler, kan man nu udarbejde en patentansøgning. Da man ikke kan få patent på noget kendt, kan patentansøgningen udformes mere præcist, men udformningen skal dog dække bedst muligt. Udarbejdelsen af en patentansøgning foretaget af en professionel patentrådgiver vil typisk koste kr. ex. moms. Og så kommer tidspunktet, hvor man indleverer ansøgningen.ville det ikke være nemmere og billigere at få en brugsmodelregistrering?jeg tror de fleste patentrådgivere har et personligt forhold til brugsmodelregistrering jeg har i hvert fald. Efter min opfattelse er brugsmodelregistreringen dyrere og dårligere end et patent. Men der findes situationer, hvor man med fordel kan Patentansøgning Patenteringsforløb Nyhedsundersøgelse Brugsmodelregistrering * Kapitel 3 beskriver lidt mere detaljeret, hvordan man i praksis selv kan foretage en søgning i patentlitteraturen.\n8 12 PATENTER FOR OPFINDERE OG IVÆRKSÆTTERE 1. EN SAMTALE 13 benytte den. Lad os blot sige, at det er et specialvåben, og at en professionel patentrådgiver bør afgøre, hvornår det kan anvendes.hvor lang tid tager det at skrive en patentansøgning?vi vil helst have en måneds tid til det, men ikke fordi vi sidder og skriver i en måned. Lidt populært sagt skal der en intellektuel modningstid til. Vi skal stille opfinderen nogle uddybende spørgsmål, der måske kræver nogle overvejelser. Resultaterne fra nyhedsundersøgelsen skal også indarbejdes i ansøgningen. Men især skal vi forsøge at få så bred og præcis en beskyttelse som mulig. Det sker ikke sjældent, når vi til sidst gennemgår patentkravene med opfinderen, at opfinderen siger: Er det det, jeg har opfundet? Det understreger, at patentkravene er det væsentligste i et patent, og det er især ved formuleringen af patentkravene, at en patentrådgiver er sin vægt værd i guld. Men lad os vende tilbage til tidslinjen. Vi støder her på en konflikt. Inden indleveringsdagen eller prioritetsdagen skal man absolut holde mund med sin opfindelse. Man må ikke offentliggøre den. I modsat fald vil opfindelsen ikke kunne leve op til nyhedskravet. Det er derfor vigtigt, at alle, der har været involveret i sagen, i bedste fald har underskrevet en fortrolighedsaftale. Men efter indleveringen vil mange opfindere gerne fortælle vidt og bredt om opfindelsen, blandt andet for at få den solgt. Det er normalt ikke en god idé. I de fleste situationer foregår der nemlig en løbende (produkt)udvikling, hvilket bevirker, at man f.eks. 3 uger efter indleveringen erkender nye konstruktive Hemmeligholdelse Figur 1.1 MÅNEDER En patentansøgnings forløb Idé Resultat fra Danmark (PVS) Nyhedsundersøgelse Reservation af lande Resultat fra PCT Nyhedsundersøgelse Offentliggørelse Videreførelse i de enkelte lande Undersøgelse Ansøgning indleveres\n9 14 PATENTER FOR OPFINDERE OG IVÆRKSÆTTERE 1. EN SAMTALE 15 Offentliggørelse forhold, der bør komme med i patentet. Er opfindelsen nu i mellemtiden blevet offentliggjort, er der måske ingen muligheder for at få beskyttet det, som måske er allervigtigst. Man vil patentteknisk helst holde mund så længe som muligt, mens man salgsteknisk gerne vil fortælle om det så hurtigt som muligt. Under alle omstændigheder vil patentansøgningen dog blive offentliggjort efter 18 måneder, med mindre Med mindre hvad?lad mig vende tilbage til dette spørgsmål, men lige nu gøre tidslinjen færdig. Ansøgningen er blevet indleveret, og der går nu 8 10 måneder, hvorefter Patent- og Varemærkestyrelsen (PVS) fremsender et brev med en vurdering af opfindelsens patentmuligheder. Her kan så fremkomme lidt brevveksling, indtil man forhåbentlig får overbevist PVS om opfindelsens fortræffeligheder. Opfinderen skal nu tage stilling til hvilke lande, han kunne tænke sig at opnå patent i. Han afkrydser derfor en smørrebrødsseddel med mulige lande. Hellere for mange end for få indtil videre koster det ikke noget. Valget skal være foretaget, inden der er gået 12 måneder. Dagen efter de 12 måneder er det for sent. I det viste eksempel sker der patentteknisk det, at den danske ansøgning videreføres som en international patentansøgning, også kaldet en PCT-ansøgning. PCT står for Patent Cooperating Treaty og er en international patentretslig traktat, der blev færdiggjort i Traktaten harmoniserer og forenkler behandlingen af patentansøgninger i hver enkelt medlemsstat, for i bund og grund er patentlovgivningen en national lovgivning. Ulempen herved kommer især frem i forbindelse med omkostningerne, i dette tilfælde efter 30 måneder. Efter ca. 16 måneder fremkommer PCT-myndigheden med en patenterbarhedsrapport baseret på de tre krav til et patent. Efter 18 måneder offentliggøres patentansøgningen, hvorved der åbnes mulighed for, at konkurrenter kan gøre indvendinger mod, at patentet bliver udstedt. Efter 30 måneder og under forudsætning af, at der ikke har været sten på vejen, videresender PCT-myndigheden sagen til de enkelte landes patentmyndigheder, der dernæst behandler sagen og forhåbentlig godkender patentet. Det skal bemærkes, at ansøgningen fra PCT-myndigheden også f.eks. kan sendes via Den Europæiske Patentmyndighed, før den går til de enkelte lande. Sammenfattende ses det, at der kan gå adskillige år fra indlevering af ansøgning til endeligt udstedt og dermed gyldigt patent. Mere interessant i denne forbindelse er det imidlertid, at ved 30-måneders dagen skal der betales ganske mange penge af størrelsesordenen kr. pr. land. Nogle af omkostningerne forfalder dog først senere, når patentet bliver godkendt efter 5 7 år. Der kan vælges andre indleveringsstrategier, der fremrykker eller udskyder tidspunktet for den store betaling. Det betyder, at når man som opfinder sætter en patenteringsproces i gang, starter man samtidig et ur, der tikker ned gennem 30 måneder mod en stor regning. Så forhandlinger om køb af opfindelsen skal gerne være på plads, inden uret ringer. Og det ved køber. Det kan godt opleves som en virkelig pression, men det understreger blot, at et patent skal ses i en forretningsmæssig sammenhæng. Processen kan forekomme lidt tung og bureaukratisk, men det er vigtigt at forstå, at man sætter en proces i gang med konsekvenser, når man indlevere en patentansøgning. Vil du i øvrigt have en kop kaffe?ja tak.«[kort pause]»iværksætteren har flere roller end opfinderen. Iværksætteren skal have hele processen eller projektet (fra opfindelse til salg) til at fungere, herunder det vigtige at skaffe penge til projektet. Lad mig derfor først kort omtale forskellige typer finansiering. Forretningsmæssig sammenhæng\n10 16 PATENTER FOR OPFINDERE OG IVÆRKSÆTTERE Figur 1.2 Finansieringsmuligheder Risiko Idé Værdi af projektet Kapitalbehov / værdi Børsen Institutionelle investorer Venturekapital Risiko Vækstfonden Business Angels Innovative Miljøer Tid vigtigt at henvende sig til de rette. Man skal således ikke gå på børsen efter penge med en helt ny idé. De penge, der er mest relevante for et nystartet projekt, er dem fra de innovative miljøer. Det forudsættes her, at iværksætteren ikke er i en basisorganisation, der kan overtage finansieringen, såsom en privat virksomhed eller et universitet. Man må imidlertid ikke glemme den vigtigste finansieringskilde FFF som næsten alle iværksættere benytter sig af i den allerførste spæde start. FFF står for Friends, Fools and Family. En iværksætter, der er kommet i gang med sit projekt, skal ikke mere kun være tekniker, men også skaffe finansiering. Det betyder i realiteten, at der skal udarbejdes en forretningsplan, dvs. foretages en markedsanalyse, en konkurrentanalyse, vurdering af kapitalbehov mm. Du kan som iværksætter her få hjælp af de regionale væksthuse og Connect Denmark.* En fordel er også, at denne hjælp er fortrolig og gratis. I den konkrete situation med din opfindelse er det næste skridt at tage kontakt med et Væksthus og vente lidt med patenteringen. Det er måske lidt for tidligt at udarbejde en patentansøgning, men en nyhedsundersøgelse ville måske ikke være så ringe endda. Her kan Væksthuset måske hjælpe lidt til med en delfinansiering.«friends, Fools and Family På figuren er den vandrette akse tid, der begynder med en idé eller en opfindelse. Den lodrette akse er risikoen ved projektet. Den starter højt (til venstre) og falder, efterhånden som tiden går, og usikkerhederne bliver elimineret. Den samlede risiko bliver således mindre og mindre. Den lodrette akse til højre er som anført kapitalbehovet eller værdien af projektet. I begyndelsen, hvor risikoen er meget høj, er værdien af projektet meget lav, og efterhånden som risikoen falder, øges værdien og samtidig behovet for penge. Indtegnet er også forskellige typer penge. Det er nemlig Mødet afsluttes nu med en konkret gennemgang af den foreliggende opfindelse og munder ud i en klar anbefaling af, hvad der bør være de næste trin i processen. De hyppigste anbefalinger er erfaringsvis at: Foretage en nyhedsundersøgelse. Foretage en første markedsundersøgelse. Tage kontakt til en potentiel samarbejdspartner. * Se også kapitel 5, der netop handler om strategiske samarbejdspartnere. Link com\n11 2 Hvad er en opfindelse? Nu skal det handle om forskellen på en opfindelse, en opdagelse og en idé. Jeg vil søge at beskrive og definere ordene. En udfordring er, at ord ikke altid er helt præcise, hvilket kan være et problem inden for patentområdet, der i forvejen er et immaterielt område. Som eksempel kan jeg nævne, at vi lever i et vidensamfund, hvor ca. 80% af en virksomheds aktiver er immaterielle. Det svirrer med begreber som videndeling, Intellectual Asset Management og immaterielle værdier, men hvem har lige en klar definition af begrebet viden? Man tyr naturligvis til Platon, der mener, at viden er sand, begrundet overbevisning eller noget, der så godt som er sikkert. Så et patent beskytter altså noget nyt, der er så godt som sikkert! Der findes en række ord, som en opfinder ofte benytter: Ønske Idé Eksempel Opfindelse Opdagelse Lad mig dog først begynde med ordet chance. Jeg tror mange opfindere, der søger at få solgt en opfindelse og har fundet en potentiel investor, har benyttet ordet chance.»her er alle tiders chance.«investorer hører ikke dette ord, men:»her er alle tiders risiko.«platon Viden er sand, begrundet overbevisning.»justified true belief«\n12 20 PATENTER FOR OPFINDERE OG IVÆRKSÆTTERE 2. Hvad er en opfindelse? 21 Opfindelse First to file Man skal heller ikke til en bankmand sige,»at jeg har en fidus«. Et»projekt«er meget nemmere at låne penge til end en»fidus«. I den førnævnte række ord er der en slags rød tråd. Et ønske er principielt fri fantasi og ligeledes en idé. Hæftes der nu et konkret eksempel på idéen, bliver der pludselig jordforbindelse, og man kan tale om en opfindelse eller en opdagelse. Jeg vil nu med almindelig snusfornuft forsøge at definere en opfindelse og dernæst se på, hvor et patent passer ind i denne begrebsverden. Mit udgangspunkt er, at en opfindelse er en teknisk nyskabelse baseret på menneskelig aktivitet. Lad mig først begynde med, hvad der menes med nyskabelse eller at noget er nyt. For at noget kan være en opfindelse, må en opfinder på et tidspunkt have undfanget en idé og bearbejdet den til det, man kan kalde en opfindelse. Hvis nu flere har gjort den samme opfindelse, hvem er så opfinderen? Almindelig sund fornuft vil mene, at opfindelsens skaber er den, der kom først og fik patent på opfindelsen efter det såkaldte first to file-princip. Tænk bare på Elisha Gray, der er bedst kendt for (eller glemt for), at han indleverede en patentansøgning på sin nye opfindelse telefonen 20 minutter efter, at Graham Bell havde indleveret en patentansøgning på sin opfindelse telefonen. For at noget skal være en opfindelse må det kræves, at opfindelsen ikke er kendt, men at den er ny at det er første gang man ser den. Den anden ting, der bør kræves, for at noget kan besmykke sig med ordet opfindelse, er, at der er et element af kreativitet i sagen. Den, der har fundet ud af, at man kan fremstille en symaskine ved bl.a. at placere hullet i nålen i den spidse ende, har tilført sagen kreativitet, hvorimod den, der har opfundet et 4-tommers søm, dengang man kun havde 1-, 2- og 3-tommers søm, har udvist mindre kreativitet. Symaskinen er en opfindelse, mens 4-tommers sømmet blot er hvad der ligger inden for en fagmands almindelige kunnen. Den sidste parameter, der bør indgå i definitionen af en opfindelse, er noget med penge: Hvad er det værd? Storm P. har i en række tegninger vist forskellige opfindelser. De er kuriøse, men må betragtes som kunstnerisk værdiskabende snarere end økonomisk værdiskabende. Se blot på elektrocyklen på forsiden af denne bog. Opfindelse eller opdagelse? Figuren består af tre linjer, der afgrænser, hvad en opfindelse er og hvad en opdagelse er. Linjerne sondrer mellem om indholdet er: 1. Kendt eller nyt 2. Konstaterende eller konstruktivt 3. Nærliggende eller kreativt Kendt Nyt Opfindelse Kreativt Nærliggende Opdagelse Konstruktivt Konstaterende Figur 2.1 Forskellen på en opfindelse og en opdagelse\n13 22 PATENTER FOR OPFINDERE OG IVÆRKSÆTTERE En opfindelse er ny, kreativ og konstruktiv. En opdagelse er ny, kreativ og konstaterende. H.C. Ørsted opdagede elektromagnetismen. På baggrund af denne opdagelse kunne elektromotoren opfindes. Vender vi os nu til patentlovgivningen, stilles der tre krav til et patent.* 1. Industriel anvendelighed 2. Opfindelseshøjde 3. Krav til nyhed Som det fremgår, er disse tre krav netop de krav, som almindelig sund fornuft vil diktere. I indledningen definerede jeg, at en opfindelse er en teknisk nyskabelse baseret på menneskelig aktivitet. Som afsluttende bemærkning på dette kapitel skal nævnes, at grænsen mellem de enkelte områder ser pæn og skarp ud på tegningen. Kigger man lidt nøjere på grænsen mellem f.eks. nyt og kendt, vil man imidlertid se, at det, der ligner en pæn sammenhængende linje, ved stor forstørrelse er en række punkter eller områder, der hver for sig er en retsafgørelse. Forskellen på ophavsret og patentret Kan jeg beskytte min idé via ophavsretten? Jeg er ofte blevet stillet dette spørgsmål. Svaret er egentlig ganske enkelt. Nej, hvis din idé er en opfindelse, så er den ikke beskyttet af ophavsretten. Ophavsret og patentret er to forskellige former for immaterielle rettigheder. Ophavsretten er et juridisk regelsæt, der giver kunstnere som f.eks. forfattere, komponister og fotografer dispositionsret over deres værker. Ophavsretten betyder f.eks., at andre ikke må indspille et stykke musik, opføre et skuespil, publicere et fotografi eller oversætte en bog til tysk uden samtykke og tilladelse fra ophavsmanden. Patentretten omfatter industrielle opfindelser tekniske løsninger, der adskiller sig væsentligt fra det, der allerede er kendt, som beskrevet i dette kapitel. Ophavs- og patentretten beskytter altså to forskellige former for kreative idéer den kunstneriske idé materialiseret i et værk og den tekniske idé udtrykt i en opfindelse. Der er også ligheder mellem de to rettighedstyper. Både ophavsret og patentret er såkaldte negative rettigheder, hvis formål er at forbyde eller udelukke andre end ejeren af rettigheden at disponere over rettigheden og udnytte den kommercielt. Patent- og ophavsrettigheder er tidsbegrænsede rettigheder. Beskyttelsestiden for ophavsretslige værker i Danmark er 70 år regnet fra udgangen af ophavsmandens dødsår. Patenter giver opfinderen eneret til opfindelsen i 20 år regnet fra den dato patentansøgningen indleveres. Når beskyttelsestiden er udløbet, kan værket eller opfindelsen frit udnyttes. Patentretten bygger på et offentlighedssystem, der sikrer samfundet adgang til opfindelser til inspiration og yderligere innovation. Opfinderen får eneretten til opfindelsen i en begrænset periode mod at offentliggøre sin opfindelse. Ophavsretten sikrer tilsvarende, at samfundet kan få adgang til offentliggjorte kunstneriske værker på bestemte vilkår, der blandt andet sikrer, at kunstnere krediteres og modtager et vederlag ved brug af bøger og musikværker mv**. * Se kapitel 1 for en yderligere beskrivelse af hvert enkelt krav. ** For yderligere introduktion til dansk ophavsret kan jeg anbefale Morten Rosenmeiers Ophavsret for begyndere. En bog for ikke-jurister, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, 2007.\n14 3 Søgning i patenter I det følgende kapitel vil jeg gennemgå, hvordan en opfinder selv kan foretage en søgning i patentlitteraturen, samt hvad søgningsresultaterne kan benyttes til. Undersøgelse i praksis For at foretage en nyhedsundersøgelse kan man med fordel benytte den gratis søgemaskine En enkel søgestrategi kan være følgende: Man finder nogle ord, der beskriver det unikke ved ens opfindelse. Disse indføjes på engelsk i skemaet under Keyword(s) in title or abstract. Dernæst trykkes på søg/search, hvorpå computeren bladrer godt 45 millioner patentskrifter igennem. De patentskrifter, der indeholder alle de benyttede ord, bliver opført på en liste på skærmen, hvoraf blandt andet titlen fremgår. Ved at klikke på titlen kommer patentets forside frem, hvor man på abstract eller tegning kan danne sig et indtryk af, om det fundne er relevant. Er det relevant bør man læse hele skriftet. Det gælder om ikke at finde for mange hits. Hvis det er tilfældet, bør man blive lidt mere præcis i sine keywords. Omvendt skal man ikke blive overlykkelig, hvis man ikke finder nogle hits. Det kan f.eks. være, at et keyword er stavet forkert. Har man fundet et eller flere patenter, der går i retning af opfindelsen, men ikke helt, så skal man skyde mere præcist. Man kan sige, at første skud var med haglgevær, andet skud skal være præcisionsskydning. Patentskrifterne er registrerede/arkiverede i klasser i et klassifikationssystem i lighed med det, der anvendes på biblioteker. Søgestrategi Link vælg: avanceret søgning\n15 26 PATENTER FOR OPFINDERE OG IVÆRKSÆTTERE Figur 3.1 Avanceret søgning på Kigger man nu igen på de patenter, der havde lidt med ens opfindelse at gøre, men alligevel ikke, så vil man på forsiden se betegnelsen International Classification eller ICl og derefter f.eks. B32B 27/08l. Man foretager nu igen en søgning med men denne gang udfyldes ikke skemaets rubrik med keywords, men i stedet udfyldes rubrikken International Classification med B32B 27/08l. Ved denne søgning risikerer man at ramme guld. På den følgende figur er vist skemaet for Advanced Search (avanceret søgning). Som tidligere nævnt offentliggøres en patentansøgning først 18 måneder efter indleveringsdagen. Det betyder, at den først er offentlig tilgængelig på det tidspunkt. Selv den bedst mulige Keyword(s) in title Keyword(s) in title or abstract: Publication number: Application number: Priority number: Publication date: Applicant(s): Inventor(s): European Classification (ECLA): International Patent Classification (IPC): plastic and bicycle hair WO DE WO1995US15925 yyyymmdd Institut Pasteur Smith F03G7/10 H03M1/12 undersøgelse vil ikke kunne finde, at en anden har indleveret en ansøgning for nøjagtig samme opfindelse dagen før. Eller rettere: det vil man først kunne finde ud af 18 måneder senere. Sammenfattende kan man sige, at det eneste sikre resultat fra en patentundersøgelse er, at hvis man finder et patent, der beskriver eller viser ens egen opfindelse, så kan man ikke opnå et gyldigt patent på opfindelsen. I alle andre tilfælde må man lidt lakonisk konstatere, at man ikke fandt noget der, hvor man ledte. En kyndig patentrådgiver vil dog kunne tolke situationen med stor sikkerhed baseret på sine erfaringer. Hvorfor undersøge? En søgning, som beskrevet i det foregående afsnit, kan have til formål at få afklaret, hvorvidt en opfindelse er ny eller ej og dermed svare på spørgsmålet; Kan opfindelsen patenteres? Men der kan være andre formål med at søge i patentdatabaserne, f.eks. i forhold til krænkelse, teknisk inspiration og undersøgelse af markedet. En krænkelse af et patent foreligger, hvis man fremstiller/ anvender/sælger en opfindelse, som en anden person eller virksomhed har patent på. Det må man naturligvis ikke, og det kan medføre et erstatningsansvar. Det generelle råd i den forbindelse vil være; Glem sagen, men der kan være situationer, hvor der måske kan gives et andet råd; Tal med en patentagent om sagen. Patentdatabaserne indeholder godt 95% af al teknik/teknologi. Derfor kan man med fordel her finde teknisk inspiration til andre tekniske løsninger, end dem man bruger i dag. En opfindelse er som tidligere nævnt en teknisk løsning på et problem. Hvordan har andre løst det problem? Gør andres løsning min opfindelse stærkere eller svagere? Endelig fortæller andres patenter noget om markedet, dels om hvem, der er patentaktive, dels hvilke andre anvendelser end ens egne, der eksisterer. De patentaktive er ens konkurrenter og eventuelt kommende licenstagere eller købere af ens opfindelse. Krænkelse Inspiration Marked\n16 4 Hvorfor patentere? Svaret på spørgsmålet afhænger af, hvem man spørger. Lidt forenklet kan man gruppere svarene i følgende tre grupper: Opfindere/iværksættere Almindelige mennesker og virksomheder (Venture)kapital Her vil blive fokuseret på opfinderen/iværksætteren. En opfinder har en svær opgave. Når en opfinder ønsker at skaffe sig penge til at videreudvikle en idé eller opfindelse, står han altid sidst i køen, hvor der ydes lån. Risikoen ved projektet synes altid meget stor for investor, bl.a. fordi opfinderen ofte ikke lægger skjul på, at han gerne vil ud af sagen. Mange investorer siger, at når de skal bedømme et projekt, ser de på tre ting: personen, personen og personen. Når de derfor møder et projekt, hvor personen gerne vil sælge og trække sig ud af projektet, så kræver det en overbevisende argumentation. Derfor er en opfinders behov med en opfindelse oftest til en billig penge at få et grundlag, hvorpå en fortrolighed kan bygges. Det behøver ikke at være en superprofessionel patentansøgning. Den skal blot være god nok til at finde en køber af opfindelsen. Her følger beskrivelse af en simpel patenteringsstrategi, som benyttes af mange opfindere. Opfinderen får en idé og videreudvikler den til en opfindelse. Dernæst foretager han selv en nyhedsundersøgelse. Han ved godt, at den ikke bliver så god, som hvis den blev foretaget af professionelle patentrådgivere, men den er billigere. Simpel patenteringsstrategi\n17 30 PATENTER FOR OPFINDERE OG IVÆRKSÆTTERE Fortrolighedserklæring På basis af denne nyhedsundersøgelse udarbejder opfinderen dernæst selv en patentansøgning, som han indleverer. Han ved godt, at den ikke bliver så god, som hvis den blev udarbejdet af professionelle patentrådgivere, men den er billigere. Endelig udarbejder opfinderen en fortrolighedserklæring (en NDA: Non-Disclosure-Agreement), hvor den information den juridiske genstand der skal holdes fortrolig, er defineret ved nummeret på den indleverede danske patentansøgning. En sådan udformet NDA har de færreste virksomheder (købere) problemer med at underskrive, da den juridiske genstand er veldefineret. Opfinderen vil nu de næste ca. 8 måneder styrte rundt til potentielle købere, for at få dem til at overtage (købe) opfindelsen. Efter ca. 8 måneder gøres status. Hvis der efter 8 måneder ikke er fundet en køber, vedtager opfinderen, at det var en dårlig opfindelse og skrinlægger sagen. Hvis der er fundet en køber, kan denne overtage omkostningerne i forbindelse med patenteringen, og en eventuel opstramning/forbedring af patentansøgningen kan måske nås inden 12-månedersfristen. I forbindelse med købsforhandlingerne og videreudviklingen af opfindelsen kan disse trække så meget i langdrag, at det kan vise sig hensigtsmæssigt, at trække ansøgningen tilbage inden 18 måneder (så har den formelt aldrig eksisteret) og dernæst indlevere en ny og forbedret patentansøgning dagen efter. Risikoen ved denne manøvre er naturligvis, at nogen i mellemtiden har indleveret en ansøgning på den samme eller næsten den samme opfindelse.\n18 5 Sparringspartnere Dette kapitel kredser om, hvor en opfinder eller iværksætter kan finde hjælp til kommercialisering af sin opfindelse. Iværksættere og opfindere har altid eksisteret, men i de seneste år er der blevet politisk fokuseret på betydningen af disse af hensyn til samfundets udvikling i en globaliseret verden. Det har betydet, at der er etableret en række tiltag, hvis opgave det er at hjælpe opfindere og iværksættere. Skal man beskrive, hvad der menes med en opfinder/iværksætter, kan man f.eks. inddele dem som følger: Universitetsforskere Udviklingsfolk i virksomheder Professionelle opfindere Iværksættere Førstegangsopfindere De to første kategorier har en organisation til at bistå sig med patenteringsprocessen. De professionelle opfindere har efterhånden lært det, men iværksættere og førstegangsopfindere er de, der er mest utrænede, og som derfor vil have mest glæde af og behov for rådgivning. De enkelte regioner i Danmark har til at servicere opfindere og iværksættere etableret Væksthuse, der yder gratis og fortrolig rådgivning ikke blot om patentering, men om hele processen. Væksthusene fungerer som sparringspartnere. Væksthusene udfører ikke arbejdet, men hjælper med at Væksthuse\n19 34 PATENTER FOR OPFINDERE OG IVÆRKSÆTTERE Tilskud definere, hvad der skal gøres, dvs. hjælper med at udfærdige en forretningsplan, hjælper med at skabe kontakter mv. Tidligere har Væksthusene ikke haft mulighed for finansielt at støtte iværksættere og opfindere, men i dag er der indført mulighed for støtte til en første søgning i patenter (IP-INTRO- PAKKE) i erkendelse af, hvor stor betydning den har for hele projektets fremtid. Væksthusene kan yde tilskud til en søgning i patenter. Tilskuddet består i refusion af 50%, dog maksimalt kr. (2009) af udgiften til en patentsøgning. Opgaven aftales direkte mellem opfinderen og patentrådgiveren efter forud indhentet tilskudsgodkendelse fra Væksthuset. Connect Denmark Innovative miljøer Links com Connect Denmark er en uafhængig, privat non-profit organisation, som via sit netværk af Danmarks førende virksomheder, dygtigste erhvervsfolk og fremtrædende forsknings- og innovationsmiljøer yder gratis rådgivning og sparring til iværksættere og mindre virksomheder med stort vækstpotentiale Iværksætteren, der tager kontakt til Connect Denmark, får mulighed for at få afprøvet sine idéer. Baseret på en forretningsplan får han lejlighed til at præsentere sin idé for et panel på mennesker (advokater, revisorer, bankfolk, tidligere iværksættere, patentrådgivere, venturekapitalister, business angels mv.). Efter præsentationen bliver der stillet spørgsmål i knap to timer, hvorefter iværksætteren baseret på tilbagemeldingerne og den professionelle kritik kan revidere sin forretningsplan og derved få en mere realistisk plan. De innovative miljøer er steder, hvor opfindere og iværksættere kan få hjælp til finansiering samt færdiggørelse/modning af opfindelsen. Det foregår ved at kunne tilbyde risikovillige lån samt etablere projekter til modning af opfindelsen. Støttemuligheden henvender sig til iværksættere, ikke til opfindere. Både Connect Denmark og de innovative miljøer satser på projekter med et højt teknologiindhold.\n20 6 Fem gode råd Baseret på mange timers samtale med opfindere og iværksættere er jeg nået frem til følgende fem vigtige råd: 1. Få udarbejdet en nyhedsundersøgelse 2. Hold mund 3. Kontakt en sparringspartner 4. Besvar spørgsmålene: Kan det laves? Kan det sælges? Kan det betale sig? 5. Undervurder aldrig krav 1 i en patentansøgning Disse fem råd er i nævnte rækkefølge efter min opfattelse de vigtigste råd, man kan give en opfinder eller iværksætter med en opfindelse. Få foretaget en nyhedsundersøgelse hurtigst muligt for at se, om idéen eller opfindelsen virkelig er ny og dermed muligvis patenterbar. Det er uhyre vigtigt at få afklaret patentsituationen fra begyndelsen, uanset om man selv vil forsøge at få patentbeskyttelse eller ej. Nyhedsundersøgelsen er med til at få afklaret, om en patentering er mulig. Herudover har den en voldsom indflydelse på såvel finansieringsmuligheder som salgsbudget, der begge skal fremgå af forretningsplanen.* Råd 1 * Læs mere om hvordan en undersøgelse kan foretages i kapitel 3.\nKort om Chas. Hude Ebbe Johansen er uddannet civilingeniør (K) i 1965 ved Danmarks Tekniske Universitet. I sin karriere har han blandt andet beskæftiget sig med udvikling og innovation hos Radiometer A/S,


Den tredje kvinde af Jonathan Freedland\nAndre bøger af forfatteren: Den udvalgte, Dommens dag, Det sidste testamente, De retfærdige mænd.\nPressen skriver om Den tredje kvinde:\n”Fremragende … Dette er en intelligent, veludtænkt krimi, en tankevækkende thriller, der på glimrende vis giver udtryk for samtidens bekymringer.” - The New York Times\n”USA’s gæld til Kina har på dramatisk vis ændret magtbalancen i denne overbevisende thriller fra Freedlands hånd, der udspiller sig i den nærmeste fremtid … siderne får hurtigt ben at gå på, og historien tager en drejning, som ikke mange vil kunne forudse.” - Publishers Weekly\n”Jonathan Freedlands opfindsomme, tankevækkende politiske kontekst giver det gode plot bid, dybde og intelligens.” - The Times\n”En opslugende, vidtforgrenet historie krydret med mord og tortur.” - Sunday Telegraph\n”Freedland har en evne til at fastholde sin læser. De twist, der kommer – og tro mig, de kommer – er virkelig overraskende.” - Independent\nPressen skriver om Jonathan Freedland:\n”Jonathan Freedland kobler fakta, næsten-fakta og fiktion til underholdende thriller.” - Politiken\n”Hold da op for en roman. den er så spændende, at jeg læste den i et stræk, den var umulig at lægge fra sig.” - Søndag\n”Forfatteren sikrer sine læsere solid underholdning til langt ud på natten.” * * * * -Børsen\n”Fans af Dan Brown-genren vil være godt underholdt - bogen er spændende til sidste side.” * * * * – Euroman\n”Mine bedste anbefalinger.” – Litteratursiden.dk\n"...THRILLERENS MESTER!!!” – Krimi-Cirklen\n”En indviklet og spændende thriller med fin personskildring.” – KIWI Magazine\n”… har et solidt plot, der er adskillige timers læsning i hængekøjen værd.” * * * * * - Nyhedsavisen\n”Plottet bag er ganske godt gennemtænkt og veludført baseret på gamle myter.” * * * * - Bogrummet.dk\n”Kunne ikke lægge bogen fra mig. Sproget flyder, fortællerrytmen fænger, og timingen er præcis. En rigtig velskrevet politisk thriller.” - Flyaway Cimber Sterling\n* * * * - Nordjyske Stiftstidende\nI næsten to årtier har han dækket konflikten i Mellemøsten, og i 2002 ledede han et tredages dialogmøde mellem israelere og palæstinensere sponsoreret af The Guardian. Deltagerne i dette møde indgik senere Geneveaftalen i 2003. Ved BBC’s årlige ”What the Papers Say”-prisuddeling i 2002 blev Jonathan Freedland udnævnt til årets klummeskriver.\nDetaljer: 2016, Dansk, 452 sider ...\nB: 144mm H: 221mm D: 31mm\nBoganmeldelser · Den tredje kvinde


Vi skal huske, hvad reel ligestilling handler om | Ellen Trane Nørby\n8. marts 2012 12. januar 2015 Ellen Trane Nørby\nDen 8. marts – Kvindernes Internationale kampdag. Som kvinde i Danmark i 2012, hvor flere kvinder end mænd tager en lang videregående uddannelse, og hvor moderne par deler opgaverne ligeligt i hjemmet, så kan det umiddelbart være svært at se nødvendigheden i at gøre dagen til noget specielt. Men det skal vi. Vi skal bruge dagen til at fejre de mange barrierer, tabuer og strukturer, vi igennem tiderne har nedbrudt i kampen for ligestilling mellem kønnene, vi skal fokusere på de udfordringer, vi fortsat står over for, og ikke mindst minde hinanden om, hvad reel ligestilling handler om.\nI mandags satte EU’s justitskommissær Viviane Reding en høring i gang for at indføre kvindekvoter i europæiske virksomheder. Målet er, at fire ud af 10 pladser i bestyrelser i børsnoterede virksomheder skal besættes af kvinder i 2020. Der gik ikke mange minutter før Danmarks radikale ’ligestillings’minister Manu Sareen roste arbejdet, og meddelte, at han overvejer at indføre kvindekvoter i Danmark. Desværre. For regeringens holdning er en hån mod ligestillingen, tangerende diskrimination. Vi har så mange dygtige og talentfulde kvinder i Danmark, der ikke behøver en kvote for at vise deres værd.\nNår man gennem lovgivning vil bestemme at kvinder, som minimum, skal udgøre 40 procent af en bestyrelse, så er det ikke reel ligestilling. Et andet problem er, at man med kvindekvoter tvinger virksomhederne til at vælge en kandidat, fordi hun er kvinde, frem for hendes kvalifikationer og kompetencer. For Venstre er det væsentligt, at kvinder såvel som mænd vælges på deres kvalifikationer og kompetencer, ikke blot ud fra deres køn. Det er langt bedre at sikre, at virksomhederne får øjnene op for, at alle talenter bringes i spil til landets bestyrelser til gavn for bundlinjen og virksomhedsudviklingen. Reel ligestilling fremmes ved oplysning og frivillig indsats.\nArbejdsmarkedets parter og virksomhederne må – i samspil med os politikere – fremlægge nye tiltag og strategier for, hvordan de bliver bedre til at rekruttere fra hele talentmassen. Indtil videre går det arbejde for langsomt. Med initiativer som ”Charteret for flere kvinder i ledelse”, ”Operation Kædereaktion” og mentornetværk satte vi et vigtigt arbejde i gang med at opnå mere ligestilling af frivillighedens vej på ledelsesgangene og i bestyrelseslokalerne. De initiativer skal blive flere og bedre. Men når vi har kunnet ændre vanetænkning og strukturer i hjemmet, på uddannelsesinstitutioner og på arbejdsmarkedet uden tvang og kvotetankegang – så kan det også lade sig gøre i bestyrelseslokalerne. Lad os huske på, hvad reel ligestilling er. Rigtig god 8. marts.\nVenstre vil have ny garantiordning til yngre landmænd


eLOV.DK - Bekendtgørelse om statens regnskabsvæsen mv. § 2\n1.252 originale forarbejderne til lovene i regnskab og offentlig finansiering .\nBekendtgørelse om statens regnskabsvæsen mv. § 2\nDenne § er fra den opdaterede og konsoliderede version af denne bekendtgørelsen og bygger på bekendtgørelse nr. 116 af 19. February 2018. Eventuelle senere ændringsbekendtgørelser er implementeret i det omfang, de er trådt i kraft.


Customercare & Billing | EBS NORDIC\nFå rådgivning og skab værdi med virksomhedens Customercare & Billing system\nHos EBS NORDIC har vi mere end 15 års erfaring indenfor projekter med Customercare & Billing systemer, vi kender de styrker og svagheder der er hos de løsninger som findes i Danmark og Skandinavien plus fra et par lande mere i Europa. Vi har stor erfaring med de fleste løsninger til Customercare & Billing, herunder SonWin, MECOMS, Xellent, Easy Energy m.fl.\nMange energi- og forsyningsselskaber udnytter endnu ikke det fulde potentiale af deres Customercare & Billing systemer. Systemerne er typisk en væsentlig investering for selskabet både i tid og penge. Derfor er det vigtigt at realisere det fulde potentiale og håndtere de risici, der er forbundet med at indføre et nyt Customercare & Billing system.\nCustomercare & Billing systemer har ofte til formål at reducere omkostningerne og sikre en bedre udnyttelse af ressourcerne i selskabet. Men det indebærer ofte også større ændringer af forretningsprocesserne og ansvarsområder, og på kort sigt er der derfor risiko for ikke at realisere fordelene ved implementeringen.\nEBS NORDIC står klar til at hjælpe dig med en skræddersyet tilgang, der sikrer din virksomhed et succesfuldt projekt ved at designe din organisation, processer og systemer ud fra en kunde- og forretningsfokuseret tilgang og dermed udnytte det fulde potentiale af dit Customercare & Billing system.\noptimerer forretningsprocesser, der ikke er siloopdelt mellem fx frontoffice, backoffice, finans, salg, ledelse eller it mv.\nFå en uforpligtende dialog med os om, hvordan vi i samarbejde og hjælpe dig med at etablere eller optimere jeres forretningssystemer eller på anden vis tilbyde rådgivning ift. til jeres Customercare & Billing systemer.


Tusindvis af nye studerende i Aarhus: Erhvervsakademiet går frem for 10. år i træk | stiften.dk\nTusindvis af nye studerende i Aarhus: Erhvervsakademiet går frem for 10. år i træk\nTusindvis af nye studerende starter snart uddannelse i Aarhus - mange af dem på Erhvervsakademi Aarhus. Foto: Mathias Bojesen/Ritzau Scanpix\nTallene for optag på de århusianske uddannelsesinstitutioner er en blandet pose bolcher - dog tyder tendensen på, at de unge gerne vil have kortere uddannelser.\n26 jul. 2019 kl. 06:30\nAARHUS: Natten til fredag blev spændingen traditionen tro udløst for mange af landets unge, da Uddannelses- og Forskningsministeriet kunne offentliggøre årets tal for optagelse på de videregående uddannelser. På landsplan har 65.714 unge fået tilbudt en plads på en uddannelse. Det svarer til en procent mere end i 2018 og er det næsthøjeste optagelsestal nogensinde.\n- Det er dejligt, at så mange har lyst til at uddanne sig. Jeg håber, de får en god studietid, gør sig umage, følger deres nysgerrighed og dyrker fællesskabet. Vi skal have hele mennesker på vores uddannelser, lyder det fra uddannelses- og forskningsminister Ane Halsboe-Jørgensen (S).\nBåde frem- og tilbagegang i Aarhus\nHos Erhvervsakademi Aarhus, har man optaget 1.798 nye studerende til akademiets uddannelser og har dermed fået fået syv procent flere studerende ind end sidste år. Og det er rektor Christian Mathiasen godt tilfreds med.\n- Vi bliver jo altid glade, når de uddannelser, vi udbyder, er attraktive for de unge mennesker, siger han.\nDet er 10. år i streg, at erhvervsakademiet kan registrere fremgang, og det er ifølge Christian Mathiasen udtryk for at de unge i højere grad efterspørger kortere uddannelser. Og når erhvervsakademiet spørger de studerende, hvorfor de godt kan lide at gå der, så er det især det store fokus på praksis, der springer frem, siger han.\n- Vi går efter at uddanne vores studerende i det, vi kalder for virkelighedsnære problemstillinger. Alle vores undervisere arbejdet med det, de underviser i, i praksis og det, kombineret med den tætte kontakt med underviserne og meget holdundervisning er nogle af de ting, som vores studerende fremhæver, siger Christian Mathiasen.\nFor de andre århusianske uddannelsesinstitutioner tegner der sig et lidt blandet billede. Aarhus Universitet indtager andenpladsen for flest optagne studerende med 7.129, hvilket er en lille tilbagegang på 175 studerende i forhold til 2018. Hos Professionshøjskolen VIA University College, der blandt andet uddanner lærere og pædagoger, har man dog fået fire procent flere studerende, sammenlignet med 2018. Aarhus Maskinmesterskole har optaget 12 færre studernede - ifølge rapporten fra ministeriet på grund af færre ansøgninger - mens Arkitektskolen har optaget 10 færre, da den tidligere regering besluttede at nedlægge en del stillinger i de kreative fag.\nHver tredje falder fra: Sådan arbejder uddannelser på at bri...\nTelefonen skal i tasken: Ingen smartphones eller sociale med...


It flop i 2010\nDato: 27 december, 2010\nÅret er ved at være ovre, og 2011 venter lige forude. Der er tradition for at man kigger baglæns, så året lige endevendes en omgang eller to. Det kan gøres på mange måder. Man kan tjekke søgeord via Googles Zeitgeist, eller man kan laste et blik på årets store computerspil. Man kan også kaste et blik på nogle af årets fiaskoer eller flop, der ramte it-branchen. Så det vil vi forsøge.\nNem ID, en svær løsning\nJeg starter med Nem ID, som efter min mening er lidt af en fiasko. Nuvel, sikkerhed er jo en særdeles vigtig ting, og hvis Nem ID er med til at sikre vores følsomme oplysninger, så er det jo godt. Det er bare skidt, hvis Nem ID systemet ikke er så sikkert som udviklerne troede, at det var. Og hvad de personlige breve, der landede de forkerte steder? Nem ID er heller ikke så nem, som mange påstår. Og så kan det undre at man ikke fra start sikrede sig webadressen, som 90 procent indtaster, hvis de vil vide mere om Nem ID… Nem ID trænger vist til en update.\nFacebook og privatlivet\nFacebook jokkede også i spinaten, da firmaet ikke forstod, at mange af dets millioner af brugere ønskede at styre deres følsomme informationer selv. Det syntes Facebook ikke der var grund til. Næ nej, firmaet mente at det skulle det nok selv klare – altså at styre alles personfølsomme informationer. Desuden påstod firmaets hovedmand, Mister Zuckerberg, at brugerne ikke interesserer sig for privatlivets fred. Tøhø.\nGoogle ramt af bølgen\nGoogle har mange gode ideer og intentioner. Sjældent hører man om kiks og flop fra deres side, men deres Google Wave ramte bare ikke plet. Ved hjælp af Wave var det meningen, at Google-brugere kunne leve et globalt fællesskab á la Facebook, og at man kunne kommunikere med hinanden i realtid, altså i en slags chatverden, i stedet for at bruge mails. Nope, den gik ikke Google.\nPinligt antenneproblem i iPhone\nAntennen i iPhone 4 vakte også stort postyr – og med god grund. Her havde Apple sat det ene rygte i gang efter det andet for at skabe sig fed PR forud for lanceringen af iPhone 4. Denne labre telefon fik på alle tangenter, og der var stort set ikke den ting, som iPhone 4 ikke kunne. Desværre kunne den ikke bruges som telefon, hvis man holdt forkert på den. Et usselt antenneproblem stod i vejen for den komplette smartphone.\nGoogles manglende salgsevner\nGoogle forsøgte sig i samme boldgade med deres Nexus One telefon. Alt så ud til at gå forrygende: en smartphone med Android og med lækkert finish fra HTC. Hele verden hyperventilerede, og europæerne kunne ikke vente til at den blev frigivet herhjemme. Men der gik kos i det for Google, fordi de selv ville stå for salg og support. Den opgave magtede de ikke. En øbberbøv til Google.\nForrige Disse gratis tiltag kan du ikke undvære\nNæste: Nul internet som stuearrest


Ildere - Galten og Ry Dyreklinikker\nEt af de nyere kæledyr i Danmark er ilderen. Oprindeligt kaldte man den tamme form af den vildtlevende ilder for fritter, men i dag bruges benævnelserne ilder og fritte lidt i flæng.\nUnderholdningsværdien af at have ilder er stor. Uanset hvilket humør man er i, vil ilderens leg og komiske opførsel kunne få de fleste til at grine. Og hvis man har flere af slagsen behøver man ikke noget fjernsyn!


Få baby til at smage maden | Den gode smagsoplevelse til baby\nEt barn som trives og vokser som det skal, behøver ingen anden mad udover modermælk eller erstatning før 6 måneders alderen. Tidligst fra 4 måneders alderen kan du begynde at tilbyde små smagsportioner, og starte med at give barnet små smagsoplevelser. 4-6 måneders alderen er et godt tidspunkt for barnet at begynde at smage på maden, fordi dit barn kan vænne sig til rigtig mad, i smag, konsistens og lugt, i små skridt, parrallet med amning eller flaske.\nFind det rigtige tidspunkt til smagsportioner\nSørg for at I har fred og ro, når I begynder med smagsportioner. Vælg hvilket måltid du vil begynde smagsportionerne ved, for eksempel et tidspunkt hvor barnet plejer at være friskt og i godt humør. Mange begynder med smagsportioner til frokost midt på dagen, fordi det så småt bliver mange børns første hovedmåltid. Men du kan sagtens begynde at lade barnet smage på maden til aftensmaden eller til morgenmaden, hvis dit barn er mest frisk dér.\nBegynd med babygrød eller mos. Enten kan du købe færdiglavet mos på glas eller du kan lave mosen selv. Hvis du vælger at lave mosen selv, bør du være ekstra omhyggelig, når du vælger råvarer. Små børn er meget følsomme, og derfor bør kvaliteten af råvarerne du bruger være den allerbedste. Tilsæt en ekstra teskefuld fedt i form af smør, olie eller lign., brug gerne rapsolie til den hjemmelavede mad. Du behøver ikke at tilsætte ekstra fedt til Sempers færdiglavet børnemad på glas. Måske med et eksempel? Det er ikke klart for alle, hvad et blandingsprodukt er.\nBegynd med små smagsportioner – en teskefuld vil være passende de første gange – og øg stille og roligt mængden lidt ad gangen. Det kan tage tid at vænne sig til nye smage, så lad dit barn styre tempoet.\nLad barnet styre tempoet\nNår I begynder med smagsportioner, skal barnet lære at bruge tungen, læberne og svælget på en ny måde. De første gange kommer maden sikker ud igen. Det er ikke fordi barnet ikke kan lide maden, men skyldes at barnet både skal øve sig i at håndtere den nye mad i munden og øve sig i synke maden.\nSå længe dit barn er nysgerrigt, kan du fortsætte med at tilbyde lidt mad på skeen, selvom al maden ikke bliver i munden, det er godt bare at smage. Men tving aldrig barnet til at spise noget, det ikke vil have. Barnets motorik i tunge og læber trænes, når dit barn forsøger at fange den mad som havner udenfor munden. Så prøv at lade være med at være alt for flittig med at tørremadrester omkring barnets mund af under måltidet.\nAlle børn er forskellige – nogle børn kommer hurtigt i gang med at spise, og for andre tager det længere tid. Det er helt normalt, så forsøg at lade være med at stresse over det. Giv dit barn tid til at vænne sig til den nye mad og de mange nye smage. Begynd gerne med de sure og bitre smage, inden du serverer de søde. Du kan fx lade barnet smage et par dråber saft fra citron, lime og grapefrugt, som alle smager surt eller bittert. Husk at smil, hvis dit barn lave ansigter, så ved barnet at det er helt fint at smagen ikke er sød.\nFra smagsportion til måltid\nAfhængig af hvor gammelt dit barn er, når du begynder at servere de første smagsportioner og hvad dit barn siger til den nye mad, vil det så småt være tid til større portioner. Frokosten er et godt måltid at gå over til større portioner. Efter formiddagsluren er de fleste børn mest friske og appetitten helt i top.\nHome / Alt om dit barns mad – fra 4 måneder til 1 år / I gang med rigtig mad / I gang med smagsportioner – sådan gør du


I øvrigt #5 - Plantesmilet\nEr dette min sidste dag ‘alene hjemme’ på barsel. Jeg planlagde at fejre det ved at droppe mit hoved-barselsprojekt, Den Tømte Opvaskemaskine, og udnytte hele Musens formidagslur til at sidde i en solstråle på terrassen. Musen fejrede ved at droppe formiddagsluren.\nVille jeg ellers have haft udsigt til det mest perfekte højbed. Krydderurter for the win!\nHar jeg givet farvelkage på mit nu tidligere arbejde. Og endnu en gang konstateret at farvel-og-på-ikke-gensyn-bortset-fra-på-de-sociale-medier er en underlig social situation.\nEr min mødregruppe nået til det stadie, hvor vi uden videre går i hinandens køkkenskabe og spørger til parforhold og pinlige kropsfunktioner. Og slutter hver session af med et ‘Jeg håber da vi ses igen’. Det er også en underlig situation.\nEr det, sådan i det hele taget, underligt at have været på barsel i (næsten) et helt år. Både fordi det ikke har føltes som 365 dage, og fordi det ikke har føltes som et år med årstider og højtider. Jul blev markeret med et stykke and, nytår med et stykke kransekage, sommerferien var en forlænget weekend på Ærø. Sommeren har ikke føltes som sommer, sådan vejrmæssigt, og alle de der årstidsbestemte aktiviteter i bibliotekarfaget har jeg kun hørt om andenhånds. Jeg mangler holdepunkter!\nVille jul og nytår være meget mere overkommelige, hvis man satte ambitionsniveauet ved and og kransekage hvert år …\nHar vi været til en super hyggelig og absolut overkommelig sti-fest i kolonihaven, hvor værtsparet helt uironisk havde sammensat en helaftensplayliste kun med østrigske schlagere. Friskt, alligevel!\nElsker min søn østrigske schlagere, viser det sig.\nSkal far og søn begynde til rytmik i næste uge. Jeg ville ønske jeg kunne sidde som en flue på væggen og elske dem. Men jeg bliver nok hjemme og sover længe.\nHar jeg ikke en klud at tage på, når jeg starter på arbejde om et par uger. Jeg har hverken tid, råd eller lyst til at shoppe amok, så i stedet har jeg grovsorteret mit gamle tøj og repareret det, jeg ville gemme: Syet knapper i, skiftet lynlås, ordnet en itu-jokket gåslids, fjernet det der mavebælte fra mine ventebukser. Det er svært tilfredsstillende.\nPrøver vi at mindske vores madspild ved hjælp af lidt den samme metode: Væk med det vi ikke bruger. Det vil hovedsageligt sige syltetøj.\nEr det derfor en positiv ting for kampen mod madspild og dermed den bæredygtige udvikling, at jeg tog en syltetøjsglas til frokost. Basta!\nEr jeg kommet med i et bloggernetværk af seje damer, der også går ind for bæredygtighed.


Tanker om skyldfølelse | Helbredsprofilen.dk\nHar du KOL (eller andre livstilssygdomme) kan du opleve at føle dig skyldig, og også nogle gange dømt af andre. Det er en meget normal følelse, og noget du ikke skal bebrejde dig selv.\nI videoen fortæller folk med KOL om deres oplevelser med skyldfølelse. Indholdet er skabt om diagnosen KOL, men skyldfølelsen opstår typisk hos en del patienter med livsstilssygdomme:\nAnne har følt sig skyldig i at hun fik sygdommen, men hun tænker ikke på det mere. Hun har nemlig anerkendt, at rygning har været en af årsagerne til hendes KOL. Svend Aage bliver sur, hvis han hører nogen sige, at det er hans egen skyld. Thorvald har oplevet at mange læger ofte stempler KOL patienter som storrygere.\nThorvald fortæller, at det er vigtigt, at huske på, at det ikke kun er cigaretrøg, som kan lede til KOL, men at der også er mange andre stoffer, som kan føre til KOL, for eksempel epoxy, asbest og bilos.\nAnne og Svend Aage er i videoen enige om, at selvom man har røget, skal man ikke have dårlig samvittighed og skamme sig over at have KOL.\nSkyldfølelse kan være en normal reaktion\nDet er ikke kun cigaretrøg der giver KOL, men også andre skadelige stoffer\nDu er bedst hjulpet ved til at lade fortiden ligge – skyldfølelse og skam kan være hårdt at bære rundt på i hverdagen\nHør hvad fagfolkende siger om skyldfølelse i filmen: Fagfolk om kol og skyldføelse\nTror på, at jeg bliver rask\nBo, 35 år - har mild KOL\nJeg gik i sort, da jeg fik diagnosen\nEn gave at få tid til afsked\nHellere nyde tiden end jagte en behandling\nTaknemmelighed til livet\nMerethe Hallingskog gift med Henrik Balch som har uhelbredelig kræft\nMartin Døssing, speciallæge\nAnne, har moderat KOL - datter - kollega\nPårørende til personer med KOL\nAngst for døden, håbløshed og taknemmelighed over livet, er alle typiske reaktioner efter en kronisk diagnose. Hør mere om andres reaktioner herunder, så du måske lettere kan forstå og rumme dine egne.


Sundhedsjobs.dk - Sygeplejerske søges til en spændende og udfordrende uddannelsesstilling i sygeplejen til patienter med akut og kronisk lungesygdom\nJobbet "Sygeplejerske søges til en spændende og udfordrende uddannelsesstilling i sygeplejen til patienter med akut og kronisk lungesygdom" er udløbet\nJ.B. Winsløws Vej 4, Indgang 87-88, 1. sal, 5000 Odense C\nEr det dig, der ønsker en 2-årig intern uddannelse i lungemedicinsk sygepleje, som afsluttes med en intern opgave i afdelingen?\nEr du fristet af undervisning, refleksion, case læring og ny viden inden for lungemedicin og er du klar til at udvikle dine kompetencer inden for mange områder af sygeplejen og særligt i sygepleje til lungemedicinske patienter – så er du måske vores nye kollega.\nPå lungemedicinsk sengeafsnit ønsker vi at ansætte nye dygtige sygeplejersker, som ønsker at udvikle sig fagligt, og få nye kompetencer. Vores uddannelsesforløb vil bringe dig hele vejen rundt om sygeplejen til vores lungesyge patienter, hvor både forebyggende, intensiv/akut, pallierende/kronisk og instrumentel sygepleje er på spil hver dag i vores sygepleje.\nVi arbejder hele tiden på at sikre det gode læringsmiljø for vores personale. Vi tager afsæt i vores eget afsnit, men lærer også på tværs af øvrige afsnit i afdeling J, FAM og tværkollegialt med læring via vores fysioterapeuter, ergoterapeuter og farmaceuter\nVi har stort fokus på inddragelse af patient og pårørende som vores sygeplejefaglige referenceramme, og vi arbejder med at implementere den nye sygeplejestrategi og har mange andre spændende bolde i luften på vej mod det nye OUH.\nDen sygeplejefaglige ledelse i afsnittet består af afdelingssygeplejersken og en stedfortræder for denne. Sammen med den kliniske sygeplejespecialist arbejdes der med sikring af kompetenceudvikling af vores sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter.\nEn stor faglig stolthed, arbejdsglæde, humor og konstant faglig udvikling er med til at skabe og stimulere det gode arbejdsmiljø. Vi er fælles om at tage ansvar for egen såvel som for kollegaers trivsel og arbejdsmiljø. Det forventes at man aktivt deltager i, at vores fælles arbejdsplads udvikles og at man som medarbejder leverer det optimale, inden for de rammer, der er os givet.\nVi tilbyder en uddannelsesstilling, hvor der er planlagt følgende program:\nUndervisning i specialets sygdomme, behandling og sygepleje\nFælles refleksion med andre nyansatte\nOplæring i afdelingens forskellige former for iltbehandlinger og drænbehandling\nDu vil få følgedag(e) i ambulatoriet og forskningsenheden, så du kan danne dig et overblik over patientforløbene i Lungemedicinsk Afdeling J.\nDu får en primær mentor og en eller flere ad hoc mentorer, der har overblik over dit oplæringsforløb. Mentorerne vil sammen med afdelingssygeplejersken vejlede dig gennem din uddannelsesstilling.\nI de første 12 uger af din ansættelse er du ekstra og kun i dagvagt. Herefter planlægger vi det videre forløb ud fra status og dine kompetencer. Du vil på sigt blive oplært i aften- og nattevagt, og vi tilstræber 2-holds skift for de, der ønsker dette.\nVi har arbejdet hver 2 weekend men fra uge 48 har vi reduceret vores weekendarbejde. På 12 uger arbejder du 5 weekender, og vi arbejder på at alle de medarbejdere som ønsker det i fremtiden kommer til at arbejde hver 3. weekend.\nDu vil få individuelle hyppige statussamtaler med din primær mentor om trivsel og udvikling, og ved udvalgte samtaler vil afdelingssygeplejersken også deltage.\nDu afslutter dit 2-årige uddannelsesforløb med udarbejdelse af en opgave ud fra en selvvalgt problemstilling. Du tilknyttes en vejleder på denne opgave.\nFor os er det vigtigt, at du bliver faglig dygtig og selv er interesseret i at udvikle dig og få nye spændende kompetencer. Samtidigt er det vigtigt for os, at du føler dig velkommen på afdelingen og bliver tryg blandt dine nye kollegaer.\nI vores kollegagruppe lægger vi vægt på, at vi har det godt sammen. Humor, grin og latter er en del af vores hverdag – samtidigt med, at vi er bevidste om vores professionelle interaktion, når vi arbejder med patienter og pårørende.\nVores mål med denne uddannelsesstilling er, at du som ny kollega bliver kompetent, oplever faglig udvikling og aldrig har følelsen af at stå alene!\nLidt om Lungemedicinsk Afdeling J:\nLungemedicinsk Afdeling J er et regionalt og lokalt center for højt specialiseret behandling af forskellige kategorier af lungemedicinske sygdomme, foruden intern medicinske patienter.\nSamlet består afdelingen af et sengeafsnit, et daghospital, et ambulatorium, en telemedicinsk enhed og en forskningsenhed.\nI sengeafsnit J1 er der patienter med eksempelvis:\nKronisk obstruktiv lungelidelse og astma\nInfektioner i lungerne - empyem, abcesser, svære pneumonier og tuberkulose\nCancer i lungerne - udredning, komplikationer og palliation\nPneumothorax og drænbehandling\nKronisk iltmangel og/eller kuldioxidophobning\nKomplekse konkurrende sygdomme\nFunktionsbeskrivelse - se HER\nDu er meget velkommen til at kontakte afdelingssygeplejerske Pia Ringkvist på tlf.: 2349 6378, e-mail: pia.h@rsyd.dk med henblik på at høre nærmere eller aftale besøg og eventuelt aftale en samtale for at afklare, om en ansøgning til Lungemedicinsk Afdeling J vil være noget for dig.\nDer er tale om en fast stilling med ansættelsesbrøk på 37 timer pr. uge eller efter aftale. Tiltrædelse pr. 1. februar 2022 eller efter aftale.\nLøn- og ansættelsesforhold sker i henhold til overenskomst mellem Sundhedskartellet og Region Syddanmark. Er du ikke ansat i Region Syddanmark, er der 3 måneders prøvetid.\nHenvendelser om eventuelle lønspørgsmål bedes rettet til tillidsrepræsentant Betina Iroisch Kristensen på tlf.: 2940 9968.\nAnsøgningsfristen er mandag den 4. oktober 2021. Det forventes, at ansættelsessamtaler afholdes fredag den 8.oktober 2021.


Mads hitter med anderledes YouTube-indhold: Håber på at kunne leve af det | TV MIDTVEST\nMads hitter med anderledes YouTube-indhold: Håber på at kunne leve af det\nHan bliver vugget i søvn hver eneste aften. Mads Dahlke bor nemlig på sin båd i havnen i Skive 365 dage om året.\nMads Dahlke bor på sin båd hele året rundt. Her kan du se hele programmet om ham. Video: Jesper Hejlskov Thomsen, TV MIDTVEST\n08. maj 2018, kl. 08:12 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nKøb en gammel båd, sæt den i stand, film det og voila - så har du opskriften på en YouTube-succes. Mads Dahlke købte en båd, fordi han ville opleve verden i den. Det krævede en del arbejde at gøre den beboelig, og alt det filmede han.\nVi har kun det her ene liv, så vi skal skynde os, at gøre de ting vi gerne vil nå.\n- Grunden til jeg begyndte at lave YouTube-videoer var, at jeg har en drøm om, at jeg gerne vil ud at sejle langt, men jeg tænker også, at det er ensomt at sejle fra havn til havn, hvor du ikke kender nogen. Derfor begyndte jeg at lave videoer, så jeg kunne få nogle venner ude i verden, siger Mads Dahlke fra Skive.\nÉn gang om ugen laver han en video fra sit liv på båden. 35.000 mennesker ser med, og alt foregår på engelsk – det er nemlig de færreste af hans følgere, der kommer fra Danmark.\nIdéen opstod ved et uheld\nHele ideen om et liv på vandet opstod på ret dramatisk vis. Mads Dahlke var ude for en ulykke, hvor han faldt ned ad en trappe, fik en diskusprolaps og en skade på en nerve i ryggen. Det fik ham til at revurdere sit liv.\n- Jeg overlevede det her fald, men hvad nu hvis jeg ikke gjorde. Vi har kun det her ene liv, så vi skal skynde os, at gøre de ting vi gerne vil nå, siger Mads Dahlke.\nOm to et halvt år er jeg nok der, hvor jeg godt kan leve af det\nDerfor valgte han for tre år siden at sætte sit hus til salg. Det var solgt på tre måneder, og så blev der ellers pakket ned og smidt ud.\nHør, hvordan Mads Dahlke holder varmen på en kold vinternat i båden.\nTil dagligt arbejder 37-årige Mads Dahlke som softwareudvikler, men han drømmer om at smide fortøjningerne, sige jobbet op og leve af at sejle. Håbet er, at YouTube-videoerne kan blive hans levevej.\n- Der er forskellige måder at tjene penge på på YouTube. Det du tjener er baseret på de reklamer, der bliver vist inden din video. Jo flere views jo flere penge. Så jeg vil sige, at om to et halvt år er jeg nok der, hvor jeg godt kan leve af det, siger Mads Dahlke.\nI fire år har han lavet YouTube-videoer. De handler især om gør-det-selv guides til at reparere og istandsætte både.


Synspunkt August 2013 | Trafik & Veje\nSynspunkt August 2013\nSynspunkter — 28 august 2013\nEr OPP vejen frem?\nVelfærdssamfundet blev grundlagt og udbygget efter 2. verdenskrig. Investeringer i samfundets grundlæggende infrastruktur (veje, skoler osv.) var en af de grundlæggende drivkræfter bag velfærdsmodellen. Vi står nu over for afgørende, nye udfordringer. Infrastrukturen, der blev bygget i efterkrigsperioden, er ikke længere af en sådan stand, at den i fremtiden kan understøtte væksten i samfundet. En del af den nuværende infrastruktur er nedslidt og modsvarer ikke fremtidens behov. Her tænkes især på kapacitetsudfordringer samt på behovet for en forbedret driftsøkonomi.\nMed et betydeligt investeringsbehov fremadrettet er det afgørende, at man opnår mest mulig infrastruktur for hver investeret krone. Her spiller organiseringen af anlæg og driften af et aktiv en stor rolle. Historisk set har den offentlige bestiller selv været dybt involveret i anlægs- og driftsprocessen med et betydeligt ansvar til følge. Der er særligt tre punkter, som kan forbedres i forhold til den nuværende situation, og som kan lede til en bedre projektøkonomi.\nFor det første bør den offentlige bestiller i højere grad fokusere på risikodelingen og sikre, at de enkelte risici allokeres til den part (privat eller offentlig), som bedst kan håndtere dem. For det andet bør den offentlige bestiller anlægge en levetidsbetragtning for projektet ved at inddrage både anlægs- og driftsøkonomien allerede i projektdesignfasen. For det tredje bør den offentlige bestiller i højere grad benytte funktionskrav frem for udførelseskrav, da funktionskrav åbner op for bedre anvendelse af privat viden.\nDe tre udfordringer indgår som centrale dele af OPP (Offentlig-Privat Partnerskab). OPP indebærer, at den private partner påtager sig at designe, projektere, finansiere, opføre og vedligeholde et givent aktiv over en periode, typisk 25-30 år. Den private partner overtager hovedparten af risiciene, men har samtidig også frihed til at træffe beslutninger vedrørende aktivet, så længe funktionskravene fastsat i den offentlige bestillers udbudsmateriale er overholdt.\nDet bliver ofte nævnt, at OPP er dyrere end traditionelle organisationsformer på grund af den private finansiering. Den offentlige bestiller beholder i traditionelle organisationsformer langt flere risici end i OPP. Hovedparten af de højere finansieringsomkostninger afspejler de overførte risici. Den reelle ekstraomkostning ved OPP er kun et udtryk for den manglende likviditet i investeringen. En investor i OPP vil ikke som en børsnoteret statsobligation kunne sælge sin OPP-investering med kort varsel. Dette vil en investor kræve kompensation for. Erfaringsmæssigt ligger kompensationen på omkring 1%.\nBruges OPP rigtigt, vil denne præmie ofte kunne blive opvejet af de positive effekter, der kan opnås gennem OPP.\nDe positive effekter ved OPP kan komme vejområdet til gavn. Vi har allerede set det første OPP-projekt i Danmark på vejområdet med Sønderborg-Kliplev motorvejen, om end dette er en variant af OPP, kaldet OPS (Offentlig-Privat Samarbejde). Et OPS er OPP med offentlig finansiering, men har i øvrigt en lang række fællestræk med OPP. Motorvejen stod klar til brug før tid og til det aftalte budget. De resterende 10-15 gennemførte OPP-projekter i Danmark har alle været klar til brug på den aftalte dato og til den aftalte pris. Aktivets vedligeholdelsesstand er også ensartet over levetiden, da niveauet er aftalt mellem den offentlige bestiller og den private part.\nDer er flere muligheder for at anvende OPP på vejområdet i Danmark. En havnetunnel i København, en ny bro over Roskilde Fjord, en tredje Limfjordsforbindelse og motorvejen langs den midtjyske højderyg er eksempler på projekter, der alle kunne egne sig som OPP-projekter. OPP fordrer, at den offentlige bestiller har en række særkompetencer. Disse opbygges bedst gennem erfaring; så såfremt man ønsker at høste gevinsterne ved OPP, er første skridt på vejen at opnå større erfaring med modellen. Altså ved at organisere flere projekter som OPP.


Vvs Århus - Autoriseret vvs installatør - Tlf 86290558 - Vvs Århus\nVVS Århus - VVS installatør i Århus og omegn - Kontakt os på tlf. 86 29 05 58\nMunke VVS Århus er altid skarp på prisen og er klar med en ekstra god pris til vores kunder! Se bare vores tilbud til dig lige nu.\nNyt badeværelse! Køb selv online - Ja tak\nMunke VVS laver mellem 18-21 nye badeværelser om året. Det er lige fra den helt store løsning til en opdatering af dit eksisterende badeværelse. De sidste 15 år har vvs branchen været præget af billige priser på vvs produkter på internettet, og hos Munke har vi derfor oplevet et behov for at være flexibel, med ønsket fra vores kunder om en kombi løsning, hvor vi monterer og kunden selv handler vvs-artikler på internettet. I stedet for at ærge sig over denne udvikling, har vi taget den til os. I dag er det mere et samarbejde mellem os og klunden med at lave et super flot badeværelse, hvor sammenspillet mellem os og kunden er et samarbejde mellem at udføre og bestille produkter. Munke vvs hjælper sågar med at godkende din endelige bestillingsliste, hvis du har behov for det. (Nogen gange kan dette være rart, så man lige får tjekket om det er det rigtige man bestiller). Vi laver alt i Lokal området og er vvs århus montør også. Er du utryg med selv at handle online, kan vi også tilbyde at varerne købes gennem os til netprisen. Læs mere om vores badeværelses løsninger her\nMunke vvs har over 45 års erfaring og kører i følgende områder: VVS Tranbjerg - VVS Århus - VVS Højbjerg - og mange andre nærområder, vi har lavet en liste herunder med de postnumre vi dækker. Vvs århus er et af områderne vi er mest i lige ud over Tranbjerg, som er vores eget lokalområde. De sidste 10 år har Århus midtby taget mere og mere af vores tid og vi har udvidet forretningen, så vvs århus idag er et vigtig arbejdsområde i vores årshjul.\nNemt og smart - Online bestilling\nBestil os til at komme uden at ringe ..\nVi har nu gjort det nemt og muligt at du kan bestille os online hjemme foran skærmen...\nDu kan endda uploade et billede af opgaven så vores monter har de rigtige varer med ved ankomst.\n> Bestil tid - online\nMunke VVS udfører VVS århus i følgende områder:\n8000 vvs Aarhus\n8200 vvs Aarhus\nN8210 vvs Aarhus V\n8230 vvs Åbyhøj\n8245 vvs Risskov\n8260 vvs Viby\n8270 vvs Høbjerg\n8310 vvs Tranbjerg\n8320 vvs Mårslet\n8330 vvs Beder\n8340 vvs Malling\n8355 vvs Solbjerg\n8361 vvs Hasselager\n8000 Vvs århus\nVvs Århus - Skal du bruge VVS Århus, så er vi altid skarp på prisen!\nVi leverer, installerer og servicerer!\nVi er en professionel vvs og blikkenslager installatør forretning. Vi sætter en ære i, at vores vvs montører afleverer et præcist og godt stykke vvs arbejde. Du som kunde er i centrum, når vi udfører vvs århus opgaver i dit hjem. Vi ved hvor vigtig det er, at arbejdet er udført perfekt. Det er dit hjem, og derfor skal vvs århus arbejdet være til UG med pil op. Hos Munke VVS er vi først tilfredse, når du godkender vores vvs århus arbejde. Vores målsætning er glade kunder hver gang. Vores vvs montører udfører vvs opgaver i vvs Århus, vvs Højbjerg, vvs Tranbjerg og er vvs installatør i vvs Århus og omegn. Se postnumre vi servicerer ovenfor.\nMunke VVS Århus har gjort det til vores speciale altid at være skarp på prisen. Vi er en af de ældste vvs virksomheder i vvs Århus, og derigennem har vi forhandlet nogle ekstra gode rabatter hjem på vores vvs-artikler. Er du bosiddende i vvs Århus eller omegn og skal bruge VVS Århus, kan du altid ringe på tlf. 86290558. Vi sidder klar ved telefonen. Du kan også bestille en af vores servicemontører online, som er klar til at rykke ud med vvs Århus alarmen med det samme.\nVvs Århus – Bestil en VVS montør\nBestil en af vores montører her på siden, og vi kommer og hjælper dig med de montering- eller udskiftningsopgaver du end måtte have. Munke VVS & Blik har med deres 45 års erfaring et stort kendskab til det vi laver og sætter en ære i at arbejdet udføres korrekt. Vi er alle lokal områder, lige fra vvs århus til byer i og omkring midtbyen\nBestil tid online her eller ring på 8629 0558\nVvs Århus - Hvorfor skriver i "Vvs Århus" så mange gange i teksten her ovenfor? Det gør vi for at få en bedre placering på en søgning med denne sætning - vvs århus - i søge oversigten. Vi beklager den lidt mærkelig ord stilling. så egenlig de stder hvor der står vvs århus, skal det blot læses som vvs.\nVi skal ramme målet!\nVores kunder stiller i dag langt større krav til os end for 20 år siden.. Derfor har vi gjort mange tiltag for at møde kunden, og leve op til disse forventninger.\nVi går efter den korteste vej og uden dumme dikkedar! Vi siger det som det er og oplyser kunden om, hvad vi ser som den rigtige løsning når vi er på besøg i dit hjem.\nDet bruger vi ikke tiden på!\nVærdien ligger i god kundeservice og nærvær, når vi er der. Det handler om at løse opgaven ude i dit hjem. Vores kerne ligger derfor i at være på ude ved dig, og vi bruger ikke tiden på excel ark og kontortid.\nMan kan købe mange ukendte brands i byggemarkeder og online, og man kan nemt spare en masse penge... Pas på med at købe for billigt! Vores anbefaling: Køb billigt, det giver mening, men hold dig til de kendte mærker!\nMichael Munkholt - Partner i Munke VVS - Vvs Århus\nØnsker du, at holde dig opdateret, modtagte speciel tilbud, serviceaftaler, frostsikring, vedligeholdelse af dit anlæg etc. ?\nSkriv mail adresse:\nSkriv dig på listen og modtag vores nyhedmail\nDu må meget gerne give os din anbefaling.\nGoogle anmeldelser: Google anmeldelser.\nTrustpilot anmeldelser: Trustpilot\nEn virksomheds kreditrating er et udtryk for dens kreditværdighed og evne til at overleve. Ratingen er udregnet ud fra en matematisk algoritme, som er baseret på flere end 2.400 beslutningsregler.\nVi støtter et godt formål\ni år har vi doneret penge til Børns vilkår, samt sponsorater til vores lokal samfund. Vi ønsker at hjælpe med til at gøre en forskel.


Et strandnært hus med lukket terrasse -\nHjem Et strandnært hus med lukket terrasse\nEt strandnært hus med lukket terrasse\nHafavej 105, Søndervig\n- Sommerhusnr.: i6538\nDejligt strandnært feriehus meget tæt på Søndervig centrum, med lukket terrasse. Ideelt til et par eller en mindre familie med hund, der ønsker at være tæt på havet og byen. Huset er beliggende tæt på den skønne, brede og uendelige strand, som også høres og duftes fra den skønne lukkede terrasse.\nEt strandnært hus i gåafstand til hav og ferieby\nDette hyggelige feriehus i badebyen Søndervig, ligger kun 150 meter fra stranden og Vesterhavet. Huset indbyder til lange spadsereture langs det brusende hav, eller en tur ind i byen. Søndervig er en moderne ferieby med et stort udvalg af butikker og restauranter, og skønt at bilen kan blive ved huset. Ved huset kan man ofte finde læ for vinden, idet der er to forskellige terrasser.\nFor familier med børn eller hund er det skønt med en lukket terrasse\nIndretningen i huset er lys og hyggelig og der er loft til kip i stuen, samt en skøn alkove til afslapning og læsning. Har man været en tur ved stranden er brændeovnen særdeles populær. For familier med hund eller børn med, er de to lukkede terrasser et hit, så alle kan slappe af og nyde den vidunderlige luft.\nBolig-/Grundareal:64 / 661 m²\nGratis trådløs internet, sauna, trælaminat i stue, Tæppe i soveværelse, afskærmet terrasse, lukket terrasse, Havemøbler, Grill.


Ford-Mondeo.dk • Vis emne - Powershift, Transmission limited function\nPowershift, Transmission limited function\nTitel: Powershift, Transmission limited function\n: lør 8. apr 2017 20:13\nTilmeldt: søn 27. mar 2016 08:55\nGeografisk sted: Norddjurs - Grenaa\nFik denne besked i dag da jeg var ude at kører, transmission limited function, fejlen kom da jeg. Bremsede ned til et sving hvorefter den ikke skiftede op i gear.\nJeg kørte ind til siden, slukkede bilen i et minuts tid - jeg kunne herefter kører videre, hvor der dog var problemer med gearskifte (fejlen kom og gik) samt at der nu os var et gult motor logo der lyste..\nJeg har ikke kunne finde noget om denne fejl her på siden, så håber der er nogen der kan komme med lidt info omkring hvad der kan være galt.\nMK4.5 2.0 TDCi 163HK Titanium Turnier 2012\nSidst rettet af NettoPosen søn 9. apr 2017 11:13, rettet i alt 2 gange.\nTitel: Re: Powershift, Transmission limited function\n: søn 9. apr 2017 08:07\nJeg har haft samme fejl på min. Det skyldtes dengang en fejl på omdrejningssensoren i gearkassen. Det er et værkstedsjob der tager omkring en halv dag, så pris i omegn af 7000, jeg fik mit lavet på brugtvognsgarantien.\nHvis du nu skriver hvor i landet du hører til, så kunne det være der var en flink sjæl i nærheden af dig med en tester som lige kunne læse fejlkoden ud for dig, det er altid en god start\n: søn 9. apr 2017 10:47\nDen fejl har jeg også haft. Jeg stoppede motoren og startede igen, og siden har fejlen ikke vist sig. Godt det samme til den pris.\n: søn 9. apr 2017 11:12\nI hvilken forbindelse opstod fejlen hos dig??\nDet burde jo ikke være en fejl der bare kommer ud af det blå ?!?\nVed ikke om det kan have et sammenhæng, men omkring jul blev jeg påkørt bagfra, hvor jeg siden da har haft fejlen Engine malfunction en 3-4 gange på samme dag hvorefter den ikke har været der siden, samt problemer med washer fluid sensor og navigering på Converse+, ved påkørelsen kom der fejl på Hill climp assist samt ESP, som dog sidenhen er forsvundet og ikke kommet igen.\nFik repareret kosmetisk skader på modpartens forsikring, men da de ikke kunne se et sammenhæng mellem påkørselsen bagfra og de fejl der har været på bilen efterfølgende ville de ikke gøre mere ved det.\n: søn 9. apr 2017 12:35\nDen kom efter gearkassen havde opført sig underligt et stykke tid, og en dag jeg holdte i et kryds gik den limited function, og en genstart af bilen fjernede også fejlen her, men kørte den på Ford væksted og de udlæste fejlen som en defekt omdrejningssensor i gearkassen.\n: søn 9. apr 2017 20:06\nOpdate: Bilen er nu afhentet af Falck da der kom en Transmission malfunction fejl, hvor det efter en stop start af bilen, ikke var muligt at skifte gear.\n: ons 19. apr 2017 12:18\nTilmeldt: lør 5. dec 2015 10:39\nGeografisk sted: Glyngøre\nJeg har samme problem..... min fejl har været der 5 gange på ca 1,5 månede og kom vær gang ved et skarpt højre sving, da jeg stoppede for at slukke motoren prøvede jeg om den kunne bakke men bakgearet virkede ikke\nHvor sidder den omdrejningssensor på gearkassen? Kan ikke forstå det koster 7000 for at skifte den\n: tirs 25. apr 2017 11:40\nOpdate: min Mondeo skal have ny gearkasse, da den ikke står til at redde. Pris for denne herlighed 47.000 dejlige danske kroner\n: tirs 25. apr 2017 13:55\nSurt! Men i skal have tak for denne tråd, har gjort at jeg nok snupper en med manuelt gear endnu en gang. Kører alligevel mest motorvej .. Selvom aut. kunne være rart, men det lyder også dyrt ...


Den liberale katolske kirke - Wikipedia's Liberala katolska kyrkan as translated by GramTrans\nDen liberale katolske kirke\nWikipedia's Liberala katolska kyrkan as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Liberala katolska kyrkan fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2014-04-06 12:07:23. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nDen liberale Katolska Kyrkan\n1916 igennem en omrokkering af dele af den Gammelkatolske bevægelse i Storbritannien\nBiskop James Ingall Wedgwood (England)\nKristent samfund inden for den katolske kirkefamilie\nDen liberale Katolska Kyrkan (LKK) er et kristent trossamfund med episkopal struktur.\n4 Publikationer (Udvalg)\nDen liberale Katolska Kyrkan, The Liberal Catholic Church , blev grundlagt i 1916  i England igennem en omrokkering af dele af den Gammelkatolske bevægelse i landet. James Ingall Wedgwood (fra porcelænsfamilien Wedgwood) blev viet til biskop den 13 februar 1916 af biskop Willoughby, som er blevet biskopviet af A.H. Matthew, en tidligere præst i den Romersk-katolske kirke i England som er blevet viet til biskop for den Gammelkatolske kirke i 1908 i Utrecht . LKK mener herigennem at kunne have del af den apostoliske succession , noget som Wedgwood så som meget vigtigt. Navnet blev valgt for at skelne sig fra den Gammelkatolske kirke, hvilken Matthew har brudt med allerede i 1910, og fra den Romersk-katolske kirke.\nS:t Mikaels og alle Engles kirke på den Store Essingen i Stockholm.\nDen liberale Katolska Kyrkan blev hurtigt men også til Nederlandene og USA spredt inden for først og fremmest det Det britiske imperium . Kirken tiltrak først og fremmest personer som selvom de opfattede sig som kristne også interesserede sig for religiøse tanker og idéer fra østerlændske åndelige traditioner, inklusive reinkarnation . Disse personer, hvoraf mange var medlemmer i det Teosofiske Samfund , var ofte ikke velkomne i de større kirkesamfund. Den liberale Katolska Kyrkan tillod imidlertid en stor mængde frihed i disse spørgsmål.\nDen liberale Katolska Kyrkan er i flere omgange blevet opsplittet og findes repræsenteret internationalt af tre hovedgrene. Den første splittelse skete i USA på slutningen af 1940'erne da regionalbiskoppen for USA og hovedparten af landets liberalkatolske menigheder og præsteskab brød sig ud af moderorganisationen og dannede hvad der i dag er kendt som Liberalt Catholic Church International. Den anden større splittelse skete i året 2003 da spørgsmålet om kvinders adgang til det kirkelige embede (vielse til diakon , præst og formelt også biskop) blev den udløsende faktor som fik som konsekvens at et antal biskopper dannede en ny international biskopsynod som tillod kvinder at præstevie.\nDe tre hovedorganisationer er\nThe Liberal Catholic Church International , med sin største aktivitet i USA men også aktive præster og biskopper i Europa. LCCI tillader kvinder at vies til præster og brød på et tidligt stadium med teosofiske idéer.\nThe Liberal Catholic Church under ledning af den præsiderende biskop Graham Wale (England), den mere konservative internationale organisation med større aktivitet i USA, Frankrig og Australien. Organisationen tillader ikke vielse af kvinder til præster og har fortsat stor inflydelse af teosofien i sine lærer.\nThe Liberal Catholic Church under ledning af den præsiderende biskop James Zinzow (USA), den mere liberale internationale gren som tillader kvinder at blive præster og som også har distanceret sig fra teosofien. Den liberale Katolska Kyrkan i Sverige er igennem sine biskopper tilsluttede denne gren.\nDen liberale Katolska Kyrkans teologi er baseret på traditionel kristen tro men karakteriseres af stor åbenhed for det individuelle individs religionsfrihed. Den liberale Katolska Kyrkan udtrykker i sine grundlæggende dokumenter og i ordnen for sine gudstjenester en trinitarisk gudeopfattelse, det hellige Skrift anvendes i gudstjenesterne og det hellige eukaristin fejres som søndagens hovedgudstjeneste. Dåb efter den Liberale Katolska Kyrkans orden laves med vand og i "Faderns, Sønnens Og den hellig Ånd navn".\nDen liberale Katolska Kyrkans liturgi baseres på den Romersk-katolske kirkes gamle liturgi (ofte kaldet tridentinsk) i bearbejdet form med indslag ud af anglikansk tradition. Gudstjenesteordnerne udtrykker et hovedsagelig gammelkatolsk syn på sakramenterne ( dåb , konfirmation , skrifte med afløsning , nadver , ægteskaber , præstevielse og de syges smørjelse). Denne Nicaeno-konstantinopolitanska trosbekænnselsen anvendes under fejringen af eukaristin og, den apostoliske trosbekendelse anvendes ved dåb selvom denne brug ikke er obligatorisk. LKK værdsætter sakramental tilbedningen [ tydeliggør ] og velsignelse samt vørdelse af Jungfru Maria og helgenerne .\nMange af de personer som grundlagde den Liberale Katolska Kyrkan var teosoffer , og igennem de mange fælles medlemmer har kirken haft bånd til teosofien og til Adyargrenen af det Teosofiske samfund . Nogen formel organisatorisk kobling har dog aldrig fundets. 1976 træffedes beslutninger at teosofien ikke skulle præge kirkens forkyndelse. [ tydeliggør ]  Den store åbenhed inden for samfundet er sommetider blevet kritiseret af andre kristen og til de indslag som ofte fremhæves i kritikken hører muligheden for medlemmerne at tro på reinkarnation , samt stor respekt for de øvrige religioner. Reinkarnation er imidlertid ikke en lære inden for den Liberale Katolska Kyrkan og langt fra alle medlemmer omfatter tro på reinkarnation.\nKoret og altret i S:t Mikaels og alle Engles kirke i Stockholm\nDen liberale Katolska Kyrkan i Sverige er en registreret trossamfund og samfundet er af regeringen blevet bevilget kirkelig vielsesret . Den liberale Katolska Kyrkan kom til Sverige i 1925 og aktivitet er kontinuerligt blevet bedrevet siden da. Der er forekommet at en del af de som har været aktive i LKK også har været medlemmer i det Teosofiske Samfund, som måske i nogen grad har influeret kirkens aktivitet.\nDen liberale Katolska Kyrkan i Sverige besluttede i året 2004 at slutte sig til den "liberale" del (som altså tillader præstevielse af kvinder), men en menighed i Göteborg valgte at blive tilbage i den "konservative" gren af The Liberal Catholic Church. Denne samfunddannelse anvendte i en tid navnet Fria Universella Kyrkan . Den liberale Katolska Kyrkan i Sverige har tilbage en præst i Mölndal.\nRegionalbiskop Sten-Bertil Jakobson fejrer den hellige messe i S:t Mikaels og alle Engles kirke i Stockholm\nI januar 2013 havde LKK i Sverige to biskopper, otte præster og fire diakoner  , samtlige arbejder idealt (og er således ikke ansatte af LKK). Medlemsantallet i Sverige var lige over 600. LKKs domkirke hedder S:t Mikaels og Alle Engles kirke og findes på Flottbrovägen på den Store Essingen i Stockholm . Andre menigheder findes i Sala - Uppsala og Västerås . Kirkegrupper findes i Gullspång , Göteborg , Lund og Norrköping . Aktiviteten ledes af biskop Sten-Bertil Jakobson som har været regionalbiskop for LKK siden 1995. Samfundet har også siden 2005 en hjælpebiskop; Evert Sundien . LKK har også kvindelige præster og diakoner.\nLKK har stor åbenhed overfor HBT-personer og var blandt de første trossamfund med kirkelig vielsesret som udtalte at man havde til hensigt at vie samkønade par da Sverige indførte den kønsneutrale ægteskabslovgivning i 2009 . Den første kirkelige vielse af et par af samme kø i Sverige, efter den nye ægteskabslov af den 1 maj 2009, blev gennemført i juli 2009 af den Liberale Katolska Kyrkan.\nDen liberale Katolska Kyrkan deltog sammen med 14 andre kristne samfund og bevægelser i arbejdet med 1986 psalmebogen og anvender foruden den økumeniske del (de første 325 psalmer) også den Svenske kirkes psalmebogtillæg og et eget psalmebogtillæg.\nLKK er et af de samfund som årligt fejrer gudstjeneste i det økumeniske kapel Capella Ecumenica på Västra Horkholmen i S:t Anna Skärgård uden for Söderköping.\nLKK er ikke medlem i Sveriges Kristna Råd . Kyrkans Avis angiver at LKK ikke er blevet sluppet ind i SKR.\nCommunio . Liberalkatolsk kirkeavis. Udkommer med 4 nr./år.\nLiturgi ifølge Liberala Katolska Kyrkans orden . Liberale Katolska Kyrkans gudstjenesteordner. Publiceret i 1989.\n" 99 spørgsmål og svar om den Liberale Katolska Kyrkan" Stockholm 2002\nC.N. Impeta (1961). Kaart van kerkelijk Nederland. Kampen: Kok\nBrian Parry & Ronald Rivett (1973). An Introduction to the Liberal Catholic Church. Sydney: St. Alban Press\nIngrid Nyborg Fjellander (1975). Leende Biskopen. Falun: Larson\n^ [ a b ] den Liberale Katolska Kyrkan i Sveriges hjemmeside\n^ Allan Hofgren (red), Svensk Trossamfund , EFS forlaget, Södertälje 1982.\nOfficielt websted for den Liberale katolske kirke i Sverige\nLKK (Stockholmsmenighedens) side på Kirketorvet\nKoordineret websted for The Liberal Catholic Church .\nQX: Liberalkatolikker positive til homoægteskaber\nKirkens Avis: Historisk vielse da Carina blev katolsk præst\nInterview af biskop Evert Sundien i DN Pride 2010\nNedenstående er den originale artikel Liberal Katolsk Kirke fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2014-01-03 11:06:03. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nLiberal Katolsk Kirke er en sakramental kirke med et esoterisk syn på reinkarnation, karma og menneskets evolution.\nLiberal Katolsk Kirke (LKK) er et selvstændigt trossamfund. Kirken blev grundlagt i 1916 af teosofferne J.I. Wedgwood og C.W. Leadbeater. Kirkens tradition omfatter læren om involution og evolution, karma og reinkarnation samt læren om verdens indre styre, Mesterhierakiet.\ner for det åndeligt søgende menneske\nhar dyb respekt for det enkelte menneskes tros- og tankefrihed.\nanerkender alle religioner som værende ligeværdige og udspringende fra den samme guddommelige kilde.\nLiberal Katolsk Kirke er en fri universel kirke, der ser det som sin hovedopgave:\nat videreføre Kristi kærlighedsarbejde for menneskehedens udvikling.\nat formidle den åndelige kraft gennem kirkens ceremonier.\nat forvalte de syv sakramenter, der uddeles til alle som en uvurderlig hjælp i menneskets åndelige udvikling, samt\nat delagtiggøre mennesker i den ubegrænsede, tidløse og guddommelige visdom, Teosofia.\nLiberal Katolsk Kirke arbejder med ceremoniernes indre væsen og åndelige funktion og et bevidst samarbejde med englehierakiet. Denne viden hviler på åndsvidenskab og resultater fra clairvoyant forskning, som har afsløret kristuskræfternes måde at arbejde på og har givet en dyb indsigt i ceremoniernes mystik.\nMænd og kvinder ordineres til præsteskabet på lige fod.\nLiberal Katolsk Kirke er en gnostisk kirke, som erkender at ethvert menneske er en Kristus i svøb, og det er kirkens opgave at understøtte udviklingen af denne iboende kristus-bevidsthed langs vejen til åndelig vækst, til den fuldt ud minifesteres i den enkelte.\nI 2012 blev liberal katolsk kirke godkendt som trossamfund, således at vielser her har juridisk gyldighed. En vielse kan både omfatte to af forskelligt køn, som to af samme køn.\nAlle medarbejdere i kirken er ulønnede. Kirkens økonomiske forhold opretholdes gennem frivillige bidrag, donationer og foreningskontingenter.\nOversættelsesdato: 2014-04-06 12:07:23


Aftale om arbejdskraft forventes på plads onsdag, erfarer TV 2 - TV 2\n6. okt. 2021, 07:46\nTV 2 har set et aftaleudkast med en række konkrete punkter. Blandt andet et forbud mod, at arbejdsgivere screener jobansøgere på baggrund af alder.\nJobcentre og kommuner forpligtes til at gøre mere for at lave konkret matching mellem jobsøgende og virksomheder. Ingen ledige må gå fra en samtale, uden at de har fået at vide, hvor der er ledige job samt en opfordring til at søge det.\nFagbevægelsens Hovedorganisation (FH), Dansk Arbejdsgiverforening og Kommunernes Landsforening (KL) forhandler med beskæftigelsesminister Peter Hummelgaard (S).\nParterne gik ind til forhandlinger klokken 07.30 her til morgen, og der er overvejende enighed ved forhandlingsbordet, fortæller TV 2s erhvervskommentator Ole Krohn.\nArbejdsgiverne mener dog, at aftalen ikke er nok til at komme den "kæmpemæssige efterspørgsel på arbejdskraft i møde", siger kommentatoren.\nBranche har "i den grad" brug for hænder\n- Vi har i den grad brug for hænder. Vi har tomme borde og senge, og det er ikke, fordi der ikke er gæster til det, men fordi der mangler medarbejdere, siger Kristian Nørgaard, politisk konsulent i Horesta.\nHan hilser "alle initiativer, der hjælper med at sikre arbejdskraft på både den korte og lange bane" velkommen.\nOrganisation glad for punkt om studerende\nOgså Camilla Gregersen, der er formand i DM, der repræsenterer 60.000 akademikere, er rigtig glad for særligt ét punkt i udkastet: Det, der handler om at afsætte midler til aktiviteter for de studerende.\n- Jeg håber, at der fortsat kommer politisk fokus på det her område. Vi har så meget at vinde, fordi der er ikke noget, som de unge hellere vil end at bruge deres uddannelse, når de kommer ud på arbejdsmarkedet.\nHun peger på, at mange virksomheder ikke kender de studerende og derfor kommer til at søge personer med en snæver profil, og samtidig kender de studerende ikke landets virksomheder. Det kan sådan et initiativ forhåbentligt afhjælpe, siger hun.\nOpfordringen fra organisationens side er dog, at de studerende søger inden for deres uddannelsesområde.\n- Det er klart, at det giver den største samfundsgevinst, hvis de studerende bruger deres uddannelse, og de skal være lidt kreative med, hvad de kan bruge deres uddannelse til, siger Camilla Gregersen.


Opskrift på Kold ovnbagt laks med dildmayonnaise og rejer fra - Hjemmet\nKold ovnbagt laks med dildmayonnaise og rejer\n600 g laks (filet)\n250 g rejer (optøede)\n200 g god mayonnaise\nBag laksen med skindsiden opad på bagepapir i ovnen ved 200 grader ca. 20 min.\nLæg fisken på et fad og hiv skindet forsigtigt af.\nDæk fadet til med husholdningsfilm og sæt det i køleskabet ca. 1 time, til fisken er kold.\nFordél mayonnaise, rejer, dild, basilikum, peber og salat på laksen.\nPynt med lakserogn og servér med citron, lime og godt brød.