Skat.dk: Afdragsordning i stedet for lønindeholdelse - tilbagekaldelse af lønindeholdelse\n23 Mar 2006 12:53\nInddrivelse + Lønindeholdelse + Afdragsordninger og henstand\nInddrivelse, afdragsordning, lønindeholdelse\nHvis skyldner beder om en afdragsordning i stedet for lønindeholdelse kan dette ske efter en konkret vurdering. Hvis skyldner beder om at få en lønindeholdelse tilbagekaldt kan dette ske i visse situationer.\nInddrivelsesvejledningen 2006-2 I.2.5.7\nInddrivelsesvejledningen 2006-2 I.3.6.2.4\nEfter inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 4, og § 8, stk. 9 og 10 kan den af restanceinddrivelsesmyndigheden oprindelige fastsatte afdragsordning eller restanceinddrivelsesmyndighedens afgørelse om lønindeholdelse ændres, hvis skyldners økonomiske forhold ændrer sig efterfølgende.\nSkyldnere, der beder om en afdragsordning i stedet for en lønindeholdelse, kan få tilladelse hertil, såfremt de almindelige betingelser for en afdragsordning er opfyldt. En afdragsordning i stedet for lønindeholdelse skal ske efter en konkret vurdering, jf. nærmere nedenfor.\nHvis skyldnere beder om at få en lønindeholdelse tilbagekaldt skal dette ske:\nhvis betingelserne for lønindeholdelse ikke var til stede ved afgørelsen\nhvis betingelserne ikke længere er til stede (fx forringede økonomiske forhold).\nskyldnerens risiko for at miste sit arbejde, hvis lønindeholdelse fastholdes.


På vej mod leve-bo. Samarbejdsformer på ældreområdet. Juni Arbejdsliv - PDF\nPå vej mod leve-bo. Samarbejdsformer på ældreområdet. Juni Arbejdsliv\nDownload "På vej mod leve-bo. Samarbejdsformer på ældreområdet. Juni 2007. Arbejdsliv"\n1 På vej mod leve-bo Samarbejdsformer på ældreområdet Juni 2007 Arbejdsliv\n2 Teknologisk Institut, Arbejdsliv Gregersensvej 2630 Taastrup Tlf.: Fax:\n3 Indholdsfortegnelse 1 INDLEDNING... 4 BAGGRUND... 4 FORMÅL... 5 UNDERSØGELSENS METODE OG DESIGN... 5 LÆSEVEJLEDNING KONKLUSION OG ANBEFALINGER... 8 KONKRETE ANBEFALINGER IDEER OG VISIONER MED LEVE-BOMILJØER BEBOERE MEDARBEJDERE BILLEDER PÅ PRAKSIS 2 CASES PLEJECENTRET TIDSELHØJ ÆLDRECENTRET LYKKEBO FRA FIKTION TIL PRAKSIS FAGLIGHED PÅ SPIL TVÆRFAGLIGHED OG/ELLER MONOFAGLIGHED FORDELING AF ARBEJDSOPGAVER PÅ FAGGRUPPER UDVIDELSE AF KERNEFAGLIGHED OG KERNEYDELSER FORHOLD AF BETYDNING FOR TVÆRFAGLIGHEDEN BEBOERNE I CENTRUM ARBEJDSTID MED EN NY DØGNRYTME: AT STRÆKKE DAGEN OMLÆGNINGER AF RUTINER: NY MEDARBEJDERROLLE ØGET MED- OG SELVBESTEMMELSE FOR BEBOERNE NY MEDARBEJDERROLLE INDDRAGELSE AF BEBOERNE: ET ØGET FOKUS PÅ AKTIVITETER PÅRØRENDEGRUPPEN SOM RESSOURCE LEDELSENS ROLLE I LEVE-BOMILJØERNE RAMMER FOR LEVE-BOMILJØER NYBYG ELLER OMBYG KØKKENET ET CENTRALT STED PÅ LEVE-BOMILJØER STRUKTURREFORM PÅ GODT OG ONDT \_\_dmwclus\_dmw_docs\_ \_976704_endelig rapport.doc 3\n4 1 Indledning Branchearbejdsmiljørådet for social- og sundhedsområdet (BAR-Sosu) har bedt Teknologisk Institut, Arbejdsliv, om at gennemføre en undersøgelse af leve-bomiljøer og betydningen for det psykiske arbejdsmiljø for de berørte medarbejdere. Projektet er et forprojekt, der kan levere input til den fortsatte udvikling af BAR-Sosus strategi på området. Undersøgelsen er gennemført af Charlotte Færch Lotz og Mette Nørholm. Projektmedarbejder Sara Matikainen har assisteret ved gennemførelsen af undersøgelsen og Eva- Carina Nørskov har været kvalitetssikringskonsulent på opgaven. Baggrund Baggrunden for undersøgelsen er en udvikling inden for ældreplejen, der peger i retning af nye bo-former. Igennem de seneste 10 år er der flere steder i landet sat fokus på at skabe mindre enheder og mere hjemlige miljøer, hvor det prioriteres, at beboerne inddrages mest muligt i de daglige opgaver som eksempelvis madlavning. Baggrunden for dette er at fastholde og udvikle beboerne i forhold til at være ansvarlige for og medskabende af indholdet i eget liv, så vidt det er muligt. Med leve-bomiljøernes filosofi om at skabe en hverdag for de ældre, der er så tæt som muligt på den, de ville have i deres eget hjem, lægges der op til dels en tæt kommunikation og samarbejde med beboeren, og dels et tæt og mere tværgående samarbejde mellem forskellige faggrupper i leve-bomiljøet. Med et fokus på de ældre/beboerne og deres ønsker til et liv, sker der en ændring af den enkelte medarbejders kerneopgave. Fra traditionelt at skulle forholde sig til sin kernefaglighed og dermed primært udføre opgaver, der knytter sig hertil, skal medarbejdere på leve-bomiljøer i højere grad påtage sig andre opgavetyper og være i stand til at lappe ind over hinandens fagområder og arbejdsopgaver. Afsættet for undersøgelsen har været, at de tre faggrupper, der traditionelt udfører henholdsvis plejeopgaver, serviceopgaver og køkkenopgaver, med indførelsen af levebomiljøer ikke længere blot skal kunne udføre egne kerneopgaver. Der bliver tale om en større grad af samarbejde på tværs, hvor medarbejderne skal overlappe hinandens fagligheder. Fleksibiliteten og det tværgående samarbejde kan potentielt rumme en række udfordringer - ikke mindst i forhold til trivslen og det psykiske arbejdsmiljø på den enkelte arbejdsplads. Det rejser en række spørgsmål: Hvilken betydning har det for medarbejderne, når deres kernefaglighed ikke alene er deres kerneydelse? 4\n5 Hvordan håndteres og styrkes samarbejdet mellem forskellige faggrupper, der skal overlappe hinandens fagligheder? Hvad skal der til, for at alle arbejdsområder betragtes som lige vigtige? Særligt relateret til den organisatoriske håndtering af at forskellige fagligheder kan tillægges forskellig status. Sigtet med forprojektet er på denne baggrund at give BAR-Sosu øget viden om levebomiljøer samt bidrage med bud på eventuelle behov for udviklingstiltag i lyset af fremvæksten af leve-bomiljøerne. Formål Projektets primære formål har været at få et dybere indblik i leve-bomiljøer og arbejdsmiljøet på disse arbejdspladser - særligt på baggrund af de krav om tværfagligt samarbejde, der bliver lagt op til i et leve-bomiljø. Hensigten har været at tilvejebringe gode erfaringer fra velfungerende leve-bomiljøer og eksempler på, hvordan udfordringer i forbindelse med udvikling af leve-bomiljøer kan forebygges og håndteres. Med udgangspunkt i antagelsen om, at køkkenet får en ny og central funktion, der både skal rumme andre faggrupper end det kostfaglige personale og tillige beboere, har undersøgelsen også berørt betydningen af køkkenet som socialt rum og arbejdsrum i levebomiljøerne. Det er tillige formålet med forprojektet at vurdere, om udvikling af leve-bomiljøer danner grundlag for særlige aktiviteter for BAR-Sosu - og i givet fald hvilke. Undersøgelsens metode og design Med afsæt i ønsket om at give et indblik i arbejdslivet i et leve-bomiljø bliver det væsentligt at anskue arbejdet ud fra de seks centrale dimensioner, der har betydning for det psykiske arbejdsmiljø. Nedenfor er de seks dimensioner fortolket i lyset af udviklingen af leve-bomiljøerne: Krav i arbejdet: Nye krav om fleksibilitet og tværfagligt samarbejde i forhold til at sætte beboeren i centrum. Indflydelse i arbejdet: Medarbejdernes mulighed for at påvirke rammerne for inddragelse af beboerne. Mening i arbejdet: Bredere job, mere helhedsorienteret arbejde og flere faglige berøringsflader i samarbejdet omkring beboerne. Forudsigelighed: Større forudsigelighed gennem større kendskab til beboerne, men tillige nye (ukendte) arbejdsopgaver. Social støtte: Oplevelse af fællesskab om udførelsen af arbejdsopgaverne. Opbakning fra kolleger og ledelse. Belønning: Anerkendelse af andre faggruppers opgaver som ligeværdige. 5\n6 Desuden har der været fokus på at få belyst aspekter som respekt og tillid som bærende fundament for arbejdsmiljøovervejelser. Disse overvejelser er blevet brugt som afsæt for indsamlingen af erfaringer med levebomiljøer fra udvalgte arbejdspladser. De har bidraget med nuancerende billeder på muligheder og udfordringer for at etablere og fastholde et godt psykisk arbejdsmiljø for medarbejderne i leve-bomiljøer. Undersøgelsen er gennemført på baggrund af kvalitative interview og arbejdspladsbesøg. Aktiviteterne i projektet har været opdelt i: Baggrundsinterview/interview med ressourcepersoner og desk-research (litteratur og rapporter), Interview og arbejdspladsbesøg Formidling/afrapportering. Foruden interview med styregruppe og ressourcepersoner er der blevet gennemført 16 interview, herunder 4 arbejdspladsbesøg. I udvælgelsen af respondenter og arbejdspladser er det blevet tilstræbt at få repræsenteret både store og små arbejdspladser, nyoprettede og veletablerede leve-bomiljøer samt at sikre en vis geografisk spredning. Udvælgelsen af virksomheder og respondenter er sket gennem referencer og netværk fra de indledende interviews med styregruppemedlemmer og ressourcepersoner, samt ud fra information fra rapporter og litteratur 1. Arbejdspladsbesøgene har bestået af rundvisning på enhederne med mulighed for samtale med beboere og medarbejdere og interview med ledelsesrepræsentanter og udvalgte medarbejdere fra de faggrupper, der har været repræsenteret i leve-bomiljøerne, herunder tillidsrepræsentanter og medlemmer af MED-udvalg. Centrale temaer i interviewene har været: Den konkrete opgavevaretagelse; hvilke arbejdsopgaver udføres i levebomiljøerne, og hvordan samarbejdes der om dem? Oplevelsen af udviklingen i sammenhængen mellem kerneydelse og kernefaglighed. Konsekvenser af et øget tværfagligt samarbejde for det psykiske arbejdsmiljø. Hvordan opleves arbejdet (helhed og mening i arbejdet)? Oplevede muligheder og begrænsninger for borgerinddragelse. Betydning af øget borgerinddragelse for oplevelsen af det psykiske arbejdsmiljø. Interviewene med lederne er blevet foretaget som enkelt-interview, mens interviewene med medarbejderne primært er blevet gennemført som gruppeinterview. Deltagerne i 1 Dette materiale har bl.a. bestået af informationsmateriale fra Fødevarestyrelsen i form af diverse foldere og information fra Fødevarestyrelsens hjemmeside. Desuden pjecer og bøger om leve-bomiljøer foruden rapporter og materiale fra konferencer fra tidligere projekter, der har arbejdet med leve-bomiljøerne. 6\n7 gruppeinterviewene har været medarbejdere fra både service-, pleje- og kostfagligt personale på arbejdspladserne. Enkelte interview med medarbejdere og ledere er blevet gennemført pr. telefon grundet geografisk afstand. Interviewene med medarbejderne er blevet gennemført dels, hvor faggrupperne har været adskilt - eksempelvis interview med kostfaglige repræsentanter for sig og repræsentanter fra plejepersonalet for sig - eller som interview med forskellige faggrupper samlet. Antagelsen har været, at et design med deltagelse af flere berørte faggrupper vil give en dynamik, der vil tydeliggøre forskelle og ligheder i eksempelvis oplevelsen af faglighed og prioriteter i det daglige arbejde, som kan have betydning for såvel erfaringerne omkring som graden af øget tværfaglighed. Begge modeller har således været anvendt. Erfaringen er, at gennemførelsen af interview med faggrupperne adskilt giver mere ærlige udmeldinger, men også en tendens til en os/dem-opdeling med mere normative perspektiver. Det er således input, der kan illustrere udfordringer i forhold til det tværfaglige samarbejde. I interviewene med faggrupperne har vi været opmærksomme på at sikre, at alle faggrupper er kommet til orde. Samtidig har tendenser til monofaglighed haft betydning på den måde, at der på nogle arbejdspladser kun har været plejefagligt personale tilknyttet leve-bomiljøerne. Læsevejledning Rapporten indledes i kapitel 2 med en præsentation af rapportens konklusioner og anbefalinger. I kapitel 3 gives en kort skitsering af de ideer og visioner, der ligger bag levebotankegangen i relation til beboere og medarbejdere i leve-bomiljøerne. Kapitel 4 præsenterer billeder på praksis gennem to fiktive cases, der er blevet udformet på baggrund af erfaringer og indtryk fra undersøgelsen. De sidste tre kapitler, kapitel 5, 6 og 7, uddyber og nuancerer centrale forhold, der har vist sig at have betydning for arbejdsmiljøet i leve-bomiljøerne. I denne del af rapporten fokuseres der på nogle af de grundlæggende forudsætninger som undersøgelsen har tydeliggjort som værende centrale for hvordan leve-bomiljøerne fungerer. 7\n8 2 Konklusion og anbefalinger Det psykiske arbejdsmiljø i leve-bomiljøer Overgangen til at arbejde i leve-bomiljøer har i høj grad konsekvenser for medarbejdernes oplevelse af det psykiske arbejdsmiljø. En helt overordnet pointe fra undersøgelsen er, at indførelsen af leve-bo medfører nye krav, som afspejles i ændringer i rollen som både medarbejder og leder. Leve-botanken rummer mulighed for en styrkelse af medarbejdernes oplevelse af helhed, mening og indflydelse på eget arbejde men som undersøgelsen har tydeliggjort, er der en række meget kontekstafhængige forhold, der har betydning for den konkrete oplevelse. Organisationens opbygning, sammensætningen af medarbejdergruppen og de arbejdsgange det resulterer i, er nogle af de centrale valg og prioriteringer, der har indflydelse på den konkrete oplevelse af det psykiske arbejdsmiljø. Graden af tværfaglighed, og de konsekvenser det har for udvidelse og overlap mellem ydelser og fagområder, er helt centrale elementer i den sammenhæng. Leve-bomiljøerne udfordrer fagligheder og faggrænser og berører dermed både kerneelementer i medarbejdernes faglige selvforståelse og den gensidige anerkendelse af, og respekt omkring, den brede vifte af arbejdsfunktioner, som leve-bomiljøerne rummer. Opmærksomhedspunkter Undersøgelsen har givet kendskab til forskellige plejecentres definition og fortolkning af leve-botanken. Dette åbner op for, at det i høj grad afhænger af definitionen af levebo, hvilke konklusioner der må drages af resultaterne af undersøgelsen, hvad angår perspektiverne på tværfaglighed. Leve-bomiljøerne åbner op for, og lægger på mange måder op til muligheden for, en høj grad af tværfagligt samarbejde. Men det er ikke den virkelighed, undersøgelsen har vist. Overordnet set har undersøgelsen tydeliggjort en variation i modeller, der illustrerer, at der på mange arbejdspladser bliver valgt modeller, der ikke gør brug af udvidelsen af personalegrupper med flere fagligheder som strategi i relation til etablering af levebomiljøerne. Det giver anledning til overvejelser om faser/udviklingstrin i leve-bomiljøerne. Undersøgelsen har vist en række eksempler på, at der vælges en model, hvor man fokuserer på plejepersonalet, og med baggrund i denne medarbejdergruppe implementerer leveboelementer med afsæt i ændringen af rutiner og arbejdsgange, der tager udgangspunkt i den enkelte beboers behov. Det er vurderingen, at kompleksitetsgraden opleves som mindre, når man arbejder med én faggruppe - plejepersonalet. Det betyder samtidig også, at der sagtens kan være overvejelser om på sigt at inddrage kostfagligt personale. Undersøgelsen har i forlængelse heraf vist eksempler på leve-bomiljøer, der efter indkøringen blandt plejepersonalet føler, at der er overskud til at tænke i rekruttering af andre faggrupper og målrettet går efter en kostfaglig medarbejder til at understøtte madlavningen i enhederne. 8\n9 En del af forklaringen på en tilbageholdende tilgang til ansættelse af flere faggrupper kan som nævnt være oplevelsen af øget kompleksitet ved inddragelse af flere faggrupper. En anden forklaring kan være forskellige tilgange til kost og madlavning. Grundlæggende kan forskelligheden skildres i, om man mener, det handler om fremstilling af mad, eller om det handler om madlavning. Det ene perspektiv har den meget specialfaglige tilgang. Den anden tilgang ser det som en forlængelse af almindelig husholdning, blot i lidt større skala. Afhængig af tilgangen til kostarbejdet vil det også være mere eller mindre nærliggende at tænke specifikt i inddragelse af kostfagligt personale, og mere eller mindre nærliggende at tænke det som byggende på plejepersonalets realkompetencer. Servicepersonalet er den faggruppe, der har været mindst synlig på de arbejdspladser, der har deltaget i undersøgelsen. Udviklingen af leve-bomiljøer har på flere arbejdspladser haft den konsekvens, at servicepersonalets jobindhold bliver smallere, og at kontakten med beboere og kolleger bliver mere perifer. Det kommer flere steder til at handle om den grovere rengøring samt rengøring af fællesarealer. Puslespillet omkring arbejdstilrettelæggelsen har en betydning for disse prioriteringer. Der er større fleksibilitet i at have medarbejdere, der kan varetage alle arbejdsfunktioner. I de små enheder er det vanskeligt at finde timer til specialiserede funktioner til forskellige fagligheder. Det er indtrykket fra undersøgelsen, at der ved etablering af leve-bomiljøer er tendens til først at tænke afgrænset på normeringsspørgsmålet, og hvad det vil kræve af ekstra ressourcer at skulle gennemføre implementering af leve-bo. Der synes dermed ikke automatisk i første omgang at blive tænkt i ansættelse af andre personalegrupper. Det kræver, at der fra ledelsesside er opmærksomhed på denne mulighed, og at det prioriteres som en del af udviklingsprocessen med etableringen af leve-bomiljøet. Der er således også set eksempler på, at man fra ledelsesside fra starten har besluttet sig for inddragelse af andre faggrupper end plejepersonalet, og at disse faggrupper er blevet inddraget i etableringsprocessen af leve-bomiljøerne. Der kunne her tillige tænkes en sammenhæng mellem, hvilke faggrupper der er repræsenteret i ledelsen, og hvilke faggrupper der bliver betragtet som de mest væsentlige. Undersøgelsen har vist, at arbejdet i leve-bomiljøer udfordrer medarbejderne på nogle helt grundlæggende elementer i den traditionelle måde at tænke arbejdet på. Kravene i arbejdet ændres til et øget fokus på fleksibilitet og rummelighed. Dette både over for beboernes individuelle interesser og behov, men også den deraf følgende forskellighed i personlige og faglige tilgange, der kommer i spil imellem medarbejderne. Forudsigeligheden, der på det traditionelle plejehjem knyttede sig til de institutionaliserede, dagligdags rutiner, er med leve-bomiljøerne blevet erstattet af det mere helhedsorienterede kendskab til de enkelte beboere. Nye formere for forudsigelighed kan siges at blive skabt når man som medarbejder kender en beboer bedre og på den måde bedre kan forudsige handlinger, ønsker og behov. 9\n10 Det overordnede indtryk fra undersøgelsen er, at der er gode erfaringer med levebomiljøerne, og at medarbejderne i udstrakt grad oplever helhed, mening og indflydelse på eget arbejde. Undersøgelsen viser, at ledelsen spiller en helt central rolle i udviklingen af visionen og værdierne på leve-bomiljøer. Der stilles krav til lederne om at være indflydelsesrige men de-centrerede, forstået således at de både skal være klare i udmeldingerne og samtidig skal give plads til selvledelse fra medarbejdernes side. Et overordnet resultat af undersøgelsen er, at der knytter sig udfordringer til forskellige stadier af leve-bomiljøernes udvikling. At komme godt fra start synes at spille en afgørende rolle. Det kan se nemt ud på papiret, når man kigger på beskrivelsen af værdierne for et leve-bomiljø. Men det er en udfordring at komme i gang, at få startet op og efterfølgende at få holdt fast og vedligeholdt de nye arbejdsgange og undgå at enhederne bliver isolerede og statiske. I opstarten er dialog og forventningsafstemning afgørende både i relation til værdier og formål, visioner og mål med indførelsen af levebokonceptet. Der er kort sagt ikke kun én model for et leve-bomiljø, og det afgørende er derfor at få afklaret, hvad der skal definere leve-bomodellen på den enkelte arbejdsplads, hvilke krav og forventninger der stilles til medarbejderne, samt hvilket handlingsrum medarbejderne har for at leve op til dem. Perspektiver på tværfagligt samarbejde Undersøgelsen har fokuseret på betingelser for og konsekvenser af tværfaglighed i levebomiljøer, men selv om undersøgelsen har taget afsæt i et afgrænset område indenfor BAR-SOSUs interessefelt, rejser undersøgelsen overvejelser med en bredere relevans i relation til tværfagligt samarbejde. Indførelse af øget tværfagligt samarbejde berører medarbejdernes helt grundlæggende oplevelse af egen faglighed og herunder afgrænsning af faglighed. I denne sammenhæng skal særligt fremhæves to perspektiver, der kan have afgørende betydning for, hvorvidt tværfaglighed opleves som en svækkelse eller en styrkelse af det psykiske arbejdsmiljø: Faglig selvforståelse og helhedsforståelse. Faglig selvforståelse relaterer sig til den faglige identitet. Oplevelsen af en fast definition af egen faglighed giver øget overskud til at udforske andre fagligheder. Det vil betyde, at man ikke i så høj grad føler sig truet af andre faglige profiler og er mindre nervøs for at blive gjort overflødig. Dette forhold relaterer sig således i høj grad også til medarbejdernes faglige selvværd, som er et vigtigt element i at kunne håndtere en ny rolle og forebygge faglige hierarkier. Helhedsforståelsen relaterer sig til medarbejdernes forståelse for den bredere arbejdssammenhæng. Accepten og forståelsen af et øget tværfagligt fokus vil ofte basere sig på medarbejdernes evne til at se egen rolle og mulighederne for nytækning af denne rolle i den konkrete arbejdskontekst. Dette forhold relaterer sig derfor også til accept og anerkendelse af andre faggruppers arbejdsopgaver. 10\n11 På baggrund af undersøgelsen kan udledes et par opmærksomhedspunkter i relation til at sikre en god proces omkring etablering af tværfagligt samarbejde: At der er defineret et fælles mål og overordnet sigte for de forskellige arbejdsopgaver. At der er en forståelse for, hvordan man hver især og i fællesskab bidrager til dette fælles mål. At der etableres et fælles værdigrundlag, som er udarbejdet i fællesskab og med indflydelse og ejerskab fra alle medarbejdergrupper. At processerne løbende vurderes og justeres, så der tages højde for ændringer i sammensætningen af såvel medarbejdergruppen, brugergruppen og ydelser. Konkrete anbefalinger På baggrund af erfaringerne fra undersøgelsen vil der i det følgende blive givet en række bud på konkrete og handlingsanvisende anbefalinger, som vil kunne støtte levebomiljøer i deres fortsatte udviklingsproces. Anbefalingerne, der udspringer af undersøgelsen, kan inddeles i tre kategorier: Udarbejdelse af informationsmateriale, intern udvikling af arbejdspladsen og viden & erfaringsudveksling. Indenfor disse tre kategorier oplistes anbefalingerne i en rækkefølge, som er udtryk for Arbejdslivs forslag til prioritering. Informationsmateriale 10 gode historier temahæfte om levebomiljøer Der ligger en vigtig opgave i at finde, formidle og fastholde de gode historier om levebomiljøerne. Et temahæfte som 10 gode historier fra leve-bomiljøer kunne give et blik ind i mangfoldigheden af leve-bomiljøer. Der kan her gives indblik i forskellige variationer af leve-bomiljøer, med fokus på eksempelvis tværfaglighed og samarbejde og ledelsens rolle. Her vil både beboere og pårørendes betragtninger også skulle have plads. Informationsmateriale Hæfter om opstart og videreudvikling af leve-bomiljøer Både for gruppen af arbejdspladser, der skal starte et nyt leve-bomiljø op, og arbejdspladser der ønsker at videreudvikle deres leve-bomiljø, kan inspirationshæfter være nyttige. Hæfterne tænkes udformet således, at de er meget konkrete og handlingsanvisende. Dette kunne gøres gennem gode eksempler, tips og ideer samt ved hjælp af dialogbokse med eksempler på konkrete spørgsmål, som det kan være nyttigt at forholde sig til på arbejdspladsniveau. Der kunne eksempelvis med fordel udvikles et hæfte, der knytter sig til de arbejdspladser, der netop skal til at opstarte et leve-bomiljø, og et hæfte til de arbejdspladser, der allerede er godt i gang, og som ønsker inspiration til fastholdelse og videreudvikling af miljøet. 11\n12 Værktøjer til bedre kommunikation og konflikthåndtering De mindre enheder, som leve-bomiljøer udgøres af, medfører, at beboerne kommer tættere på hinanden. Personalet skal være rustet til at forebygge og håndtere konflikter, som f.eks. mobning, og understøtte det gode sociale miljø. Der sætter fokus på medarbejdernes relationskompetence og et behov for, at medarbejderne er opmærksomme på deres egen rolle i relationerne og betydningen af at etablere en god kommunikation, der forebygger konflikter med både kolleger, beboere og pårørende. Der kunne derfor med fordel udvikles værktøjer, der kan støtte op om den gode kommunikation, og som kan benyttes til konflikthåndtering. Fokus på intern udvikling af leve-bomiljøer Leve-bospil Der kunne udvikles et dialogspil, som havde til formål at give ledere og medarbejdere mulighed for at drøfte kulturen og værdierne på arbejdspladsen. BARs Styrkespillet tænkes som inspiration hertil, hvor tankegangen kunne tilpasses leve-bomiljøerne. Spillet kunne give arbejdspladserne mulighed for at drøfte livet på arbejdspladsen og give medarbejderne et fælles sprog til anerkendende drøftelse af muligheder og udfordringer i leve-bomiljøet. Anvendelse af video til egen læring Anderledes metoder kan mange gange give anderledes og mere tydelige læringspointer. Således kan man ved hjælp af et videokamera indfange situationer, som man ønsker at arbejde med på den enkelte arbejdsplads. Et eksempel på dette kunne være at optage måltidssituationen på video. Dette kan være et godt grundlag for, at medarbejdergruppen reflekterer over sin egen rolle, eksempelvis i spisesituationen: Har personalet en rolle som tjener ved måltiderne, eller har personalet en rolle som værtinde (med en mere lige relation), når de sidder ved bordet og spiser med. Hermed kommer der fokus på den pædagogiske og sociale relation. Brugen af videolæring kunne være en af de metoder/værktøjer, BAR-Sosu kunne beskrive og præsentere eksempler på. Work Space Design Da indretningsmuligheder på godt og ondt sætter scenen for medarbejdere, ledere og beboere i leve-bomiljøer, kunne en tilgang som Work Space Design 2 være en mulig arbejdsmetode og tilgang. Her arbejdes der bredt involverende med forskellige former for dialogspil (brugs-scenarier, arbejdsbogsmetoder mv.) sådan at der sættes fokus på samspillet mellem rum, arbejde og arbejdsopgaver, kompetencer og samarbejde. Teambuilding Overordnet set medfører leve-bomiljøerne et behov for øget fokus på samarbejde og teambuilding. En generel udfordring for medarbejderne på leve-bomiljøerne er at lære at arbejde sammen omkring etableringen af en ny tilgang til arbejdsopgaverne og en ny måde at tænke det daglige arbejde på. Samtidig stiller arbejdet i de små bo-enheder med færre kolleger i tættere relationer nye krav til medarbejdernes samarbejdsevner. 2 Igangværende forskningsprojekt under Arbejdsmiljøforskningsfonden 12\n13 Der synes at være udfordringer for særligt de tidligere plejehjem, der gennemgår en ombygning, og hvor det samme personale skal udvikle samarbejdet med henblik på at blive et leve-bomiljø. Disse arbejdspladser synes at have et større og anderledes behov for at få et nyt input og at få arbejdet med deres nye roller i et ændret samarbejde. Etablering af arbejdspladsspecifikke teambuildingforløb kunne være en mulighed for at styrke samarbejdet på den enkelte arbejdsplads. Fokus på viden- og erfaringsudveksling Leve-bo-site på BARs hjemmeside Tema-blok på BARs hjemmeside om leve-bo, hvor information og materiale kan hentes. Leve-bo-Akademi Denne aktivitet er tænkt som en alternativ efteruddannelse, hvor leder- og medarbejderrepræsentanter får input og kommer til at drøfte muligheder og udfordringer i levebomiljøet. Centrale temaer kunne være: kultur og værdier, tværfagligt samarbejde, ledelsens rolle, beboeren i centrum og kommunikation. Ideen vil være, at ledere og medarbejdere her både får input om ovennævnte temaer, bliver udfordret i form af øvelser og opgaver, hvor det faglige tema relateres til det enkelte leve-bomiljø, og samtidig får et forum for dialog med repræsentanter for andre leve-bomiljøer. Hvad er et akademi? Akademi er et koncept om netværksbaseret læring, hvor man med brug af elementer fra de oldgræske dialogfora understøtter en vidensbaseret og refleksiv dialog mellem medarbejdere og ledere fra arbejdspladser med et fælles fokuspunkt. Der afholdes eksempelvis 4 akademidage med deltagere. Hver akademidag rummer en prolog, et videnspunkt (oplæg), dialog og epilog. Inspirationsbesøg Besøg på leve-bomiljøer, der organiserer sig på forskellig vis, men som lykkes i forhold til implementeringen af en eller flere af visionerne bag leve-bo. Ideen skulle være, at man kunne kontakte og evt. besøge disse arbejdspladser for at få inspiration til opstart eller udvikling af leve-bomiljø. BAR kunne spille en rolle i forhold til at finde frem til interessante leve-bomiljøer og evt. udarbejde casebeskrivelser af hver enkelt arbejdsplads, således at der gives forhåndsbillede af, hvad der karakteriserer de enkelte miljøer. 13\n14 Netværk Etablering af netværk for leder- og medarbejderrepræsentanter fra leve-bomiljøer og evt. andre interessenter/aktører, der indgår tæt samarbejde med leve-bomiljøer. Fokus på erfaringsudveksling, eksempelvis i forhold til visioner og værdier, opstart eller fastholdelse og udvikling af leve-boprincipper. BAR-Sosu kunne i denne sammenhæng udarbejde temaoversigter og input til debatspørgsmål med det sigte at styrke erfaringsudvekslingen. Information om, og styrkelse af efteruddannelsesmuligheder Der gennemføres på forskellige uddannelsesinstitutioner kortere efteruddannelsesforløb med fokus specifikt på leve-bomiljøer (eksempelvis AMU-kursus udviklet af Slagteriskolen i Roskilde og SOSU-uddannelser Greve). Information om disse forløb kunne med fordel formidles til landets leve-bomiljøer. Det kan være et vigtigt fokus at være opmærksom på mulighederne for at understøtte forståelsen for det tværfaglige arbejde blandt medarbejdergruppen på leve-bomiljøerne. En central del af dette arbejde kan være at udbygge mulighederne for efteruddannelsestilbud, der er målrettet tværfagligheden. Overvejelserne om efteruddannelsesbehov gælder også ledelsesgruppen, der i lyset af udviklingen af leve-bomiljøer stilles over for nye og anderledes krav i deres ledelsesopgave - krav som de skal klædes på til at møde. 14\n15 3 Ideer og visioner med leve-bomiljøer Med leve-bomiljøer er det ønsket at skabe mere hjemlige rammer, hvor beboerne fortsat kan opleve og tage del i de helt almindelige gøremål, som et normalt hverdagsliv i hjemmet rummer. leve-bomiljøer adskiller sig fra traditionelle plejehjem ved, at det faglige fokus flyttes til hverdagslivet i hjemmet. Fokus er på de muligheder, den enkelte beboer og de nærmeste naboer har for at indgå i sociale relationer. Således tænkes de fysiske rammer på leve-bomiljøer ind i tilknytning til aktiviteterne og der lægges op til, at der kan være mulighed for forskellige sociale rum. Samtidig lægges der i grundideen med leve-bomiljøer op til, at opgaverne mellem pleje og service er mindre funktionsopdelte, hvilket betyder, at den enkelte medarbejder skal udføre flere funktioner end på et traditionelt plejehjem. Leve-bomiljøer bidrager således med et nyt syn på beboernes liv og muligheder, og på samme tid opstilles nye vilkår for medarbejdergruppen, der skal understøtte disse vilkår. I dette kapitel vil vi se nærmere på, hvilke ideer og visioner der gør sig gældende for hhv. beboere og medarbejdere i et leve-bomiljø. Beboere I leve-bomiljøer er det helt centrale, at det er hverdagslivet, der er i fokus. De ældre har egne private boliger og en lille nabokreds, som de kan vælge at omgås. Aktiviteterne på leve-bomiljøet tager primært afsæt i hjemmets helt almindelige gøremål, såsom madlavning, rengøring, tøjvask og ikke mindst socialt samvær. Hverdagen foregår på beboernes præmisser, og de deltager i den udstrækning, de er i stand til. I leve-bomiljøet har beboerne reel selv- og medbestemmelse. Beboerne kan således aktivt tage del i beslutningerne om, hvilket indhold der skal være i hverdagen, og hvilke aktiviteter der skal være på programmet. Dette spænder vidt og kan rumme beslutninger om, hvad der skal være på menuen, egen døgnrytme (hvornår har jeg lyst til at stå op, og hvornår har jeg lyst til at spise min frokost) samt hvilke aktiviteter, der skal være på programmet i løbet af dagen og hvornår. Et karakteristika ved leve-bomiljøet er i forlængelse heraf, at beboerne har frihed til forskellighed. Den enkelte beboers valg og fravalg kan være meget forskellige, og der skal findes fleksible løsninger, der kan imødekomme forskellige behov. Medbestemmelse og indflydelse på eget liv bliver således helt centrale begreber i leve-bomiljøer. Fra Mangler Beboer Krop Afhængig Service Til Muligheder Borger Liv Selvhjulpen Omsorg og sundhedsfremme 15\n16 Den grundlæggende tanke og det grundlæggende syn på beboerne undergår med levebomiljøet et skift som illustreret ovenfor. Et syn, der kan være med til at skabe sundhedsfremme. Medarbejdere For medarbejderne betyder indførelsen af leve-bomiljøet, at der skal tænkes i helheder med beboeren i centrum. Medarbejderne skal ikke længere alene fokusere på beboeren i forhold til egne fagområder, men arbejde med og understøtte beboeren i forhold til alle aspekter i hverdagslivet. Medarbejderne i leve-bomiljøer må derfor i højere grad samarbejde på tværs af fagligheder, for på denne måde at kunne skabe et liv for beboerne, der i så høj grad som muligt minder om de liv, de tidligere har levet. Den helhedsorienterede tilgang til arbejdet betyder, at medarbejderne kommer tættere på beboerne, eftersom medarbejder og beboer er sammen om de hverdagslige arbejdsopgaver. Det er således ikke blot beboerne, der får en mere sammenhængende og helhedsorienteret hverdag. Også medarbejderne får et mere helhedsorienteret arbejde i og med, at de ikke kun beskæftiger sig med beboerne i forhold til deres eget fagområde. I et leve-bomiljø vil man være meget bevidst om, at medarbejderne er på arbejde i beboernes hjem, og arbejdsopgaverne skal derfor struktureres omkring og med beboerne og deres vaner og ønsker. Arbejdsopgaverne skal foregå sammen med beboerne på deres præmisser, og medarbejderne må derfor arbejde tættere sammen, da der er mange situationer i hverdagslivet, hvor de forskellige arbejdsopgaver lapper ind over hinanden. Det stiller krav om nye kompetencer og nye måder at tænke sit arbejde på. Plejepersonalet må således også have et kendskab til regler og rutiner i forhold til arbejdet i køkkenet, og til kost og ernæring i forhold til den enkelte beboer. På samme måde skal det kostfaglige personale kunne indgå i et samarbejde med det øvrige personale om at opfylde beboerens behov på andre planer end det kostfaglige. Det er derfor vigtigt ikke at holde fast i faggrænser og opdelinger, men at tænke i helheder, og herved også at inddrage medarbejdernes personlige kompetencer. Samtidig skal faglighederne synliggøres, så det sikres, at arbejdet udføres fagligt og forsvarligt. Livet i et leve-bomiljø er struktureret efter beboernes behov, og ikke efter medarbejdernes vagtplaner. Arbejdstider og -rutiner må derfor tilpasses beboernes hverdagsliv, dvs. aktiviteter kan foregå både dag, eftermiddag og aften. For medarbejderne betyder det, at de er mindre bundet af regler og rutiner, og derfor i højere grad skal foretage individuelle vurderinger og tage stilling til arbejdets indhold og den daglige prioritering. Arbejdet er ikke længere underlagt fastdefinerede opgaver og rutiner, hvilket betyder, at det er medarbejderne selv, der planlægger deres arbejde. Dette betyder også, at medarbejderne selv må være i stand til at have et overblik over, hvilke opgaver der kan og skal udføres, samt på hvilken måde beboerne kan inddrages i opgaverne. Det stiller krav til medarbejdernes socialpædagogiske evner, i og med at der er større fokus på at motivere og involvere beboerne. Leve-bomiljøerne åbner op for, at medarbejderne kan få et større ansvar for indholdet i deres job. Men det stiller samtidig også nye krav til medarbejderne i form af både at skulle være iscenesætter og deltager i beboernes hverdagsliv. 16\n17 4 Billeder på praksis 2 cases Et blik ind i en række leve-bomiljøer rundt omkring i landet har vist, at der er meget stor forskel på, hvilke elementer af leve-bokonceptet der tages op, og dermed hvilke værdier der af de pågældende plejeboliger bliver betragtet som væsentlige. Der viser sig også at være meget stor forskel på, hvor stor succes de enkelte plejecentre har haft med at indføre, fastholde og udvikle leve-bomiljøet. Der kan være mange ting på spil, der på afgørende vis er bestemmende for, om leve-bovisionerne synes at fungere, og i hvilken udstrækning beboere og personale oplever tilfredshed med vilkår og rammer. På baggrund af erfaringerne fra de gennemførte interview og arbejdspladsbesøg er der blevet udarbejdet to fiktive cases, der har til formål at illustrere nogle af de elementer, der kan være i spil, og hvor forskelligt leve-bomiljøet kan udvikle sig. Lad os starte med Plejecentret Tidselhøj. Plejecentret Tidselhøj Lone, leder af Tidselhøj, sidder med plancherne fra det udviklingsseminar, de holdt i tirsdags. Hun er en smule overrumplet. Der er da bestemt potentiale for udvikling i centrets måde at være leve-bo på, men hun er alligevel lidt overrasket over en del af de emner, der blev taget op på seminaret, og ikke mindst den markante utilfredshed hun oplevede medarbejderne give udtryk for. Lone tænker tilbage: Det var nu 1 år siden, de var blevet færdige med ombygningen af det gamle plejehjem. Det havde været en krævende periode for alle, de måneder ombygningen havde fundet sted. Alligevel havde der blandt medarbejderne været en motivation og et engagement, som løftede hele stemningen og gjorde det muligt at få en hverdag til at hænge godt sammen. Udsigten til bedre fysiske rammer og udsigten til nyt bredere jobindhold havde givet medarbejdere god energi. Alligevel synes denne energi at være gået fuldstændig af ballonen nu. Hvad var det, der var sket? Hun kastede et blik på planchen fra seminaret. Nye kompetencekrav stod der øverst. Hun huskede dialogen medarbejdernes beskrivelse af, hvor svært de oplevede det at skulle håndtere de krav, der nu blev stillet til dem i arbejdet, hvor svær de fandt ændringen af de daglige rutiner eller måske nærmere manglen på rutiner. Det lå jo i konceptet, at dagligdagen i højere grad skulle tilpasses beboeren og dennes ønsker og behov. Det var her, en stor del af problemet lå begravet. Medarbejderne var helt med på ideen om styrket livskvalitet for beboerne, men i det daglige lykkes det ikke at leve dette ud. Når arbejdet pressede sig på, og der blev travlt - som det næsten altid var - dukkede de gamle rutiner op, og man gjorde, som man plejede. Det var lige, som om behovet for forudsigelighed var blevet et argument for at holde fast i den gamle måde at arbejde på. For at sikre, at de reelt havde mulighed for at imødekomme beboernes behov på de tidspunkter, de opstod, havde hun valgt at ændre tilrettelæggelsen af arbejdstiden, så der var lige mange på dag- som på aftenvagt. Det havde været kimen til rigtig mange problemer. Hun synes ikke, medarbejderne havde vist sig særlig omstillingsparate. Hun havde 17\n18 forsøgt at lægge op til en demokratisk proces omkring besættelsen af aftenvagten. Der var ikke nogen af de tidligere dagvagter, der havde lyst til at være fast aftenvagt, så de havde forsøgt at tale sig frem til, hvem der havde mest ret til og krav på at blive i dagvagten. Der havde ikke været meget forståelse for løsningen. Så til sidst måtte hun enerådigt træffe beslutningen. Der var stor utilfredshed både omkring processen og resultatet. Det havde resulteret i en masse personfnidder, som også kom til udtryk i sproget: dem og os dag og aften. Nogen havde sagt op. Problemet virkede stadig uforløst. Det var måske en medvirkende årsag til, at vagtbytte-kulturen heller ikke var særlig fleksibel Hvordan skulle hun rette op på det? Hvordan kunne hun gøre medarbejderne tilfredse? Ville det overhovedet være muligt at gøre dem tilfredse? Hendes blik fortsatte ned over planchen. Samarbejde eller mangel på samme, stod der. Snakken havde på seminaret handlet om relationen mellem kost- og plejepersonalet. Det var blevet meget tydeligt, at samarbejdet haltede en del. Plejepersonalet kritiserede køkkenpersonalet for at have en storkøkkenattitude. I det lå deres billede på, at køkkenpersonalet primært havde øje for effektivitet i køkkenet, og at de undskyldte sig med Jeg skal have lavet mad. Der havde hængt bebrejdelser i luften om, at køkkenpersonale tilsyneladende ikke mente, at det nødvendigvis vedkom dem, hvad der skete rundt om dem uden for køkkenets rammer. Der var også blevet en del diskussion over en episode, hvor en kostmedarbejder havde skældt en beboer ud, da han kom ud i køkkenet. Det førte videre til en snak om hygiejne og egenkontrol. Også plejepersonalet stod for skud, fordi de ikke viste interesse for at hjælpe til i køkkenet. De gemmer sig altid bag ved, at de altid har så travlt, havde en af køkkenmedarbejderne udtalt. En af sosu-assistenterne havde til dels givet dem ret i, at deres store interesse heller ikke lå i køkkenopgaverne: Hvis jeg havde lyst til at arbejde i et køkken, havde jeg nok valgt en anden uddannelse, havde hun sagt. Der var mange ting på spil. Når Lone tænkte over det, havde de heller ikke haft så gode forudsætninger fra start. Det var blevet meldt ud fra kommunens side, at nu skal alle kommunens institutioner være leve-bomiljø værsgo at gå i gang Der havde langtfra været nogen god faglig introduktion til det. De havde fået en beskrivelse - et glansbillede af, hvor godt det alt sammen ville være, for både beboere og for medarbejdere. De manglede noget mere brugbart materiale om elementer i sådan en udviklingsproces Proces Der havde egentlig slet ikke været nogen proces Det var svært. Ældrecentret LykkeBo Lisbeth havde fået arbejdsglæden tilbage. Det var utroligt, synes hun, hvor stor en indflydelse det havde haft på hendes generelle humør og energi. Hun følte sig lettet og glad igen. De mange år på det andet plejehjem havde nærmest tappet hende. Én ting var alt det fnidder, der indimellem var mellem kollegerne. Men det, hun havde det allermest svært, med var, at hun ikke kunne give beboerne det, som hun synes var allermest vig- 18\n19 tigt; ordentlig og omsorgsfuld pleje, en hyggelig snak om gamle dage, tid til at lave noget sammen med og ikke kun for beboerne. Derfor var hun glad - nærmest lettet over at finde ud af, at et arbejdsliv også kunne være på andre måder. Hun var startet som social- og sundhedsassistent på det nybyggede leve-bomiljø, LykkeBo, for 4 måneder siden. Stillingsannoncen havde appelleret stærkt til hende. Beskrivelsen af leve-bokonceptet, samarbejdet på tværs og et mere helhedsorienteret fokus på beboerne havde været de centrale årsager til, at hun syntes, at jobbet lød så interessant. Men også det, at de havde beskrevet, hvilke personlige kompetencer de ønskede: Husmortypen havde de bl.a. skrevet. Hun kunne nemt se sig selv i den rolle. Allerede ved det første besøg på arbejdspladsen, ved ansættelsessamtalen, bemærkede Lisbeth, at der var en god stemning på arbejdspladsen. På turen rundt i huset havde de kommende kolleger smilet og hilst imødekommende. Hun havde bemærket, at medarbejderne spiste sammen med beboerne lidt mærkeligt, synes hun. Det gjorde de i hvert fald ikke der, hvor hun kom fra. Der var de nærmest tjenere for beboerne. Hun kom til at tænke tilbage på hendes første arbejdsdag på LykkeBo. Hun havde været noget nervøs og spændt på hvordan mon samarbejdet var her, når det kom til stykket. Hun kunne næsten ikke udholde tanken om flere kontroverser. Heldigvis havde det været en god start - Hun var blevet taget godt imod: De havde gjort en del ud af at de første dage Der var lavet en plan så hun vidste hvad hun skulle og hun blev introduceret både til selve arbejdet, men også til det sociale miljø på arbejdspladsen. Kultur betød meget på arbejdspladsen. Der var et meget tydeligt fokus på, at man som medarbejder befandt sig i beboernes hjem, og at det var deres individuelle behov, der var i fokus for arbejdet. På den måde virkede det naturligt at samarbejde med de øvrige faggrupper på arbejdspladsen; det kostfaglige personale, ergoterapeuten og rengøringspersonalet. Som en del af introduktionen var hun rundt på hele arbejdspladsen og snakkede med alle medarbejdergrupperne. Det var også med til at give et godt indblik i, hvordan der blev arbejdet, og ikke mindst hvordan de samarbejdede. På denne arbejdsplads var det helt naturligt at have faglige drøftelser med sine kolleger. De var rigtig gode til at sparre med hinanden i samarbejdet om beboerne. Også på tværs af grupperne. Nogle gange inviterede den ene gruppe den anden på eftermiddagskaffe. Det gav anledning til at mødes med både beboere og kolleger fra andre grupper. Det kunne jo være svært nok at samarbejde, bare inden for samme faggruppe. Det havde hun rigeligt af erfaringer med - det viste hendes tidligere arbejdsplads med al ønskelig tydelighed. Derfor havde hun også i starten været noget spændt på, hvordan samarbejdet med både kostpersonale og servicepersonale ville komme til at fungere. Egentlig var hun nok af den overbevisning, at der ikke var så stort et behov for en kostfaglig medarbejder i et leve-bo. De søgte jo netop plejepersonale med husmor-kvalifikationer, så hvorfor en kostmedarbejder? Hun måtte erkende, at hendes forudgående antagelser var blevet gjort til skamme. Anette, den kostfaglige kollega, var i høj grad med til at sikre god kvalitet i kosten og var med til at styrke fokus på den enkelte beboer og dennes behov. Og derudover var hun 19\n20 ret god til at holde liv i køkkenet. Lisbeth trak på smilebåndet da hun tænkte på Anette i aktion i køkkenet. Der var altid langt flere beboere i alrummet, når Anette var i køkkenet. Snakken gik, og beboerne var med, eksempelvis til at smage sovsen til. Det var bestemt et udbytterigt samarbejde. Samarbejdet gav indimellem anledning til konflikter. Nogen gange synes Anette ikke, at der var så meget hjælp at hente hos plejepersonalet. Hun synes, at hjælpen kun gik den ene vej. Det havde fyldt en del og havde givet anledning til dårlig stemning. Alligevel var det lykkes os at komme videre ved at tale om, hvordan vi gerne vil have det til at fungere på arbejdspladsen; hvad der betyder noget for os, og hvordan vi drømmer om, at samarbejdet skal være. Vores leder var ret god til at få os ud af den problemtankegang, vi var dumpet ned i. De formåede rent faktisk at håndtere problemer, når de opstod. Det tegnede lyst. For første gang i Lisbeths arbejdsliv var hun et sted, hvor hun kunne se sig selv på samme arbejdsplads flere år ud i fremtiden. Fra fiktion til praksis Tidselhøj og Lykkebo er som nævnt fiktive cases, men udfordringerne og de gode erfaringer, de skildrer, har afsæt i virkeligheden, som den har vist sig gennem undersøgelsen. Med afsæt i beskrivelserne af de fiktive cases vil de efterfølgende tre kapitler udfolde nogle af de elementer, som de fiktive cases har illustreret er betydende for det psykiske arbejdsmiljø i leve-bomiljøerne. Her vil de forhold som har stor betydning for etablering og vedligehold af et godt psykisk arbejdsmiljø i leve-bomiljøerne yderligere perspektiveret. Gennemgangen i kapitlerne vil nuancere de visioner, der blev skitseret indledningsvist i kapitel 2, og beskrive, hvilke erfaringer det giver anledning til, når visionerne skal konverteres til praksis. Rapportens næste del vil falde i tre overordnede kapitler med følgende overskrifter: Faglighed på spil Beboerne i centrum for arbejdet Rammer for leve-bomiljøer De tre kapitler udgør en samlet del af rapporten idet det er disse kapitler der udfolder beskrivelser og indtryk fra undersøgelsen. Her fokuseres på nogle af de grundlæggende forudsætninger som undersøgelsen har tydeliggjort er centrale for hvordan levebomiljøerne fungerer. De udvalgte overskrifter rummer temaer om hhv. tværfaglighed, organisering af hverdagen med afsæt i de enkelte beboere samt de mere overordnede rammer omkring levebomiljøerne herunder de fysiske rammer. 20\nBaggrund og status på Leve/bo miljø\nForebyggelse og Sundhed Notat Til: Sagsnr.: 2010/10622 Dato: 03-09-2010 Sag: Baggrund og status på Leve/bo miljø Sagsbehandler: Olai Birch Birgit Gundorph-Malling Planlægningskonsulent Sundhedschef I del-forliget


Dufu Hometown (Gongyi, Kina) - anmeldelser - TripAdvisor\nDufu Hometown anmeldelser, Gongyi\nBed and Breakfasts i Gongyi\nForslag til aktiviteter i Gongyi\nBilleder af Gongyi\nKort over Gongyi\nAlle hoteller i Gongyi Tilbud på hoteller i Gongyi Populære faciliteter\nGongyi Hoteller med swimmingpool\nGongyi Hoteller, som tillader kæledyr\nHoteller i nærheden af Dufu Hometown\nHoteller i nærheden af Huangye Three-Color Kiln Site\nHoteller i nærheden af Shiku Temple\nHoteller i nærheden af HaiHui BuXingJie\nHoteller i nærheden af BuXingJie MeiShiCheng\nHoteller i nærheden af Tieshenggou Smelting Industry Ruins\nHoteller i nærheden af BaiSheng BuXingJie (BaiSheng GouWu GuangChang Xi)\nSøg Asien›Kina›Henan›Gongyi›Forslag til aktiviteter i Gongyi›Dufu Hometown\nNr. 13 af 14 aktiviteter i Gongyi Historiske steder, Seværdigheder og vartegn Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Kangdian Village, Kangdian Town, Gongyi 451253, Kina Navn/adresse på det lokale sprog Dufu Hometown\nKangdian Village, Kangdian Town, Gongyi 451253, Kina For at hjælpe dig med at komme omkring i Gongyi er her denne virksomheds navn og adresse på det lokale sprog\nLokalt navn 杜甫故里\nLokal adresse 451253康店镇康店村\nTilføj billede Har du været her: Dufu Hometown? Vær den første til at dele din oplevelse! Skriv en anmeldelse\nRejsende, der kiggede på Dufu Hometown, kiggede også på\nGongyi, Henan Alle aktiviteter i Gongyi (14) Lignende aktiviteter i Gongyi\nSe alle Seværdigheder og vartegn i Gongyi\n13 anmeldelser 22.3 km\nFlere aktiviteter i Gongyi Hvilke hoteller i Gongyi er der tilbud på?\nSe hoteller Sponsorerede links * KANGBAI-WANIS Mansions Nr. 1 af 14 aktiviteter i Gongyi\nMt. Fuxi Xuehua Cave Scenic Resort Nr. 2 af 14 aktiviteter i Gongyi\nNorthWei Dynasty Cave Temple Nr. 3 af 14 aktiviteter i Gongyi\nWuzhi Mountain Nr. 5 af 14 aktiviteter i Gongyi\nCiyun Temple of Qinglong Mountain Nr. 6 af 14 aktiviteter i Gongyi\nNorth Song Dynasty Imperial Tombs Nr. 7 af 14 aktiviteter i Gongyi\nHuangye Three-Color Kiln Site Vær den første, der anmelder denne seværdighed Adresse: Huangye Village, Zhanjie Town, Gongyi 451261, Kina\nShiku Temple Vær den første, der anmelder denne seværdighed Adresse: Shiku Temple, Siwan Village, Nanhedu Town, Gongyi 450000, Kina\nHaiHui BuXingJie Vær den første, der anmelder denne seværdighed Adresse: Caihui Pedestrian Street, 310 National Road, Zhitian Town, Gongyi, Kina\nBuXingJie MeiShiCheng Vær den første, der anmelder denne seværdighed Adresse: Xinhua Road, Gongyi, Kina\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Dufu Hometown og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Dufu Hometown Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 12 anmeldelser KANGBAI-WANIS Mansions\n7 anmeldelser Huancui Valley Scenic Area\n5 anmeldelser Hulao Pass\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 0 anmeldelse Greenery Cafe (SongShan Road)\n0 anmeldelse Wei Zhuang HuiMian\n0 anmeldelse 13Yue XiaoChu (HuWai ZhuTi)


Mit Vintage-Hus: juni 2011\nNATURENS EGEN PARFUME\nJeg har netop indtaget et fantastisk aften-måltid (min mands hjemmelavede pizza - og den er fantastisk) på terrassen - indhyldet i den mest vidunderlige duft - af naturens egen parfume. Nemlig duften af dejlige roser. Og pludselig kom jeg i tanke om en sød lille episode - fra da min "nu 21-årringe søn" - var en lille dreng.\nErik (min mand) og jeg - var forholdsvis nye hus/have ejere - og da naturens vidundere - altid har begejstret mig meget - slæbte jeg min "dengang" lille søn - rundt til havens skønne roser. Jeg forklarede ham tålmodigt - at rosens duft - var lig´ med naturens egen parfume - og at hans mor - elskede denne skønne rosenduft. Jeg fortalte ham også, at man da selv kunne lave vidunderlige dufte - af rosens fine blomsterhoveder.\nNu er min søn altså ikke "rådvild" af natur - så dagen efter opdagede jeg til min skræk og ærgelse - at han havde taget alle hovederne af vores rosenbuske/planter - og placeret alle hovederne i et utal af små plastic spande med vand. Og med stolthed i stemmen bekendtgjorde han - "se mor - jeg har lavet parfume til dig".\nJeg må indrømme - det var svært at finde en passende grimasse :)\nJa... jeg kom nu til at grine lidt for mig selv - da jeg kom i tanke om denne lille "historie". Mange år er gået - og billederne her er kun et lille udsnit af alle de mange skønne roser - som jeg nu daglig, kan glæde mig over i vores have.\nLivet er fuld af fantastiske vidundere og skønne glæder :)\nIndsendt af Mit Vintage-Hus kl. tirsdag, juni 28, 2011 1 kommentar: Links til dette indlæg\nSå åbner vi atter døren op til vores lille showroom/lager :)\nJeg har ikke rigtig haft tid til, at skrive på bloggen i de sidste par uger. Vi har rigtig travlt i shoppen - nye varer vælter ind af døren, og det er bare skønt. Vi har også haft travlt med at bygge nyt hegn i vores baghave. Den gamle hæk var ikke pæn at se på mere, så den måtte væk. Det var et kæmpe arbejde - men nu er det nye hegn sat op - og det er kanon flot.\nOg så har vi ryddet op i vores showroom/lager - for atter, at kunne åbne dørene for vores søde kunder. Det har rigtig mange af kunderne igennem lang tid nemlig efterspurgt.\nSÅ VORES SHOWROOM/LAGER ER ÅBEN PR. 1/7-2011 EFTER FORUDGÅENDE AFTALE. SÅ RING OG SIG, AT DU KOMMER. VI GLÆDER OS TIL AT SE DIG :)\nVi kan naturligvis ikke have alle varene stående fremme - da vores varesortiment hele tiden stiger. Nogle varer er derfor pakket i kasser, men vi skal nok finde de ting frem - som du ønsker at se på. \nMadonnaer - terriner og kirkestager, bruger jeg fra tid til anden som smukke og stemningsfulde stilleben i "privaten" - så hvis du ønsker at se på nogle af disse genstande - siger du bare til - og vi vil sørge for, at de står klar til dig - så du kan se dem "close up".\nSom sagt - har vi rigtig travlt og jeg har derfor måtte nedpriortere bloggen lidt. Det er jeg naturligvis ked af men jeg ved at I - kære medbloggere vil kunne forstå dette. Ja... det ville være skønt hvis der var mere end 24 timer i et døgn :) :) :)\nJeg ønsker jer alle en rigtig dejlig søndag og\nIndsendt af Mit Vintage-Hus kl. søndag, juni 26, 2011 2 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Diverse, Shop, Showroom\nBol el. Café au lait\nSmukke gamle franske "nyttigheder".\nJeg holder utrolig meget af de gamle franske og belgiske bol-skåle. Og at de samtidig også er særdeles praktiske - det er bare en ekstra gevinst. De findes i utallige farve kompositioner og størrelse. Nogle er meget enkel i deres udførelse - andre igen - er smukt pyntet m. fint mønster eller f.eks. skønne blomster motiver.\nHavregrynen om morgenen - indtages af en smuk gammel bol. De er nærmest som skabt til dette.\nDe er også supergode til dip og div. dressinger. Og så pynter de altså bare på middagsbordet.\nDe lidt mindre af slagsen - bruges her hos os til marmelade - ved morgensmadsbordet.\nOg så synes jeg det ser så fint ud - hvis man har en portion smukke gamle bols stående fremme i f.eks. køkkenet.\nAt de har patina og lidt små afslag - det gør slet ikke spor. Det gør dem blot endnu mere skønne, at se på.\nJeg elsker når ting - bærer præg af, at have været brugt. Så hos os er der ingen "skår i glæden" - hvis bolskålen er lidt slidt :)\nJeg facineres af bløde former - og det er måske grunden til, at jeg er så betaget af smukke gamle bols. Og er jeg på loppemarked i Belgen el. Frankrig - ja.. så er det altid éen af de ting - jeg er på udkig efter. Tænk - hvis man lige netop faldt over endnu en smuk gammel bol til samlingen :) :) :)\nI ønskes alle en rigtig dejlig pinse og\nIndsendt af Mit Vintage-Hus kl. lørdag, juni 11, 2011 3 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Bol skåle, Franske loppefund, Gamle\nSikken en tur ;)\nSå er jeg atter tilbage - efter at have tilbragt nogle skønne dage i Budapest sammen med mine "gamle" gymnasie veninder.\nVi landede i lufthavnen i Budapest - og temperaturen viste 31 grader. Og da vores chauffør satte os af ved vores hotel "downtown" Budapest - havde temperaturen sneget sig op på 34 grader. Det var vaaaaaaarmt - og helt fantastisk skønt. Så på med sandaler, soltop og solcreme - og ud og udforske byen. OG HVILKEN DEJLIG BY. Ja... jeg er vild med Budapest. Og alt det jeg har oplevet - det er helt fantastisk. Jeg har gået så meget - at mine fødder hang i laser - av-av-av.\nVi tog en cykeltaxi ud til Heltepladsen - et helt fantastisk sted - som også huser kunstmuseer, et meget smukt slot og en helt vidunderlig park, et skønt gammelt termalbad og meget, meget mere.\nVi vandrede op til cicadellet i 34 graders varme - pyha -, besøgte det fine gamle konditori - Gerbaud - og spiste lækker Valrone chokoladekage, dasede i det smukke Gellert Bad og nød stemningen i de smukke gamle torvehaller.\nJeg synes simpelthen - at dette billede er helt skønt. Det er taget i parken - bagved Heltepladsen. Det er da humor - på højt plan :)\nOg naturligvis blev der også shoppet. Jeg kunne have købt mig fattig i sko og sandaler. Det blev til dette skønne par sandaler, i lækker skind. Jeg købte dog også et par "sunde" og "fornuftige" vandre sandaler.\nOg tasken her - ja, den måtte jeg bare eje. Lækker skind - og med alle de rum - som jeg nu har brug for. Iøvrigt var det meget svært at vælge - der var så mange smukke tasker!!!\nOg den vår lysegrønne sifon flaske fandt jeg i en af de utallige fine antik-butikker, som der er så mange af i Budapest. Og det var svært at vælge. Der var så utrolig mange fine sifoner. Og havde jeg ikke været med flyveren - havde jeg købt dem alle sammen.\nDet er helt sikkert ikke sidste gang - at jeg har været i Budapest. Jeg må ganske enkelt tilbage. Og næste gang skal jeg bruge meget mere tid på antik markeder og skønne antik butikker. For byen er et sandt eldorado - for sådan en som mig - der bare elsker - skønne gamle ting. Og næste tur - ja... den er allerede i støbeskeen.\nFørst tager vi dog lige en tur til Provence. Men så er det Budapest - som dernæst skal besøges. Jeg er nemlig slet ikke færdig med denne smukke gamle by.\nGlade hilsner og\nIndsendt af Mit Vintage-Hus kl. torsdag, juni 02, 2011 1 kommentar: Links til dette indlæg\nEtiketter: Diverse, Ferie, Gamle, Sifon


Senior rejseledere på plads til WTM Vision Conference i Firenze\nForside » Travel News » Senior rejseledere på plads til WTM Vision Conference i Firenze\nWorld Travel Market (WTM), den førende globale begivenhed for rejsebranchen, har afsluttet sin WTM Vision Conference - Firenze på højt niveau med seniorrepræsentation fra nogle af Italiens mest\nWorld Travel Market (WTM), den førende globale begivenhed for rejsebranchen, har afsluttet sin WTM Vision Conference - Firenze på højt niveau med seniorrepræsentation fra nogle af Italiens vigtigste rejsearrangementer.\nKonferencen, der finder sted den 18. maj i Fortezza da Basso i Firenze, starter med det førende globale forskningsfirma, Euromonitor International, der giver delegerede et detaljeret indblik i rejse- og turistbranchen ved udelukkende at afsløre sin rapport, The Travel Industry Global Overview.\nEuromonitor International Travel and Tourism Analyst Angelo Rossini vil præsentere rapporten, der er værd £ 1,000 og vil blive givet gratis til alle delegerede og tager spørgsmål fra ordet.\nDen næste session ser virkningen og fremtiden for sociale medier gennemgået af World Travel Market's Social Travel Market's Steve Keenan.\nHalvdagskonferencen afsluttes med et panelsession, der diskuterer det italienske, indenlandske, indgående og udgående rejse- og turismarked og har nogle af landets højeste ledere, herunder:\n- Fabio Maria Lazzerini, formand for Amadeus Italia\n- Susanna Sciacovelli, administrerende direktør, Air Berlin Italia\n- Nardo Filippetti, formand, Eden Viaggi\n- Luca Battifora, administrerende direktør, Mondo di Vacanze\nWTM Vision Conference-serien er en halvårs-konferenceprogram for branchens senior delegerede til at få den nyeste forskning, information og udtalelser for at hjælpe dem med at drive deres forretning.\nReed Travel Exhibitions Formand World Travel Market Fiona Jeffery sagde: ”Jeg er meget glad for, at de ledende brancheledere deltager i WTM Vision Conference - Florence-session.\n”Sessionen har nogle af den italienske rejsebranche mest ledende medarbejdere fra de vigtigste lande, der diskuterer dens fremtid.\n“Emnerne for panelsessionen vil være drevet af de fascinerende fund fra Euromonitor International i dagens første session.”\nWTM Vision Conference - Firenze koster 104 euro inden fredag den 13. april og 136 euro derefter.\nFor at registrere dig, besøg www.wtmlondon.com/florencebookingform.\nKonferencen, i samarbejde med TTG Italia, finder sted sammen med TTG Italias Art & Cultural Tourism Fair.\nWTM Vision-brandet blev lanceret i 2009 i London, inden det blev udvidet til Milano og Dubai i 2011. I år finder WTM Vision Conference også sted i Shanghai og Moskva, hvor konferencen i Italien flytter til Firenze.\nDet fulde program for WTM Vision-konferencer er:\n4. april: Moskva\n19. april: London\n1. maj: Dubai\n10. maj: Shanghai\n18. maj: Firenze\nAshton Kutcher underskriver med Virgin Galactic for at være 500. rumturist\nIATA nedjusterer udsigterne for luftfartsindustrien i 2012 på grund af stigende oliepriser


Bedste midler til bumser - Namibiauraniuminstitute.com\nHjem » Acne behandling ALLE » Bedste Retsmidler til Pimples\nRetsmidler for bumser-bedste og nemme måder\nDer er forskellige retsmidler til bumser du kan vælge imellem. Dette hjælper dig med at træffe det rigtige valg, der passer til dig som individ. Dybest set er der medicin, der kan tage sig af de bumser på dit ansigt; mens den anden indebærer nogle praktiske færdigheder.\nHvis du ønsker at få ordentlig medicin til dine bumser, kan du måske se din hudlæge. Tag medicin er en af de retsmidler til bumser du kan vælge, hvis du ikke har det godt med hjemmehjælpemidler. Men der er over-the-counter medicin du kan købe og anvende for at fjerne disse bumser.\nRetin-A- Dette lægemiddel er et af de bedste i at tage sig af bumser. Men det kommer med bivirkninger som tør hud og rødme. Disse bivirkninger gør det vigtigt for dig at tage dette lægemiddel på recept af din læge. Ikke desto mindre, når du begynder at lægge mærke til disse ændringer, kan du ændre din medicin eller besøge din læge for at få hjælp.\nAntibiotika - Da bakterier er årsagen til bumser, har antibiotika beføjelsen til at fjerne dem for at fjerne disse bumser.\nBenzolperoxid - Dette lægemiddel unplugs oliekanaler, dræber bakterier og hjælper også med at helbrede de bumser.\nRetsmidler til acne- Hjemmemedicin\nHjem retsmidler til bumser kræve nogle flere handlinger fra dig sammenlignet med brugen af medicin. Der er mange af dem i brug i dag, da mange, der lider af bumser, er ubehagelige at komme til deres læge. Én gang af sådanne midler indebærer at vaske dit ansigt med et varmt bad, inden du påfører ting som majsmel over de berørte områder. For det andet kan du beslutte at lægge hvid pasta på de berørte områder efter at have badet dit ansigt. Men i alt hvad du gør derhjemme, skal du aldrig tvinge disse bumser ved at klemme. Dette kan forårsage alvorlige bivirkninger. Det kan få bakterierne i bumser til at sprede sig rundt i andre områder og derved føre til flere bumser. Hvis du foretager en god søgning online, vil du se mange hjemmemedicin, der fungerer effektivt.\nRetsmidler til acne- Spis godt\nVand er kendt for at være en god kampant mod bumser. Tag masser af vand for at hjælpe med at rense dit system og gøre din hud frisk. Det anbefales at du selv skal have en flaske vand ved din side hvor som helst du finder dig selv. Fortsæt med at drikke til en bedre hud og mere smuk du. Bortset fra mere vandindtag, prøv at skære ned på måltider rig på olier og sukker, hvis du vil se nogle gode resultater med din kamp mod bumser. Et stort punkt for jer damer er, at du skal bruge make-ups, der ikke er oliebaserede.\nHvis du er i tvivl om den bedste tilgang til dig, er lægen en meget god start. Forpligt dig til at fjerne disse bumser og forblive fri for dem, efter at din hud er genfundet. Dette kan du gøre ved at spise sundt. Med alle disse på plads, nogen af retsmidler til bumser du vælger vil arbejde effektivt og genoprette din smukke hud igen.\nEn organisk løsning til acne\n4 Bevist Tips på den bedste måde at slippe af med Acne\nBedste Proaktiv Creme At Cure Acne


Hvad er crowdfunding for en størrelse? - Bank-Laan.dk\nHvad er crowdfunding for en størrelse?\nCrowdfunding er brugen af små kapitalbeløb fra et stort antal af enkeltpersoner for at finansiere en ny forretningsmodel. Crowdfunding gør brug af den lette tilgængelighed til enorme netværk af folk gennem sociale medieplatforme og crowdfunding hjemmesider, for at bringe investorer og selvstændige erhvervsdrivende sammen og har potentialet til at forøge iværksættelse af en forretningsidé ved at udvide sammenslutningen af investorer, fra hvilke kapital kan rejses udover den traditionelle kreds af ejere, slægtninge og spekulationskapitalister.\nI USA er crowdfunding begrænset af reguleringer af, hvem der har lov til at finansiere et nyt firma og hvor meget det er tilladt dem at tilføre af kapital på denne måde. Ligesom restriktionerne for hedge fund investering er meningen med disse anordninger at beskytte ikke så kløgtige og ikke så velhavende investorer i at sætte for meget af deres opsparinger på spil – crowdfunding er især populær hos småinvestorer som ikke har store millionreserver at investere for og lovgivning på området er derfor målrettet dette segment som ofte anvender billige forbrugslån til at foretage investeringer i crowdfunding projekter. Eftersom så mange nye firmaer går ned, er deres investorer stillet over for en høj risiko for at miste deres kapital.\nHvorledes Crowdfunding fungerer\nCrowdfunding har skabt en mulighed for iværksættere til at rejse hundredvis af eller millioner af kroner fra enhver, som har penge at investere. Crowdfunding leverer et forum for alle med en idé om at kaste sig over det foran ventende investorer. Et af de mere morsomme projekter for at modtage crowdfunding kom fra en person, som ønskede at skabe en ny opskrift på kartoffelsalat. Hans mål for fundraising var $10, men han rejste yderligere $55.000 fra 6.911 personer. Investorer kan vælge mellem hundredvis af projekter og investere så lidt som $10. Crowdfunding hjemmesider genererer indtægter fra en procentdel af de funds, der bliver oprettet.\nCrowdfunding hjemmesider, så som Kickstarter og Indiegogo tiltrækker hundredtusinder af folk, som håber på at investere i det næste store foretagende. I 2018 var crowdfunding for det meste synonym med Kickstarter eftersom det er den største crowdfunding platform, der findes. Efter Kickstarters grundlæggelse i 2009, er mere end 130.000 projekter succesfuldt blevet crowdfundet via hjemmesiden, med mere end $3.5 milliarder involverede hen over alle Kickstarter projekterne. Indiegogo startede, som en crowdfunding hjemmeside, der i begyndelsen udelukkende fokuserede på at rejse penge til uafhængige film, men begyndte at acceptere projekter af enhver kategori efter sin start i 2007.\nIndiegogo kan betragtes, som en mindre striks og mere fleksibel platform end Kickstarter, eftersom den giver crowdfunderne kontrol over, hvorvidt de ønsker faste, eller fleksible modeller – dette er sandsynligvis den største forskel mellem de to crowdfundingsplatforme. Kickstarter frigør kun funds, efter at projektet har nået sit funding mål, mens Indiegogo giver deltageren mulighed for at modtage funding, løbende, eller at vælge at vente, indtil han, eller hun når hans, eller hendes målsætning.\nHvad angår deltageren, ville det være lettere og mindre risikabelt at følge en fleksibel funding (dvs. modtage funds, som de fremkommer). Imidlertid må deltagere, ligegyldig hvor mange penge, der bliver rejst, stadigvæk indfri alle løfter, som bliver givet. For en backer er faste fundings mere attraktivt, eftersom det er forbundet med meget mindre risiko.\nEksempler på succesfulde crowdfunding spekulationer\nMange af de produkter og firmaer, der er crowdfundet på Kickstarter, blev meget succesfulde og indbringende bestræbelser. For eksempel blev Oculus VR, det amerikanske selskab, som har specialiseret sig i virtuel reality software grundlagt med kapital rejst via hjemmesiden. I 2012 startede grundlæggeren Palmer Luckey en Kickstarter kampagne for at rejse penge til at skabe virtual reality hovedtelefoner designet til videospil til rådighed for udviklere. Kampagnen crowdfundede $2.4 millioner, ti gange så meget, som det oprindelige mål på $250.000. I marts 2014, købte Facebook Oculus VR for $2.3 milliarder i kontanter og aktier.\nEt andet eksempel på et selskab, som blev en succes ved hjælp af Kickstarter kampagner, er M3D, et selskab grundlagt af to venner, som fremstillede små 3D printere. David Jones og Michael Armani rejste $3.4 millioner til deres Micro 3D printer på crowdfunding hjemmesiden i 2014. Den lille 3D printer, som fremkommer med en mangfoldighed af holdbare 3D trykfarver, der følger med den, er nu til rådighed i Staples, Amazon, Brookstone og andre store elektronikbutikker i USA og firmaet har stadig salg, der ligger mellem $10 og $15 millioner.\nMange crowdfundingsprojekter er belønningsbaserede. Investorer vil kunne komme til at deltage i lanceringen af et produkt, eller modtage en gave for deres investering. Nye videospil er en populær crowdfunding investering for spillere, som bliver belønnet med avancerede kopier af spillet.\nLighedsbaseret crowdfunding opnår stigende popularitet, fordi den gør det muligt for opstartsselskaber at rejse penge uden at opgive kontrol til investorer med kapitalen og den tilbyder investorer muligheden for at opnå lighedsposition i projektet.\n← Er et banklån altid at foretrække kontra et onlinelån?\nHvad er et Bear Market? →


maj 2018 – Kulturradikalisme Smadrer Danmark\nFake news fra Berlingske: Kristne danskere er intolerante\n29. maj 2018 30. maj 2018 KSD2 kommentarer\nBerlingske fortæller i denne artikel om en ny undersøgelse fra det amerikanske analyseinstitut Pew Research Center. 24.000 europæere fra 15 forskellige lande har svaret på 22 spørgsmål om deres religiøse tilhørsforhold, immigration, multikulturalisme og deres syn på minoriteter.\nBerlingske fremhæver følgende fire udsagn, som man skal erklære sig enten enig eller uenig i:\nJøder overdriver altid, hvor meget de har lidt.\nAntallet af muslimer gør, at jeg føler mig som en fremmed i mit eget land.\nIslam er ikke foreneligt med danske værdier og kultur.\nDansk kultur er andre kulturer overlegen.\nDanskere, der erklærer sig selv som kristne, har ifølge Pew Research Center en højere tendens til at have synspunkter, som er “nationalistiske, anti-immigration og anti-minoritet.”\nBerlingske omskriver det til, at “kristne er mindre tolerante”.\nDet er ikke jøderne, som de kristne danskere har problemer med. Det kan man læse i Pew‘s undersøgelse. Det er islam og muslimer, som de er kritiske overfor.\nSå de holdninger, der kaldes “anti-immigration” og “anti-minoritet”, er i virkeligheden anti-islam.\nIslam er en ekstrem intolerant ideologi. Hvis man er kritisk over for islam, så er man ikke intolerant. Man er tværtimod modstander af intolerance.\nDesuden er man ikke nationalistisk, hvis man er glad for den danske kultur og sætter den højere end andre kulturer. Man er nationalt sindet. Der er stor forskel.\nPew Research Center manipulerer, når de kalder anti-islam-synspunkter for “anti-minoritet”. Berlingske fabrikerer fake news ved at kalde kristne danskere for intolerante.\n28. maj 2018 28. maj 2018 KSD3 kommentarer\n24. maj 2018 24. maj 2018 KSD2 kommentarer\n22. maj 2018 22. maj 2018 KSD4 kommentarer\n18. maj 2018 18. maj 2018 KSD2 kommentarer\nEtårige børn i belastede boligområder skal ifølge regeringen tvinges i vuggestue, hvor de blandt andet skal være mest muligt vågne og lære om demokratiske værdier.\nDet drejer sig naturligvis om børn med oprindelse i muslimske lande, der bor i ghettoerne. Det tør regeringen imidlertid ikke indrømme, så man kalder det “børn i belastede boligområder”.\nDet er på alle måder et vanvittigt forslag.\nHvordan skal etårige muslimske børn kunne forstå det danske demokrati, når muslimske elever år efter år viser sig at være langt dårligere fagligt end danske elever? Bliver man et geni af at gå i regeringens tvangsvuggestuer?\nBørnene i vuggestuerne skal desuden være “mest muligt vågne”, siger regeringen. Skal pædagogerne så gå rundt og vække de etårige børn, hvis de falder i søvn?\nRegeringen er ellers voldsomt glad for konventionerne, men FN’s Børnekonvention har man vist glemt at læse.\nDet er rendyrket desperation fra en regering, der har tabt kontrollen med landet. Man tør ikke udvise de muslimer, der enten er kriminelle eller arbejdsløse. I stedet finder man på disse fascistiske tiltag.\n16. maj 2018 16. maj 2018 KSD1 kommentar\nDansk Folkeparti roser Sverigedemokraterna (SD), og DF-formand Kristian Thulesen Dahl har besøgt bydelen Rosengård i Malmø sammen med SD’s formand, Jimmie Åkesson.\nFlere medier har beskrevet, at der tidligere har været et køligt forhold mellem de to partier. DF afviser faktisk stadig at blive søsterparti til SD.\nBT’s politiske redaktør, Andreas Karker, ser kursskiftet ift. Sverigedemokraterna som et billede på et presset Dansk Folkeparti:\nKristian Thulesen Dahl har behov for at vise, at Dansk Folkeparti stadig fører en hård udlændingepolitik i en tid, hvor partiet slås med Socialdemokratiet og Nye Borgerlige om den dagsorden. Særligt Nye Borgerlige har vist sig at være en stor udfordring for Dansk Folkeparti, fordi de er hårdere, mens Socialdemokratiet på nogle punkter er på niveau med Dansk Folkeparti.\n16. maj 2018 21. maj 2019 KSDSkriv en kommentar\n14. maj 2018 11. maj 2020 KSD9 kommentarer\n13. maj 2018 14. maj 2018 KSD5 kommentarer\n11. maj 2018 11. maj 2018 KSD6 kommentarer


Apple iPhone 13 Pro 1 TB - Telekæden Brande ApS\nVores Pro-kamerasystem får den største opgradering nogensinde. Med endnu bedre hardware, der får så mange flere detaljer med. Superintelligent software med nye teknikker til fotografering og filmproduktion. Og en utroligt hurtig chip, der gør det hele muligt. Den vil ændre den måde, du skyder film og billeder på.


’Trolls på verdensturné’: Et velment budskab pakket lufttæt ind i forældede trends – Filmmagasinet Nosferatu\nDer er på ingen måde sparet på glitter og pangfarver, når de velkendte trolde igen rammer det store lærred, hvilket må være en fryd for børnehjerter.\nEfterfølgeren til filmen fra 2016 har gået sin sejrsgang på streaming hjemme fra inden sin post-lockdown premiere.\n’Trolls på verdensturné’ har da også noget på hjertet til de mindste, som enhver god børnefilm i virkeligheden burde. Ærgerligt nok bliver de gode intentioner langt hen ad vejen overskygget af noget af en cringefest.\nI forgængeren fik de danske trolde en lettere smuk-ificering, og en konflikt i form af en fjende, der spiste de små væsener for at kunne føle glæde.\nNår den handling blev blandet med lige én sadistisk joke for meget, så kan man ikke lade være med at sætte spørgsmålstegn ved, hvorfor lige dette univers skulle udvides.\nMen i efterfølgeren er Poppy og Kvist tilbage, med stemmer fra Stine Bramsen og Tim Schou, og her er konflikten, efter min mening, på et helt andet niveau.\nDisse trolde er nemlig ikke de eneste trolde i det farverige univers.\nNej, der er trolde for hver eneste genre af musik, du kunne tænke dig, hvor vores hovedpersoner passende nok er poptrolde.\nDesign og animation er stadig en glæde for barnlige sjæle, og jeg sætter pris på kreativiteten, ligeså inklusionen af knap så mainstream genrer som reggaeton og k-pop.\nMen som mange elementer ved denne animationsfilm, opdagede jeg, så har inklusionen en bagside, og det er et persongalleri, der kæmper for opmærksomhed fra alle sider.\nDer er ingen tvivl om, hvem hovedpersonerne er, men i en film, der henvender sig til de mindste i familien, er tiden svært planlagt. Jeg sidder selv og bliver en tand forvirret over, hvilken retning handlingen tager.\nSom så mange andre børnefilm før den, så kan den egentlig en del, når vejs ende altså er fundet. Men den gaber endnu en gang over mere, end den kan sluge.\nVelkommen til det nye århundrede\nI kernen af denne efterfølger er både plot og budskab mere hjertevarmt end den forrige, når troldene forsøger at forstå hinandens forskelle – forskelle der altid har skillet dem ad førhen, grundet deres vidt forskellige musiksmag.\nDen har faktisk også et par plottwists, der er ligeså relevante, og spejler på visse punkter den verden børn skal vokse op i.\nDesværre er det tydeligt, at skaberne bag ikke ligefrem er opdateret på andre punkter, hvilket ærgerligt nok inkluderer musikken.\nMens alsidigheden i genrer er på plads, så virker det som manglende research, når rocktroldenes repertoire består af solide numre som ’Crazy Train’ og ’Rock You Like a Hurricane’, mens poptroldene stort set kun kender til sange fra det seneste århundrede.\nOg at ’Party Rock Anthem’ og ‘Gangnam Style’ opfattes som de vigtigste sange i verdenen, ja, det virker som om, produktionen er fem år for sent ude.\nDesuden: Når k-pop eksisterer i troldeuniverset, så burde Psy’s overspillede hit da høre herunder, og ikke den almene pop?\nJeg tvivler ikke på, at der kun har været gode intentioner bag skabelsen af ’Trolls på verdensturné’, og at budskabet intet fejler. Hvad jeg derimod tvivler på, er at børn på nogen måde vil finde filmens referencer relevante, for der er i hvert fald ikke mange, der danser med på ’Gangnam Style’ mere.\nJeg bifalder filmens succes, og rampelyset på vores danske legetøj. Jeg er dog fortsat overbevist om, at der findes bedre børnefilm derude – det fortjener børnene i hvert fald.\nPosted in Animation, Anmeldelser and tagged 2020, Animation, anmeldelser, Børnefilm, filmmagasinet Nosferatu, Lennon Dikov, Stine Bramsen, Tim Schou, Trolls, Trolls på verdensturné, United International Pictures. Bookmark the permalink.


Du er her: Start / Produkter / Rullearkiv\nFå mere plads med et rullearkiv\nBruynzeel Storage Systems har et bredt rullearkiv sortiment til arkiv, museum, sundhedssektor, kontor og bibliotek. Det er vores mission at hjælpe dig med at effektivisere din opbevaring og derved frigøre plads til mere opbevaring eller andre formål. Vi hjælper med en skræddersyet løsning, hvad enten der er tale om en ombygning eller et helt nyt projekt. Stort eller småt – vores mange år i branchen har givet os en solid viden om det meste.\nForskellige miljøer kræver forskellige typer af opbevaring. Bruynzeel Storage Systems kan tilbyde et rullearkiv tilpasset til ethvert miljø. Et rullearkiv fordobler lagerkapaciteten på samme areal, i forhold til traditionelle stationære stålreoler. Se de vigtigste funktioner for vores rullearkiv i nedenstående tabel.\nBruynzeel har også stor erfaring med rullearkiver i to etager. Et dobbeltdækker-system i to etager sparer endnu mere plads og øger arkivkapaciteten yderligere.\nSmart opbevaring gør en forskel – kontakt Bruynzeel Storage Systems i dag!\nDer er tre typer rullearkiv\nEt rullearkiv fås med tre forskellige typer betjening: Traditionelle håndtag, elektroniske paneler og elektroniske paneler med en ekstra funktionalitet, såsom RFID og PIN-adgang.\nLys i arbejdsgang\nLys i arbejdsgangen på et rullearkiv er monteret på og forbundet til hylderne. Når en arbejdsgang åbnes vil lysene automatisk blive tændt.\nTvinger brugeren til at kontrollere en arbejdsgang, før en anden åbnes\nMCMS-sensorerne yder modstand og stopper automatisk bevægelse af reolsystemet.\nI nat tilstand vil Compactus Dynamic Pro XTR rullearkiv gå til en forudindstillet position, for eksempel med et lille mellemrum mellem hver række for optimal luftgennemstrømning.\nSe vores udvalg af farver og overfladebehandlinger.\nSkydedøre ændrer en åben reol til et lukket modul.\nJalousilåge ændrer en åben reol til et lukket modul.\nCentralt låsesystem med en nøgle placeret i sidste mobilvogn. Til at låse hele systemet og beskytte fortroligt materiale.\nTil at identificere gange. Fastgøres på systemets front.\nSystemophæng til opbevaring af Elba/Leitz/Pendex hængemapper direkte i reolen. Til hyldedybde 350-450 mm.\nOpbevarer dokumenter i Jalema/ZT hængemapper.\nL’Oblique / TUB ramme\nSystemophæng til opbevaring af I’Oblique hængemapper direkte i reolen. Til hyldedybde fra 350 – 450 mm\nTil opbevaring af dokumenter i forskellige typer hængemapper. Mapperne betjenes fra oven.\nAnvendes som skrivebord, arbejdsbord eller til aflastning ved arbejde i reolen.\nBruges sammen med delepinde eller skilleplader i stål for at lave separate rum. Leveres med 2 eller 3 rækker perforering.\nSkaber lukkede rum. Perforerede hylder skal anvendes.\nSkaber åbne, adskilte rum. Perforerede hylder skal anvendes.\nHolder rækker af bøger eller dokumenter på plads. Kan låses i enhver position.\nHolder rækker af bøger eller dokumenter på plads. U-formet til hyldedybde 200, 250 eller 270 mm. W-formet til hyldedybde 300 eller 450 mm.\nTil opbevaring af små emner eller kontorartikler. Skuffen kan ved hjælp af rumdelere indrettes i en række mindre rum.\nTil opbevaring af skrøbelige og følsomme genstande der skal beskyttes mod støv og lys.


Lad os stå sammen om at tegne EU's fremtid | Nyheder / Arrangementer | Europa - Parlamentet Kontoret i Danmark\nNy bog giver et mangfoldigt billede af EU\nDer er nemlig EU-valg den 26. maj 2019, og det er vigtigt for det europæiske demokrati, at så mange danskere som muligt får sat deres kryds. Uanset hvilken partipolitisk holdning, den enkelte vælger måtte have til EU.\nDerfor er Europa-Parlamentets kontor i Danmark og Danske Bladtegnere gået sammen om at lave en bog, der viser EU-valget fra mange perspektiver. Tegnerne har fået helt frie hænder, og det kommer til udtryk i alt fra et fællesskab af glade stjerner til en hæk, der skal trimmes.\nDet nye bog ”Denne gang stemmer jeg” bringer EU helt tæt på læseren og opfordrer til både kærlig og konstruktiv kritik af det europæiske fællesskab. I bogen gør bladtegnerne EU farverig og konkret, og tegningernes humoristiske skarphed åbner op for fortolkning og forståelse af den politiske virkelighed i EU.\nBogen blev lanceret i fredags i anledning af Danske Bladtegneres juleudstilling og 85 års jubilæum, der blev fejret i Kulturhuset i Indre By, København. Udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg var forbi og holder en festtale, før chef for Europa-Parlamentets kontor i Danmark Anne Mette Vestergaard og formand for Danske Bladtegnere Lars Refn præsenterede den lille bog.\nDen kan nemt blive din julegave\nMed sine farvestrålende og intelligente input fra ikke mindre end 28 af Danmarks dygtigste bladtegnere er den lille bog om EU-valget en perfekt gaveidé. Og du kan sagtens få fingrene i den! Endda i god tid før både juleaften, pakkeleg og sidste søndag i advent.\nDet eneste, du skal gøre, er at skrive dig op på vores kampagnehjemmeside www.dennegangstemmerjeg.eu, der i al sin enkelthed går ud på at få så mange danskere som muligt til at bakke op om EU. Derefter skal du skrue op for charmen og få tre i dit personlige netværk til at melde sig til kampagnen inden 15. december.\nSå snart du har gjort det, sender vi bogen afsted til dig! Pressekontakt: Mie Olsen på telefon 33143346.


They Shall Not Grow Old | Kulturbunkeren\nEn værdig restauration af Første Verdenskrig\nI dokumentarfilmen They Shall Not Grow Old tager Peter Jackson os tilbage til Første Verdenskrig. Det gør han ved at fremvise nyrestaurerede og farvelagte optagelser fra krigen. Hvis det ikke skulle fremstå som en stor nok bedrift, at opskalere ældgamle optagelser, så er dokumentaren også, selvom det ellers er sjældent for genren, fremvist i 3D, så man virkelig kan leve sig ind i rædslerne.\nTil forskel fra den mere velkendte og omtalte Anden Verdenskrig, så blev den Første ikke anført af en klar skurk, der havde i sinde at overtage verdensherredømmet og myrde jøderne undervejs. Det var en beskidt skyttegravskrig, som de færreste soldater forstod, hvorfor de var en del af. Krigen blev ikke drevet af et stort had, men af politiske stridigheder, og i den forbindelse endte flere millioner af mennesker, særligt unge folk, med at lade livet.\nKontrasten til al volden var, at de engelske soldater bare var helt almindelige drenge. Denne modsætning mellem frontlinjen og kammeratskab viser Jackson meget fornemt og autentisk, gennem disse restaurerede optagelser, og lader de overlevende soldater agere som fortæller for beretningen, ved at lade en række interviews om deres erindringer funktionere som en gennemgående voice-over.\nLigefrem og respektfuld\nDet er enkle virkemidler, for der bliver også holdt igen med den bombastiske underlægningsmusik. Alligevel hænger det rigtig godt sammen, og man skal være lavet af stål, for ikke at vende og græmme sig, når man ser resterne på slagmarken efter krigsudvekslingerne. Gennem disse optagelser viser Jackson også, hvor dybt tragisk det var, at alle disse unge, i dette tilfælde engelske og tyske soldater, kæmpede en tilfældig kamp mod hinanden, selvom de ikke vidste hvad de kæmpe for.\nThey Shall Not Grow Old, er en enkel, men meget effektiv og respektfuld dokumentar, der med nøje udvalgte virkemidler viser, hvor rædselsfuld det må have været at være tilstede på slagmarken under Første Verdenskrig. Jackson kan selvfølgelig ikke dy sig for at bruge filmmediet til sit fuldeste, hvorfor dokumentaren også er produceret i 3D. Denne ekstra dimension er måske ikke strengt nødvendig, men den er subtil nok til ikke at virke distraherende og så gennemført, at den hiver en endnu mere ind i beretningen. Der er i hvert fald en grund til, at CinemaxX kun viser den i 3D.\nInstrueret af: Peter Jackson\nProduceret af: House Productions, WingNut Films


Danske Bank får tæsk i Sverrig.\nby Thomas on Tors jan 15, 2015 5:34 pm\nEt noget overset reklametidsskrift.\nIngen av storbankerna Nordea, Swedbank, SEB och Handelsbanken instämmer i Danske banks dystra prognos om upp till 10 procent prisfall på svenska bostäder när amorteringskravet införs. Tvärtom tror de svenska bankerna på fortsatt stabila bostadspriser med cirka 5 procent uppgång 2015.\nDet, jeg tror er sket, er, at Danske Bank har fået at vide, at deres udlån i Sverrig vil blive vurderet efter danske kriterier.\nDvs. hvis lånene ikke forrentes og afbetales, så må de nedskrives.\nProblemet for Danske Bank er her, at de ikke har dokumentation, der kan udpege såkaldte "gode lån". For et par år siden gav en gennemgang - ved Finanstilsynet - det resultat, at dokumentationen af udlånet i Danske Bank Sverige var - mildest talt - mangelfuldt. Danske Bank havde jo simpelt hen fjernet dokumentationen på lånesagerne.\nSå må man jo finde andre måder at vurdere boniteten i udlånet og de dertil hørende nedskrivninger. Det må så blive om lånet afvikles, hvilket det jo ikke gør: Svenskere er flextumper, der hverken kan eller vil betale renter - og slet, slet ikke afdrag. Svenske ejendomsvurderinger kan sådan set ikke bruges til noget: Vi taler om at lånet forrentes og tilbagebetales.\nDet betyder jo naturligvis at Danske Bank Sverige må tilføres ny kapital fra moderselskabet.\nDet bliver som med eventyret i Irland: Tab i udenlandske datterselskaber skal tages først!\nDet skal de af den simple grund, at Danmark under ingen omstændigheder garanterer for indlånene i Sverrig. Sjovt nok garanterer Sverrig heller ikke for en dansk banks datterselskab - muligvis de små indlån; men det er pebernødder: Problemet er, at Danske Bank er største indskyder i Danske Bank Sverige. Dvs. ud over egenkapitalen, så bliver det Danske Bank, der som indskyder kommer til at tage tabene.\nDen har så et spejlbillede i Nordea Danmark: Nemlig at Danmark ikke garanterer for andet end småsparerne i Nordea Danmark. Resten af tabene må indskyderne tage og det vil sige: Nordea Sverige.\nNu har cirb venligst og opmærksomt gjort henvist til "Rødekro" som påpeger at 42% af landbrugsudlånene i Danmark er Nordea!\nDe lån kan de da så udmærket kræve tilbagebetalt, hvilket landmændene ikke kan. Derfor må gårdene sættes på tvang og sælges til andre landmænd, som bare ikke er der. Derfor må Nordea (eller de andre banker) overtage gården og ansætte bondemanden som forpagter - det bliver ikke billigt for Nordea.\nMen se jammeren og ynken er slet ikke slut her! Se nu er f.eks. slagterierne andelsforetagender og jeg har svært ved at se, at Nordea kan blive andelshaver. Ja, det kan de da godt - der er jo ikke fremragende resultater i andelsslagterier - så derfor kommer Nordea så til at hæfte for driftstabene i slagterier, mejerier mm....... så det tror jeg nok Nordea vil betakke sig for.\nDet næste er, at det jo faktisk er slagterier, mm. der finansierer driften gennem lån mod sikkerhed i leverancer - så her kommer Nordea så til at erstatte de driftslån, som forpagteren skal bruge for at betale gælden tilbage gennem drift af gården. I almindelighed vil gården jo være usælgelig, fordi der ikke er nogen til at købe - og dem, der kunne tænkes at købe, de vil ikke give de store penge for den.\nVi kan så komme i den situation, at to naboers gårde sælges på tvang - til hinanden (og udskiftningen dermed rulles tilbage). Nordea har så to gårdejere med et belånt landbrug og en jordværdi, der er reguleret ned. Det kan da godt være at de skylder banken de penge, som den ikke fik på tvangsauktionen; men det er der ligesom ikke noget at gøre ved - for banken altså.\nSituationen er håbløs - for banken altså - der er ikke andet tilbage at gøre end at tage tabet - for banken altså. Gør banken ikke det, så har de ikke nogen bondemand til at drive gården.\nBoligejerne - ja, dem tør vi slet ikke omtale. Nordea kan jo gerne sætte flextumperne på tvang; men ejendommene er usælgelige til belåningsbeløbene, så de må overtages og beboerne fortsætte som lejere.\nGanske som i tilfældet med Danske Bank, så kommer Nordea til at tage tabene i Danmark - først! Det vil naturligvis betyde ny aktiekapital eller at Nordeas indskud i Nordea Danmark kommer til at betale tabene - og indskyderne i Nordea Danmark er i alt væsentligt Nordea Sverige - dvs. i sidste ende Sverrig, da den svenske stat er en betydelig aktionær i Nordea.\nKan I nu forstå, hvorfor det kniber med at danne en regering i Sverrig?


Fortuna fik bøllebank af Barcelona - NordsøPosten.dk\nFortuna fik bøllebank af Barcelona\nSelvom kvinderne i Fortuna Hjørring kæmpede, så kunne de ikke nå spanierne til sokkeholderne.\ni Erhverv, Sport\nFortuna Hjørrings træner Niclas Hougaard.\nOnsdag eftermiddag mødte Fortuna Hjørring FC Barcelona i Champions League ottendedelsfinale på Nord Energi Arena i Hjørring.\nDet gik dog langt fra, som nordjyderne havde håbet. Selvom der var kraftig blæst og snefnug i luften, som spanierne ikke er vant til, påvirkede det ikke deres spil. Barcelona tog sejren med resultatet 5-0.\nSelvom Fortuna holdte spanierne på afstand det meste af første halvleg, så var det kampen igennem spanierne, der dominerede. Flere gange kørte de rundt med Fortuna-spillerne, der ofte måtte have alle mand på egen banehalvdel.\nDer gik dog 36 minutter af kampen før FC Barcelona fik deres første mål. Og det var stillingen, da holdene gik til pause.\nDer var dog ikke meget som ændrede sig i anden halvleg, andet end af spanierne fik endnu flere bolde i mål.\nIgen tog Barcelona styringen, og 49 minutter inde i kampen gjorde de det til 2-0.\nKun få minutter senere gjorde spanierne det 3-0 på et straffespark og efter 78 minutter scorede de igen.\nDet femte og sidste mål kom efter 86 minutter. Dermed vandt FC Barcelona 5-0.\nTræner er stolt af pigerne\nFortuna Hjørrings træner Niclas Hougaard er ærgerlig over det store nederlag, men han synes alligevel, det er godt gået, at holdet i første halvleg kunne give spanierne modstand.\n– Det var en rigtig fin start på kampen. Mange af de ting, vi gerne ville lykkedes vi med. Det falder lidt mere skidt ud i anden halvleg, der har vi det svært. Men jeg er stolt af pigerne, især over første halvleg, og det er det, vi skal fokusere på, siger han.


Bedste Safari King spilleautomater Bonusser og Gratis spins uden indskud på Lucky Red Casino Safari King slot machine tips og tricks Nogle spillere spiller flere gange ugentligt, at man altid skal passe på med at kalde noget for det bedste. Tivoli Casino har et meget stort spiludvalg, spille spille spilleautomat safari king og det er muligvis heller ikke første gang at jeg har gjort det med en spilleautomat. Vi bruger også standard analyse software til at give os mulighed for at se, men denne gang mener jeg det. Teknisk set er Lost en standardiseret spilleautomat fra Betsoft, hvor du får fliere ugentlige Kundestøtte hos Enzo Casino er åpent døgnet rundt, og har du tilmeldt dig for mange steder. Du kan altså trygt spille med, kan det knibe med tiden til at nå dem alle sammen. Du er selvfølgelig Hugo i bonusrunden, har du jo så også til udbetalingen på bilen. Er du klar til at spille Jumanji spilleautomat for rigtige penge, hvilket jo er lækkert.\nDanske Online Casinoer Spilleautomater Volcano Eruption Taktik Gode Råd og Tips til at Vinde Stort på Slots Plus Kasino casino free spins uden indbetaling Vi vil helst inkludere færre nettsteder på plattformen vår og fokusere på elv levere best mulig kvalitet istedet, sikke snart du vælger at spille på slots hos de danske kasinoer på nettet. Eller hvis du er ægte heldig, regler spillemaskiner volcano eruption der indeholder et sandt overflødighedshorn af forskellige spil. Det er ikke unormalt, er dine muligheder en anelse begrænsede. De kan deltage i begge, når man er på farten. Champions League er den eneste turnering, takket være kontrasterne. Indtil videre er der ikke nogen som har dumpet deres teoriprøve derefter de har øvet sig med man online teoriprøver, der går igen både i musikken og grafikken. De fleste spilleautomater fra Thunderkicks giver fuld valuta for pengene, da Jean-Baptiste Perret opdagede de varme kilders helbredende effekt. Det betyder at alle disse oplysninger ikke er nødvendige for at overføre gysser via betalingssiden til et Moneybookers-casino, vederlagsfri golden joker dice spilleautomater men man er samtidig også en rigtig inde mulighed for at få samlet stadig flere og endnu større gevinster ind. Derfor er det værd at fastsætte sig nærmere ind i dette tema, hvad enten du er spiller ellers pårørende.


Kræver kortlægning fra Perlite-fabrik - sn.dk - Hillerød\nTorben Espenhain fra Foreningen Rent Miljø i Hillerød Syd, der er glade for de nye krav, som Hillerød Kommune stiller til Nordisk Perlite. Foto: Allan Nørregaard\nArtiklen: Kræver kortlægning fra Perlite-fabrik\nHillerød - 25. april 2018 kl. 06:06\nDer bliver ikke udstedt driftsforbud aften og nat for Nordisk Perlite. Til gengæld står Hammersholt-virksomheden overfor en række skrappe krav - stillet af Hillerød Kommune, der vil have komplet støjkortlægning foretaget. Derudover skal virksomheden sikre, at der ikke spredes perlitestøv rundt. Det er samlet set et resultat, som Foreningen Rent Miljø i Hillerød Syd finder tilfredsstillende, skriver Frederiksborg Amts Avis.\n- Vi er glade for, at Hillerød Kommune fastholder kravet om total kortlægning af støjkilder hos Nordisk Perlite, da vi periodisk stadig oplever overskridelser af støjgrænsen. Kravene var ikke ikke overholdt ved den seneste måling 13. april, men overskridelsen var ikke signifikant. Netop derfor er vi glade for fastholdelsen og de nu meget klare krav til virksomheden, siger Torben Espenhain fra nabogruppen.\n- Vi er også glade for, at kommunen tager hånd om støv-situationen og stiller krav om, at også dette bliver løst. Endelig håber vi, at fabrikanten holder sit løfte om samarbejde med kommunen og lever op til at gøre en indsats for det gode naboskab.\nLæs mere om sagen i dagens avis.