Frisure | Minions\nIgennem tiderne har folk båret deres hår i en lang række forskellige stilarter, som i høj grad er bestemt af moden i den kultur, de lever i. Frisurer er markører og tegn på social klasse, alder, civilstand, raceidentifikation, politiske overbevisninger og holdninger til køn.\nNogle mennesker kan dække deres hår helt eller delvist af kulturelle eller religiøse årsager. Bemærkelsesværdige eksempler på hovedbeklædning omfatter kvinder i islam, der bærer hijab, gifte kvinder i Haredi-jødedommen, der bærer sheitel eller tichel, gifte Himba-mænd, der dækker deres hår, undtagen når de sørger, tuareg-mænd, der bærer slør, og døbte mænd og kvinder i sikhismen, der bærer dastar.\nRomerriget og middelalderenRediger\nDen ældste kendte gengivelse af hårfletning ligger omkring 30.000 år tilbage i tiden: Det er en kvindefigur fra palæolitisk tid, som anslås at være fremstillet mellem ca. 28.000 og 25.000 f.Kr.Venus af Brassempouy er ca. 25.000 år gammel og viser utvivlsomt frisure.\nI bronzealderen var barbermaskiner kendt og i brug af nogle mænd, men ikke på daglig basis, da proceduren var temmelig ubehagelig og krævede en ny slibning af værktøjet, hvilket reducerede dets udholdenhed.\nI de gamle civilisationer blev kvinders hår ofte udførligt og omhyggeligt klædt på særlige måder. Kvinder farvede deres hår, krøllede det og satte det op (hestehale) på mange forskellige måder. De satte deres hår i bølger og krøller ved hjælp af vådt ler, som de tørrede i solen og derefter kammede ud, eller ved hjælp af en gelé lavet af kvædefrø, der var udblødt i vand, eller ved hjælp af krøllejern og krøllejern af forskellig art.\nRomersk-Britisk hårbøjle med jetnåle fundet i en blykiste i det romerske York\nSpåt 1. århundrede f.Kr. portræt af en romersk kvinde med en kunstfærdig frisure fundet på Via Latina i Rom\n130 e.Kr. buste af Vibia Sabina med hårbånd og midterskilning\nMellem 27 f.Kr. og 102 e.Kr, i det kejserlige Rom, bar kvinderne deres hår i komplicerede stilarter: I Rom var håret inddelt i to forskellige former: en masse krøller på toppen eller i rækker af bølger, der blev trukket tilbage i ringledninger eller fletninger. Efterhånden blev adelskvindernes frisurer så komplekse, at de krævede daglig opmærksomhed fra flere slaver og en stylist for at blive vedligeholdt. Håret blev ofte lysnet med træaske, ublødt kalk og natriumhydrogencarbonat eller mørknet med kobberspåner, egetrææbler eller igler marineret i vin og eddike. Det blev suppleret med parykker, hårbøjler og puder og holdt på plads med net, nåle, kamme og pomade. Under det byzantinske imperium dækkede de adelige kvinder det meste af deres hår med silkehætter og perlenetværk.\nFra Romerrigets tid og frem til middelalderen lod de fleste kvinder deres hår vokse så langt, som det ville vokse naturligt. Det blev normalt blot stylet ved at blive klippet, da kvinders hår blev bundet op på hovedet og dækket ved de fleste lejligheder, når de var uden for hjemmet, ved hjælp af en snood, et tørklæde eller et slør; for en voksen kvinde at bære utildækket og løst hår på gaden var ofte begrænset til prostituerede. Det var almindeligt at flette og binde håret. I det 16. århundrede begyndte kvinderne at bære deres hår i ekstremt udsmykkede stilarter, ofte dekoreret med perler, ædelstene, bånd og slør. Kvinderne brugte en teknik kaldet “lacing” eller “taping”, hvor snore eller bånd blev brugt til at binde håret rundt om hovedet. I denne periode blev det meste af håret flettet og skjult under hagesmækker, slør eller couvrechefs. I den sidste halvdel af det 15. århundrede og ind i det 16. århundrede blev en meget høj hårgrænse i panden anset for at være attraktiv, og rige kvinder plukkede ofte hår ud ved tindingerne og nakkerne eller brugte hårfjerningscreme til at fjerne det, hvis det ellers ville være synligt i kanterne af deres hårbeklædning. Kvinder fra arbejderklassen i denne periode bar deres hår i enkle stilarter.\nI det 15. og 16. århundrede havde europæiske mænd deres hår klippet ikke længere end skulderlangt, og meget fashionable mænd bar pandehår eller frynser. I Italien var det almindeligt, at mænd farvede deres hår. I begyndelsen af det 17. århundrede blev mændenes frisurer længere, og bølger eller krøller blev anset for at være ønskværdige hos europæiske mænd fra overklassen.\nDen mandlige paryk blev angiveligt indført af kong Louis XIII af Frankrig (1601-1643) i 1624, da han var begyndt at blive skaldet for tidligt. Denne mode blev i høj grad fremmet af hans søn og efterfølger Ludvig XIV af Frankrig (1638-1715), som bidrog til, at den blev udbredt i europæiske og europæisk influerede lande. Skægget havde været i lang tids tilbagegang og forsvandt nu blandt overklassen.\nPerukes eller perker til mænd blev introduceret i den engelsktalende verden sammen med andre franske stilarter, da Charles II blev genindsat på tronen i 1660 efter et længere eksil i Frankrig. Disse parykker var skulderlange eller længere og efterlignede det lange hår, som var blevet moderne blandt mænd siden 1620’erne. Brugen af dem blev hurtigt populær ved det engelske hof. London-dagbogsskriveren Samuel Pepys noterede den dag i 1665, hvor en barber havde barberet hans hoved, og at han prøvede sin nye peryk for første gang, men i et pestår var han utryg ved at bære den:\n3. september 1665: Jeg har været oppe og taget min farvede silkedragt på, som er meget fin, og min nye paryk, som jeg købte for et godt stykke tid siden, men jeg turde ikke tage den på, fordi pesten var i Westminster, da jeg købte den. Og det er et under, hvad der vil være på mode med parykker, når pesten er overstået, for ingen vil vove at købe nogen af frygt for smitte? At den var blevet klippet af hovedet på folk, der var døde af pesten.\nParykker fra slutningen af det 17. århundrede var meget lange og bølgede (se George I nedenfor), men blev kortere i midten af det 18. århundrede, hvor de normalt var hvide (George II). En meget almindelig stil havde en enkelt stiv krølle, der løb rundt om hovedet i enden af håret. I slutningen af det 18. århundrede blev det naturlige hår ofte pudret for at give indtryk af en kort paryk, som blev bundet til en lille hale eller “kø” bagtil (George III).\nGeorge I af Storbritannien (1660-1727) bar lange, naturfarvede parykker, lidt forskellige fra Charles II’s i 1660’erne\nGeorge II (1683-1760) bar ret lange hvide parykker\nGeorge III (1738-1820) bar korte hvide parykker (indtil han blev sindssyg, da hans hår og skæg ofte blev efterladt uplejet)\nGeorge IV (1762-1830) bar pudret hår som ung mand, hvorefter han skiftede til et neoklassisk “Titus-klip”\nKort hår til fashionable mænd var et produkt af den neoklassiske bevægelse. Blandt de klassisk inspirerede frisurer for mænd var Bedford-kurven, som nok er forløberen for de fleste almindelige moderne frisurer for mænd, og som blev opfundet af den radikale politiker Francis Russell, 5. hertug af Bedford, som en protest mod en afgift på hårpudder; han opfordrede sine venner til at indføre den ved at vædde med dem om, at de ikke ville gøre det. En anden indflydelsesrig stil (eller gruppe af stilarter) blev af franskmændene opkaldt “à la Titus” efter Titus Junius Brutus (ikke i virkeligheden den romerske kejser Titus, som det ofte antages), med kort og lagdelt hår, men noget ophobet på kronen, ofte med beherskede hårbøjler eller nedhængende lokker; varianter er kendt fra både Napoleons og George IV’s hår. Stilen skulle være blevet introduceret af skuespilleren François-Joseph Talma, der satte sine medspillere med parykker i baggrunden, når han optrådte i opsætninger af værker som Voltaires Brutus (om Lucius Junius Brutus, der beordrer henrettelsen af sin søn Titus). I 1799 rapporterede et parisisk modeblad, at selv skaldede mænd tog Titus-parykker på, og stilen blev også båret af kvinder, idet Journal de Paris i 1802 rapporterede, at “mere end halvdelen af de elegante kvinder bar deres hår eller paryk à la Titus”.”\nI begyndelsen af det 19. århundrede kom det mandlige skæg, og også overskæg og bakkenbarter, stærkt tilbage i forbindelse med den romantiske bevægelse, og alle forblev meget almindelige indtil 1890’erne, hvorefter yngre mænd holdt op med at bære dem, med første verdenskrig, hvor størstedelen af mændene i mange lande gjorde militærtjeneste, hvilket endelig afskaffede det fulde skæg, undtagen for ældre mænd, der beholdt stilen fra deres ungdom, og dem, der havde et bohemeagtigt udseende. Det korte overskæg i militærstil var fortsat populært.\nMarie Antoinette med puf-frisure\nFra det 16. til det 19. århundrede blev de europæiske kvinders hår mere synligt, mens deres hårbeklædning blev mindre, Begge dele blev mere udførlige, og frisurer begyndte at indeholde ornamenter som blomster, strudsefjer, perlesnor, juveler, bånd og små håndlavede genstande som kopier af skibe og vindmøller. Bundet hår blev anset for at være et symbol på anstændighed: at løsne sit hår blev anset for at være uanstændigt og seksuelt, og det blev undertiden anset for at have overnaturlige konnotationer. Rødt hår var populært, især i England under den rødhårede Elizabeth I’s regeringstid, og kvinder og aristokratiske mænd brugte borax, saltpeter, safran og svovlpulver til at farve deres hår rødt, hvilket gjorde dem selv kvalme og gav dem hovedpine og næseblod. I denne periode bar kvinderne i Spanien og de latinamerikanske kulturer blonde mantiller, som ofte blev båret over en høj kam, og i Buenos Aires udviklede der sig en mode for ekstremt store hårkamme af skildpaddeskal kaldet peinetón, som kunne måle op til en meter i højde og bredde, og som historikere mener afspejlede den voksende indflydelse fra Frankrig, snarere end Spanien, på argentinerne.\nI midten af det 18. århundrede udviklede sig pouf-stilen, hvor kvinderne skabte volumen i håret foran på hovedet, som regel med en pude under for at løfte det højere op, og udsmykkede bagsiden med muslingeskaller, perler eller ædelstene. I 1750 begyndte kvinderne at pudre deres hår med parfumerede pomade og pudre det hvidt. Lige før Første Verdenskrig begyndte nogle kvinder at bære silketurbaner over håret.\nI begyndelsen af 1870’erne begyndte japanske mænd i et skift, som historikere tilskriver indflydelsen fra Vesten, at klippe deres hår i en stil, der er kendt som jangiri eller zangiri (som groft sagt betyder “tilfældig beskæring”). I denne periode bar japanske kvinder stadig traditionelle frisurer, der blev holdt oppe med kamme, nåle og pinde fremstillet af skildpadde, metal, træ og andre materialer, men i midten af 1880’erne begyndte japanske kvinder fra overklassen at sætte deres hår tilbage i vestlig stil (kendt som sokuhatsu) eller at indføre vestliggjorte versioner af traditionelle japanske frisurer (disse blev kaldt yakaimaki, eller bogstaveligt talt “soirée chignon”).\nFilmstjernen Rudolph Valentino\nUnder Første Verdenskrig begyndte kvinder over hele verden at skifte til kortere frisurer, der var lettere at håndtere. I 1920’erne begyndte kvinderne for første gang at boble, bølle og klippe deres hår og dækkede det ofte med små hovedbeklædte clochehatte. I Korea blev bob’en kaldt tanbal. Kvinderne begyndte at lave dybe bølger i deres hår ved hjælp af opvarmede saksejern. Varige permanente bølger blev også populære i denne periode: det var en dyr, ubehagelig og tidskrævende proces, hvor håret blev lagt i krøllejern og sat ind i en damp- eller tørvarmemaskine. I løbet af 1930’erne begyndte kvinderne at bære deres hår lidt længere, i pageboys, bobs eller bølger og krøller.\nI denne periode begyndte vestlige mænd at bære deres hår på måder, der blev populariseret af filmstjerner som Douglas Fairbanks, Jr. og Rudolph Valentino. Mændene bar deres hår kort og enten skilt i siden eller på midten eller kæmmet lige tilbage, og de brugte pomade, cremer og tonic til at holde håret på plads. I begyndelsen af Anden Verdenskrig og et stykke tid derefter blev mændenes frisurer kortere og efterlignede den militære crewcut.\nI løbet af 1920’erne og 1930’erne begyndte japanske kvinder at bære deres hår i en stil kaldet mimi-kakushi (bogstaveligt talt “øreforstærkning”), hvor håret blev trukket tilbage for at dække ørerne og bundet i en knold i nakken. Vokset eller krøllet hår blev mere og mere populært for japanske kvinder i denne periode, og permanente bølger var ekstremt populære, selv om de var kontroversielle. Bobbed hår blev også mere populært for japanske kvinder, især blandt skuespillerinder og moga, eller “cut-hair girls”, unge japanske kvinder, der fulgte den vestliggjorte mode og livsstil i 1920’erne.\nEfter krigen begyndte kvinderne at bære deres hår i blødere, mere naturlige frisurer. I begyndelsen af 1950’erne blev kvinders hår generelt krøllet og båret i en række forskellige stilarter og længder. I de senere 1950’ere blev høje bouffant- og bikubefrisurer, der undertiden fik tilnavnet B-52’er på grund af deres lighed med de pæreformede næser på B-52 Stratofortress-bombeflyet, populære. I denne periode vaskede og satte mange kvinder kun deres hår en gang om ugen og holdt det på plads ved at bruge krøllejern hver aften og ved at spule og lakere det igen hver morgen. I 1960’erne begyndte mange kvinder at bære deres hår i korte moderne frisurer som f.eks. pixie-klip, mens håret i 1970’erne havde tendens til at være længere og løsere. I både 1960’erne og 1970’erne bar mange mænd og kvinder deres hår meget langt og glat. Kvinderne glattede deres hår ved hjælp af kemiske glatningsprocesser, ved at stryge deres hår derhjemme med et strygejern eller ved at rulle det op med store tomme dåser, mens det var vådt. Afroamerikanske mænd og kvinder begyndte at bære deres hår naturligt (ubehandlet) i store afroer, som nogle gange blev pyntet med afrospidser lavet af træ eller plastik. I slutningen af 1970’erne var afrohåret faldet i unåde blandt afroamerikanere og blev erstattet af andre naturlige frisurer som f.eks. corn rows og dreadlocks.\nKvinde iført en løs afro\nMand med stylet hår, 2011\nSiden 1960’erne og 70’erne har kvinder båret deres hår i en lang række ret naturlige frisurer. I 1980’erne trak kvinderne deres hår tilbage med scrunchies, elastiske hestehaleholdere lavet af stof over stofbånd. Kvinder bærer også ofte glitrende ornamenter i dag, og de bærer også hårspænder i klostil, der bruges til at fastgøre hestehaler og andre opadvendte eller delvist opadvendte frisurer. I dag kan kvinder og mænd vælge mellem en bred vifte af frisurer, men det forventes stadig, at de bærer deres hår på en måde, der er i overensstemmelse med kønsnormerne: I store dele af verden kan mænd med langt hår og kvinder, hvis hår ikke ser omhyggeligt plejet ud, blive udsat for forskellige former for diskrimination, herunder chikane, social skam eller forskelsbehandling på arbejdspladsen. Dette gælder i noget mindre grad for afroamerikanske mænd, som bærer deres hår i en række forskellige stilarter, der overlapper med de afroamerikanske kvinders stilarter, herunder boksfletninger og cornrows fastgjort med elastikker og dreadlocks.\nNext Post - Next post: Hvorfor hader katte bilture?


Etnografi og brugerinddragelse i udviklingen af mobil adgang til logistikdata - PDF\nDownload "Etnografi og brugerinddragelse i udviklingen af mobil adgang til logistikdata"\n1 Etnografi og brugerinddragelse i udviklingen af mobil adgang til logistikdata Caretech Innovation Projekt Mobiladgang til logistikdata (C-72) Deltagere/partnere: Systematic Capgemini Regionshospitalet Randers og Grenå Caretech Innovation Projektet er finansieriet af Region Midtjylland og EU via Caretech Innovation\n2 Rapporten er udarbejdet af: Lea Gulstav Dalgaard, antropolog. Thomas Hohn, projektleder og datalog. Susanne Wollsen, antropolog. Tak for et godt samarbejde Vi vil gerne benytte lejligheden til at sige tak til projektets partnere for et godt og frugtbart samarbejde. Tak til Regionshospitalet i Randers og til personalet på akut sengeafdeling og akutmodtagelsen for at have taget godt imod os. Personalets imødekommenhed, åbenhed og engagement har haft stor værdi for projektet. Også tak til personalet i SundhedsIT på Regionshospitalet i Randers for sparring og input. Tak til projektdeltagerne fra Systematic og Capgemini for et tæt og godt samarbejde. Og tak til Region Midtjylland og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling for finansiering af projektet. 1\n3 Indholdsfortegnelse RESUMÉ 3 INTRODUKTION 5 RAPPORTENS INDHOLD 5 EN NY AFDELING 6 FORSKELLIGE SPECIALER - FORSKELLIGE BEHOV 6 KLINIKERNES BEHOV FOR OVERBLIK 7 FORSINKET DELING AF DATA 8 FORÆLDET OVERBLIK 8 DOBBELTDOKUMENTATION 8 EN DIGITALISERING AF GRUPPESEDLEN 8 AT UDVIKLE EN MOBILLØSNING TIL ET SYSTEM I FORANDRING 9 METODE 9 FELTSTUDIER OG PARTICIPATORY DESIGN 9 MOCK-UP 10 WIREFRAMES 11 PROCES 12 SAMARBEJDE OG VIDENDELING 12 FUNKTIONALITET 13 DE MOBILE ENHEDER 13 GRUNDLÆGGENDE FUNKTIONALITET 14 NY FUNKTIONALITET 14 PROTOTYPETEST OG BRUGER-FEEDBACK 17 PROTOTYPETEST 17 UDFORDRINGER I TESTFORLØBET 17 BRUGER-FEEDBACK 18 KONKLUSION 21 PERSPEKTIVERING 22 2\n4 Resumé Følgende rapport er en sammenfatning af etnografiske studier samt anvendelsen af Participatory Design-metoder og test af prototyper i projektet Mobiladgang til logistikdata. Aktiviteterne er udført på Regionshospitalet Randers i perioden december 2011 til juli Projektet er en fortsættelse af Mobiladgang for sundhedspersonale, som havde til formål at belyse, og frembringe mulige løsninger til, hvordan anvendelsen af mobile teknologier kan bidrage til at understøtte og lette sundhedsprofessionelles arbejdsgange. Nærværende projekt har haft til formål at udvikle prototyper til overblik såvel som indblik i data i en klinisk kontekst. Med prototyperne har sundhedsprofessionelle mulighed for at opnå logistisk overblik over patienter på en afdeling samt indblik i den enkelte patients kliniske data. De etnografiske feltstudier og inddragelsen af brugerne i udviklingsprocessen gennem metoder fra Participatory Design er udført af to etnografer fra Caretech Innovation. Studierne har bestået af kvalitative undersøgelser baseret på deltagerobservationer, uformelle interviews og i særdeleshed brugerinvolvering med sundhedsprofessionelle på Regionshospitalet Randers. Feltstudierne har haft det overordnede formål at beskrive og analysere kompleksiteten og nuancerne i de behov, som sundhedsprofessionelle har i relation til mobil understøttelse af logistisk overblik såvel som indblik i patienters kliniske data. Forståelsen af den nuværende praksis på hospitalet og klinikernes brug af overbliksskærme samt gruppesedler har været essentielt for at kunne udvikle prototyper, der på en meningsfuld måde understøtter klinikernes arbejde. Projektet er derfor i høj grad baseret på brugerinddragelse. Klinikernes involvering i Participatory Design-metoder med mock-up modeller og wireframes har været af afgørende betydning i valg af prototypernes design og funktionalitet. Projektarbejdet har båret præg af et godt og tæt samarbejde mellem brugere, udviklere, domæneeksperter og etnografer. Projektet har desuden været af stærk iterativ karakter, som er nødvendig, når målet er, at teknologien bedst muligt skal understøtte og tilpasses de sundhedsprofessionelles behov og ønsker. Til at afprøve de identificerede ideer er der i projektet blevet foretaget prototypeudvikling med efterfølgende test og evaluering i klinikken for at kunne give værdifulde tilbagemeldinger til, hvordan prototyperne kan forbedres og videreudvikles. Her har fokus været på tekniske udfordringer såvel som den daglige anvendelse og de kliniske arbejdsgange. I nogle tilfælde har tilbagemeldinger fra klinikerne ført til flere forbedrede versioner af de enkelte prototyper. Projektet bygger videre på prototyperne fra projektet Mobiladgang for sundhedspersonale, hvor funktionerne prøvesvar, læs journal og TOKS (Tidlig opsporing af Kritisk Sygdom) blev udviklet. De 3\n5 tillader klinikerne at se patientens sundhedsdata samt inddatere data i patientens journal. De gav endvidere klinikerne mulighed for at blive notificeret om nye prøvesvar. Mobiladgang til logistikdata adresserer specifikt tre overordnede udfordringer i sundhedsprofessionelles brug af overbliksskærme og såkaldte gruppesedler: Forsinket deling af data, forældet overblik og dobbeltdokumentation. De udviklede prototyper giver klinikerne mobil adgang til data fra overbliksskærmene, som giver logistisk overblik over afdelingens patienter såvel som patienternes kliniske data. Klinikerne kan endvidere opdatere data i EPJ såvel som på overblikskærmene via den mobile enhed. Derudover giver prototypen klinikeren mulighed for at scanne patienters armbånd for herigennem at sikre identifikation af patienten samt få hurtig og mobil adgang til patientens data. 4\n6 Introduktion Denne rapport præsenterer en empirisk sammenfatning af etnografiske feltstudier, anvendelse af Participatory Design-metoder og prototypetest, som er udført i perioden december 2011 til juli 2012 på Regionshospitalet Randers i forbindelse med projektet Mobiladgang til logistikdata 1. Projektet er et samarbejde mellem Regionshospitalet Randers og Grenå, Systematic 2, Capgemini 3 og Caretech Innovation 4. Baggrunden for projektet er et identificeret behov for et mobilt redskab til at håndtere data fra elektroniske overblikskærme hos klinikerne på Regionshospitalet Randers. Projektet bygger i høj grad på resultaterne fra feltstudier foretaget i projektet Mobiladgang for sundhedspersonale. 5 Erfaringerne fra begge projekter forventes at kunne anvendes af andre hospitaler og i en national udvikling af mobile arbejdsredskaber til klinikere. Projektet Mobiladgang til logistikdata har til formål at undersøge og frembringe mulige løsninger til, hvordan sundhedspersonalet ved hjælp af mobile teknologier får et bedre og mere opdateret overblik over indlagte patienter, deres lokation (stue, seng), behandlingsstatus og de opgaver der skal udføres hos patienterne. Dette ud fra en viden om: 1) At sundhedsprofessionelle bevæger sig meget rundt på patientstuer, gange og kontorer i løbet af en arbejdsdag, således forstået, at den sundhedsprofessionelles arbejdsplads ikke er afgrænset til ét fysisk sted. 2) At sundhedsprofessionelle oplever et øget behov for at have nem og hurtig adgang til opdaterede kliniske og logistiske data uanset, hvor de befinder sig på hospitalet. Formålet med feltstudier, brugerinvolvering og prototypetest har været at opnå viden om, hvordan mobile teknologier kan udvikles på en måde, så de understøtter klinikernes arbejdsgange og hjælper klinikerne til et bedre og mere opdateret overblik over en afdelings patienter samt indblik i patienternes kliniske data. Endvidere hvordan mobile teknologier kan give klinikerne mulighed for at inddatere og opdatere data, når og hvor data opstår. Rapportens indhold Rapporten er inddelt i seks overordnede kapitler; en ny afdeling, klinikernes behov for overblik, metode, proces, funktionalitet, prototypetest og bruger-feedback. Indledningsvis beskriver vi den afdeling på Regionshospitalet i Randers, som udgør konteksten for feltstudierne. Herefter beskriver vi klinikernes behov for logistisk overblik samt deres anvendelse af overbliksskærme og udprintede gruppesedler. 1http://www.caretechinnovation.dk/projekter/mald/Faktaark_Mobil_adgang_logistik_data.pdf 2Systematic er leverandør af EPJ løsningen Columna, som er under idriftsættelse i hele Region Midtjylland. 3Capgemini er leverandør af Bookplan, som er en standard IT løsning til booking og ressourcestyring på hospitaler. Bookplan og Columna betegnes tilsammen som MidtEpj. 4Caretech Innovation er Region Midtjyllands satsning på innovativ sundheds-it 5http://www.caretechinnovation.dk/projekter/mobiladgang/Etnografisk_studie_Mobil_adgang_for_sundhedspers onale.pdf 5\n7 Derefter gennemgår vi, hvilke metoder vi har anvendt til at inddrage brugerne i udviklingsprocessen. I forlængelse heraf uddyber vi, hvordan arbejdsprocessen har forløbet dels på Regionshospitalet Randers og dels i det tætte samarbejde mellem Systematic, Capgemini og Caretech Innovation. Herefter beskriver vi den funktionalitet, som er udviklet i prototyperne. Dernæst uddybes det egentlige testforløb af prototyperne, samt brugernes anvendelse, meninger og kommentarer hertil. Slutteligt perspektiverer vi til klinikernes øvrige ønsker til en mobilenhed, som ikke kunne adresseres i dette projekt, men som kan være grobund for fremtidige projekter og produkter. En ny afdeling De etnografiske feltstudier har haft det overordnede formål at beskrive og analysere kompleksiteten og nuancerne i klinikernes arbejdsgange på hospitalet. Projektet har ligesom i det tidligere projekt, haft fokus på at undersøge arbejdskulturer og arbejdsgange både på et specifikt såvel som et mere generelt niveau. Dette for at sikre, at prototyperne i sidste instans ikke blot kan finde anvendelse på en enkelt hospitalsafdeling, men derimod være så rummelige og fleksible, at de kan skaleres til andre afdelinger og på sigt andre hospitaler. Dette projekt har dog haft et mere snævert fokus på det identificerede behov for mobil håndtering af data fra overblikskærme. Feltstudier, brugerinddragelse og prototypetest er foretaget i akutafdelingen (akutmodtagelse samt akut sengeafsnit) på Regionshospitalet i Randers med tilladelse fra hospitalsledelsen og akutafdelingens ledende overlæge. Afdelingen kan betragtes som en ny afdeling, idet der er foretaget en sammenlægning af flere afdelinger pr. 1. januar Sengeafdelingen består af to før adskilte afdelinger: Akut mave- og tarm kirurgisk afdeling og akut medicinsk modtageafsnit. Sengeafdelingen modtager patienter fra akutmodtagelsen, og patienterne er indlagt i op til 24 timer. Akutmodtagelsen er en nyoprettet enhed, som modtager patienter med akutte medicinske og kirurgiske problemstillinger, og som indlægges via egen læge, lægevagten eller opkald til 112. De fleste patienter i akutmodtagelsen bliver indenfor få timer udskrevet eller overflyttet til en anden afdeling på hospitalet. Grundet den korte indlæggelsestid er der et stort flow af patienter i akutmodtagelsen såvel som på sengeafsnittet. Det har været lærerigt at følge udviklingen i sammenlægningsperioden, men også en udfordring at udvikle mobilteknologi til en afdeling, der befinder sig i en forandringsproces, hvor personaler med forskellige specialer fra forskellige afdelinger har skullet skabe, og forenes om, en fælles arbejdskultur. Sammenlægningen har endvidere betydet, at der i projektperioden med relativt korte mellemrum er foretaget justeringer af arbejdsgange og rutiner. Det har været en udfordring i forhold til udviklingen af prototyper, idet for eksempel anvendelsen af overbliksskærmene har været under kontinuerlig forandring i perioden. Trods travlhed i afdelingerne i sammenlægningsperioden har vi oplevet stor imødekommenhed for vores tilstedeværelse og megen interesse for projektet. Forskellige specialer - forskellige behov De sundhedsprofessionelle har udtrykt mange forskellige ønsker og behov i forhold til at benytte en mobilenhed i deres arbejdsgange. Dette skyldes ikke blot forskellige specialer, men er ligeledes 6\n8 forårsaget af de forskellige arbejdsgange, der er i et akut modtageafsnit og på et sengeafsnit. På et sengeafsnit knytter behovene sig primært til de arbejdsgange, der er i forbindelse med stuegang og journaloptagelse. Her er patientflowet mere statisk end i en akutafdeling, hvor der ofte er stor fluktuation, idet der er en høj rate af patienter der ind- og udskrives. I forhold til klinikernes forskellige specialer har vi også oplevet forskellige behov. Kirurgerne har ofte behov for et begrænset indblik i en specifik sygdomshistorik, såsom tidligere operationer og resultater af undersøgelser, hvorimod medicinerne ofte har behov for et bredere indblik i patientens sygdomshistorie. Disse forskelle stiller krav til, at den udviklede teknologi skal være rummelig og fleksibel og kunne understøtte mange forskelligartede arbejdsgange og behov. Klinikernes behov for overblik Feltstudier fra projektet Mobiladgang for sundhedspersonale identificerede, at AM-listerne 6 på overblikskærmene i afdelingernes kontorer spiller en meget central rolle for de sundhedsprofessionelle i forhold til at opnå logistisk overblik over afdelingernes patienter, patienters lokation, behandlingsstatus og de opgaver der skal udføres hos patienterne. Ligeledes blev det identificeret, at de sundhedsprofessionelle har et behov for at have dette overblik med sig, når de forlader kontoret og bevæger sig rundt på stuer og gange. Afdelingens dynamik og flow gør det særligt vigtigt at have overblik og adgang til opdateret data, så det relevante personale altid er opdateret på blandt andet patientens behandlingsstatus og lokation. Endvidere er det relevant at kunne inddatere data, hvor og når data opstår, så deling af data mellem klinikere optimeres og den enkelte patients behandlingsforløb optimeres bedst muligt. Da overblikskærmene kun findes på afdelingernes kontorer, printer personalet et eksemplar af overblikskærmene, når de går på vagt for at have det med sig i lommen. Dette udprint kaldes en gruppeseddel (se billede til højre). Nogle printer flere eksemplarer af gruppesedlen i løbet af dagen, men mange beholder samme eksemplar igennem deres vagt. De sundhedsprofessionelle anvender først og fremmest de udprintede gruppesedler ved vagtskifte, hvor hvert afgående team overleverer informationer om patienterne til de teams, der går på vagt. Det er både kliniske data og data af blødere art som for eksempel subjektive observationer om patienterne. De sundhedsprofessionelle, som går på vagt, 6 AM-liste er betegnelsen for de lister som figurerer på afdelingernes overblikskærme, og som er en del af Capgeminis Bookplan-løsning. 7\n9 noterer de informationer, som de finder relevante på hver deres personlige kopi af gruppesedlen. Herefter anvender de i løbet af deres vagt gruppesedlerne til at notere både personlige påmindelser, data der skal indtastes i EPJ, og data der skal indtastes på overblikskærmene. Klinikerne møder dog nogle udfordringer i forhold til deres brug af gruppesedler. En læge udtaler: Generelt er min holdning nok, at vi skal afskaffe gruppesedlerne af to grunde: 1. Informationerne på gruppesedlerne er ofte ikke opdaterede. 2. Gruppesedlerne indeholder fortrolige informationer og ligger af og til rundt omkring, hvorimod mobilenhederne er låste og ligger i folks lommer. En anden problematik i forhold til brugen af gruppesedler er, at de printes i sort/hvid, hvilket betyder, at klinikerne mister et af de vigtigste redskaber til overblik, nemlig den farve, der angiver prioriteringen af patienterne. Derudover ser de sundhedsprofessionelle flere problematikker i forhold til den nuværende praksis i forbindelse med gruppesedler. Overordnet set handler det om; forsinket deling af data, forældet overblik og dobbeltdokumentation. Forsinket deling af data Idet personalet noterer på hver deres gruppeseddel frem for på overbliksskærmene, sker der ofte en forsinkelse i opdatering og deling af data. En større del af den data de noterer sig, opdaterer klinikerne først i EPJ og på overblikskærmene, når de igen sidder ved en PC og i nogle tilfælde først ved vagtskifte. Det betyder, at overblikskærmene ligeledes på nogle områder ikke altid er opdateret, hvilket medfører forsinket deling af data mellem klinikere. Forældet overblik En af ulemperne ved at anvende udprintede gruppesedler er, at informationerne hurtigt bliver forældede, i takt med at data ændrer sig på overblikskærmene. Det gælder blandt andet data om, hvor patienterne befinder sig, hvis de har flyttet stue eller er blevet kørt til operation. Derudover kan det være data angående patienternes behandlingsstatus eller kliniske data herunder medicinske målinger eller observationer. Desuden giver gruppesedlen ikke et opdateret overblik over nyindlagte såvel som udskrevne patienter. Gruppesedlen, som er et vigtigt redskab til overblik for klinikerne, bliver således ofte til et upræcist og forældet overblik. Dobbeltdokumentation Den nuværende praksis omkring gruppesedler betyder endvidere, at der foregår megen dobbeltindtastning af data. Af de noter, som de sundhedsprofessionelle gør sig på gruppesedlerne, skal nogle afleveres i EPJ, og andre skal herudover fremgå på overblikskærmene. Dette indebærer dobbelte arbejdsgange og indtastningen tager tid. Desuden kan det potentielt øge risikoen for fejldokumentation. En digitalisering af gruppesedlen I projektet Mobiladgang for sundhedspersonale efterspurgte klinikerne en løsning, der kan understøtte deres behov for mobil adgang til data fra overblikskærme og gruppesedler. De sundhedsprofessionelle har naturligvis ikke kun behov for adgang til at se data. De har ligeledes behov for at inddatere data og dele data med hinanden, når og hvor disse data opstår. I projektet Mobiladgang for sundhedspersonale 8\n10 var en sådan løsning udenfor projektets rammer. Men grundet efterspørgslen blev projektet Mobiladgang til logistikdata oprettet, og her har fokus været, hvordan man kan digitalisere gruppesedlen og give sundhedspersonalerne mulighed for at håndtere data fra overblikskærmene på mobile enheder. At udvikle en mobilløsning til et system i forandring I forbindelse med afdelingernes sammenlægning har vi erfaret, at klinikere med forskellige specialer benytter overbliksskærmene på forskellige måder. I sammenlægningsfasen har overbliksskærmene derfor ofte ændret udseende, kategorier og kolonner over flere omgange. Dette skyldes, at ITafdelingen løbende finder pragmatiske løsninger for at tilpasse systemet til klinikernes behov. I sammenlægningsperioden har klinikere med forskellige specialer skullet tilpasse sig hinandens måde at arbejde på og dermed også tilpasse sig hinandens måde at anvende overbliksskærmene. For eksempel kommer klinikerne med kirurgisk speciale fra en afdeling, hvor der ikke tidligere er anvendt AM-lister men i stedet simple Excel-tabeller. Det har været en udfordring for klinikerne at vænne sig til nye arbejdsgange såvel som nye redskaber, og samtidig en stor udfordring for os, idet vi har skullet tilpasse den mobile løsning til et system i konstant forandring. Det har derfor været nødvendigt for os at benytte en del tid på den indledende undersøgende proces for at navigere os nærmere ind på klinikernes prioriteringer, ønsker og behov i brugen af overbliksskærme, og hvordan disse bedst muligt kan understøttes mobilt. Metode Feltstudier og Participatory Design Den metodiske tilgang i projektet har været præget af etnografiske feltstudier kombineret med metoder fra Participatory Design 7. Projektet bygger på feltstudier foretaget i projektet Mobiladgang for sundhedspersonale. Her udførte tre etnografer fra Caretech Innovation deltagerobservation og interviews med de sundhedsprofessionelle i perioden januar 2011 til marts 2012 for at afdække de sundhedsprofessionelles arbejdsgange og identificere behov for mobil adgang til EPJ-data. Et vigtigt aspekt i de etnografiske metoder har været kombinationen af deltagerobservation og interviews. Kombinationen betyder, at man opnår forståelse for, at arbejdsgange i praksis er meget mere komplekse end i teorien. Ved flere lejligheder har sundhedspersonalerne beskrevet specifikke arbejdsgange, men gennem observation har vi lært, at arbejdsgangene i praksis ofte er meget mere komplekse, end de beskrives. Det var ligeledes ved at følge personalerne i deres hverdag, at det blev særligt iøjnefaldende, at teknologier til understøttelse af kliniske arbejdsgange må tage højde for de 7 Participatory Design er en tilgang til udvikling der gennem forskellige metoder aktivt inddrager brugerne i udviklingsprocessen. 9\n11 mange afbrydelser, klinikere oplever i deres hverdag. Brugsscenarierne, som vi har haft behov for at indsamle viden om, har således krævet, at vi både har observeret sundhedspersonalerne og taget del i deres hverdag og samtidig talt med dem om, hvad de gør. En mere udførlig beskrivelse af feltstudierne kan læses i rapporten Et etnografisk studie af sundhedsfagliges arbejdsgange og mulighederne for mobil adgang til EPJ data 8. I projektet identificeredes flere behov end det var muligt at udvikle prototyper til, hvoraf det mest interessante var klinikernes behov for mobil adgang til AM-lister. På baggrund heraf oprettedes nærværende projekt. Mobiladgang til logistikdata startede ligeledes ud med feltstudier med fokus på brugen af gruppesedler og behovet for mobil adgang til logistisk data fra overblikskærme. Sideløbende mødtes deltagere fra projektgruppen til workshops med henblik på, tidligt i forløbet, at begynde at udvikle koncepter og løsningsforslag på baggrund af den allerede eksisterende viden. Dette udmundede i en række mock-upmodeller, som vi fik feedback på i klinikken. Selvom feltstudierne havde kunnet medvirke til at identificere udfordringer og behov behøvedes nogle mere konkrete redskaber såsom mock-upmodeller til at hjælpe med at identificere konkrete brugsscenarier og mere specifikke behov for data. Mock-up En mock-up kan være en simpel model af papir eller pap, som kan anvendes til dialog med brugerne om både indhold, form og navigation i en fremtidig teknologisk løsning. Mock-up modeller kan bruges som metode til at identificere og gennemgå konkrete brugsscenarier, hvor teknologien tænkes ind som en aktiv medspiller. Fordelene ved mock-up-modeller er, at de er billige at lave og fleksible at anvende. En mock-up lægger op til, at brugeren leger med den og ændrer på den og øger dermed graden af innovation. 9 Brugerne kan følge med i, hvad der sker, og det bliver nemmere at kommunikere konkret om brugsscenarier såvel som tekniske løsningsforslag. Så snart noget befinder sig på en mobil enhed, så opfordrer det ikke længere i lige så høj grad til ændringer, fordi det ser mere færdigt ud og dermed mere kompliceret at ændre. Desuden sker der ting inde i en mobilenhed, som er usynlige for brugerne. Med en mock-up er kompleksiteten reduceret, og det er muligt for brugeren at følge med i, og ikke mindst påvirke, hvad der skal ske. Når man inddrager brugerne, for eksempel gennem en mock-up, er det endvidere medvirkende til at øge brugernes oplevelse af medejerskab over teknologien, hvilket er positivt, når teknologien på sigt skal integreres i arbejdsgangene. 8http://www.caretechinnovation.dk/projekter/mobiladgang/Etnografisk_studie_Mobil_adgang_for_sundhedspers onale.pdf 9 Design at work: cooperative design of computer systems / ed. by Joan Greenbaum and Morten Kyng Hillsdale: Lawrence Erlbaum,\n12 Vi har haft forskellige mock-up modeller i brug på forskellige tidspunkter i forløbet og med forskellige formål for øje. Nogle har været meget simple og er blevet tegnet og klippet ud, idet en situation opstår i mødet med brugerne. Det var blandt andet aktuelt, da vi skulle have brugerne i tale omkring deres prioriteringer af de forskellige komponenter fra overblikskærme, og i hvilken rækkefølge de ønskede dem på mobilenheden. Med udklippede komponenter blev det muligt for klinikerne at prioritere individuelt, og det gav mulighed for en konkret dialog om indhold. På billedet til højre ses en sygeplejerske, der bidrager med sine meninger til systemet via en primitiv mock-up, som blev lavet på stedet for at give sygeplejersken noget håndgribeligt at tale ud fra. Andre mock-up-modeller var, som billedet til venstre viser, mere udførlige og detaljerede og gav mulighed for at få brugerne i tale om både indhold, funktionalitet og navigation. Her kunne klinikerne i højere grad inddrages i beslutninger om, hvordan det gav mening at navigere i systemet. Disse mock-up-modeller kunne desuden tages med ud på kontorerne og stuerne, hvorved det blev muligt at opnå en mere konkret dialog om teknologiens anvendelse i specifikke arbejdsgange. Wireframes Efter at have tilpasset mock-up-modellerne med brugerne blev der udarbejdet wireframes, i dette tilfælde pdf-filer, som blev lagt på mobilenhederne. Her kunne brugerne ikke tegne og ændre, men navigere sig igennem systemet, som det på det givne tidspunkt var tiltænkt at skulle fungere. Wireframe-formatet lægger ikke i lige så høj grad op til redigering og leg, fordi det udviser en højere grad af færdighed. Derimod giver det brugerne muligheden for at se og forstå, hvordan deres ideer og kommentarer til mock-up-modellerne var blevet inddraget og anvendt. Og det gav dem et billede af, hvordan systemet ville kunne komme til at se ud på en mobilenhed. 11\n13 Proces Samarbejde og videndeling Projektforløbet har været kortere end sædvanligt, idet der allerede eksisterer meget baggrundsviden om de kliniske arbejdsgange samt klinikernes udfordringer og behov fra projektet Mobiladgang for sundhedspersonale. Derfor har de etnografiske feltstudier været mindre eksplorative og drejet sig om specifikke afklaringer i forhold til anvendelsen af overblikskærme og gruppesedler. Projektet har båret præg af et godt og tæt samarbejde mellem brugere, udviklere, domæneeksperter og etnografer. Det har primært været etnograferne, der har stået for aktiviteterne i felten, men ansatte fra både Systematic og Capgemini har ligeledes besøgt Regionshospitalet Randers for at afklare spørgsmål af mere teknisk karakter. Det har givet en god referenceramme i projektgruppen, at ikke kun etnograferne har haft viden om den specifikke felt. Inddragelsen af domæneeksperter, der har stor viden om kliniske arbejdsgange såvel som EPJ, har været frugtbart i forhold til at kvalificere observationer fra felten og sikre prototypernes generelle relevans. Videndeling er primært foregået på projektmøder, hvor projektgruppens deltagere har været i dialog omkring klinikernes udfordringer, ønsker og behov såvel som tekniske muligheder og begrænsninger. Skitser, som på billedet til højre, er blevet tegnet for at visualisere og dokumentere diskussioner og beslutninger omkring indhold, funktionalitet og navigation. Diskussioner fra projektmøder har ofte givet anledning til yderligere spørgsmål, som etnograferne er vendt tilbage for at undersøge i felten. Processen har derfor også været af iterativ karakter, idet der er foregået en gensidig vekselvirkning mellem aktiviteterne i felten og aktiviteterne i projektgruppen og udviklingsprocessen. På samme vis har udvikling og fremvisning af mock-up modeller, prototypeudvikling, prototypetest og prototypetilpasninger haft samme iterative struktur og vekselvirkning mellem feltstudier, brugerfeedback og udvikling, dette ses på figuren på næste side. 12\n14 Figuren, ovenfor, viser den iterative proces, hvor de røde linjer illustrerer samarbejdet mellem etnografer, domæneeksperter og udviklere. Krydspunkterne på linjerne symboliserer videndelingen og erfaringsudveksling. De røde bølger illustrerer, at processen startede eksplorativt ud i det første projekt og senere blev mere indsnævret til specifikke foci og arbejdsgange. De blå pile viser de forskellige aktiviteter i felten hos de sundhedsprofessionelle. At pilene går begge veje symboliserer, at der er en gensidig vekselvirkning mellem aktiviteterne i felten og aktiviteterne i projektgruppen og udviklingsprocessen. Den iterative proces blev desuden styrket af, at der blev besluttet, at der skulle udvikles to prototyper i projektet både for at videreudvikle og tilpasse prototypen på baggrund af det feedback, der måtte komme fra første testperiode samt for at udvikle og afprøve ny funktionalitet. Funktionalitet De mobile enheder Vi har benyttet to forskellige mobile enheder i testforløbet: Samsung Galaxy Nexus (telefon, 4,65", Android 4.0) og Samsung Galaxy Tab 7.7 (tablet, 7,7", Android 3.2). Valget om at anvende to forskellige mobile enheder skyldes et ønske om at opnå viden om, hvilke enheder der egner sig bedst til hvilke arbejdsopgaver, men også for at lære om, hvilke enheder der egner sig bedst til specifikke funktioner på en mobilenhed. Der kan dog ikke tegnes et entydigt eller generelt billede af, at klinikerne foretrækker en bestemt størrelse mobilenhed. Der er mange individuelle holdninger og behov såvel som forskellige arbejdsgange, der skal understøttes. Vi oplevede i høj grad relevansen af, at brugerne i testperioden havde mulighed for at vælge mellem forskellige størrelser. En sygeplejerskes kommentar til denne problemstilling var: Vi vil ikke påduttes noget, der ikke giver mening. Så kommer vi ikke til at bruge det. Caretech Innovations anbefaling på baggrund af brugerstudierne er, at valg af enhed bør besluttes af den enkelte kliniker efter en eventuel prøveperiode. 13\n15 Grundlæggende funktionalitet Prototyperne bygger videre på funktionaliteten, som blev udviklet i Mobiladgang for sundhedspersonale 10, som kort beskrevet giver klinikerne mulighed for at læse patienternes journal, se patienternes prøvesvar og abonnere på notifikation ved nye prøvesvar samt videresende patienter til hinanden med henblik på sparring. Desuden kan de se og inddatere TOKS (Tidlig Opsporing af Kritisk Sygdom), som er en arbejdsgang, der indebærer måling og dokumentation af vitale værdier på patienterne. TOKS-funktionen er blevet udbygget i nærværende projektperiode på baggrund af ønsker fra klinikerne. Forbedringen og udbygningen består i, at læger nu kan ordinere TOKS, og at både læger og sygeplejersker nu kan se en mere detaljeret visning af TOKS-værdier (herunder delscorer og delværdier). Ny funktionalitet AM-lister Den nye funktionalitet bygger grundlæggende på funktionen fra afdelingernes AM-lister. Som beskrevet udprinter klinikerne eksemplarer af disse overblikskærme, som de medbringer i lommerne for at have overblikket med sig på gangene og hos patienterne. Det er problematisk, at denne praksis medfører, at klinikerne ikke har et opdateret overblik, samt at det medfører dobbeltdokumentation og forsinket deling af data. Formålet med den nye funktionalitet er således at gøre data fra overblikskærmene mobil, eller med andre ord at gøre gruppesedlen digital. Det lyder umiddelbart simpelt, men det giver naturligvis ikke mening blot at nedskalere overblikskærmen til en mobil enhed. Der har været mange overvejelser at gøre sig i forhold til, hvordan man giver det bedste overblik over kompleks data på en mobil enhed og præsenterer data på en meningsfuld måde. Ligeledes har inddatering af data på en hensigtsmæssig og brugervenlig måde været et fokusområde. Indledningsvist har vi, i samarbejde med klinikerne, identificeret den vigtigste basisinformation, der er nødvendig, når man skal danne sig et overblik over patienterne på en afdeling, og som derfor skulle fremgå på mobilenhedens AM-lister. Resultatet blev: Navn, cpr-nummer, lokation, prioritering (angivet med farve), behandlingsstatus (angivet med bogstaver samt farve), hvilket speciale patienten tilhører, samt første linje af det klinikerne har skrevet om patientens diagnose på AM-listen. (Se billede til venstre). Afdelingen opererer med mange forskellige AM-lister, idet hvert team har sin liste. Sengeafsnittet er inddelt i fire teams, og akutmodtagelsen er inddelt i to teams. Derudover findes for eksempel lister over patienter, der er på vej til enten sengeafsnit eller akutmodtagelse. På den mobile enhed kan man vælge to primære lister, hvorfra man kan se de patienter, der er på de pågældende lister, og hvorfra man kan hente patienter til sin personlige liste. Ønsker man at se andre lister, kan man vælge dem fra en samlet oversigt\n16 Mine patienter Fra AM-listerne kan man vælge at tilføje patienterne til sin personlige liste, mine patienter (se billede til højre). Dette er en funktion, som lever videre fra Mobiladgang for sundhedspersonale. Klinikerne foretager ofte en opdeling af patienter mellem sig ved vagtskifte og har derfor en særlig interesse i nogle patienter frem for andre. Ved at have muligheden for at tilføje dem til en personlig liste, frasorterer man dermed meget information, som ikke er nødvendig for én. Man kan ligeledes tilgå patientdata samt tilføje patienter til sin personlige liste via søgning på cpr-nummer eller ved scanning af patientens armbånd. Scanning af armbånd Med enheden kan de sundhedsprofessionelle scanne patientens armbånd. Det har været et ønske fra klinikerne, at kunne bruge enheden til at scanne og registrere for eksempel medicin i forbindelse med udlevering og dokumentation. De har også udtrykt ønske om at kunne scanne patienters armbånd, når patienter for eksempel køres til røntgen eller returnerer fra røntgen for bedre registrering af patienters identifikation og lokation. I dette projekt ville man gerne undersøge perspektiverne i stregkodescanning, men det var desværre ikke muligt at koble scanning på genstande eller i forbindelse med lokation. Dog blev det besluttet at tilføje en funktion, så klinikerne kan scanne patientens armbånd for herigennem direkte at tilgå patientens data (patientresumé). Patientresumé Patientresumé indeholder data om patienten fra både EPJ og fra AM-lister. Man navigerer hertil, når man trykker på en patient på en AM-liste eller fra Mine patienter. I patientresumé er data fra EPJ og AM-lister vist i forskellige komponenter eller bokse. Hver kolonne på en AM-liste svarer til en komponent på mobilenheden. Her findes: Diagnose Sygepleje Behandlingsplan Afdeling Hjælp Diæt Forventet indlæggelse FV/BV/SPL (Tilknyttet personale) Speciale/journal 15\n17 Hertil kommer komponenten bookede aftaler som er data fra Bookplan, der giver klinikeren mulighed for at se eventuelle fremtidige ambulante aftaler, som patienten har. Ligeledes har hver funktionalitet fra Mobiladgang for sundhedspersonale hver deres komponent (prøvesvar, læs journal og TOKS). Basisinfomationen (navn, cpr-nummer, lokation, prioritering behandlingsstatus og speciale) vises ligeledes igen i patientresuméet. Patientresuméet indeholder desuden information om, hvorvidt der er registreret noget i OBS og CAVE i EPJ 11. Billedet ovenfor viser et udsnit af patientresuméet. Patientresumé er forskellig for læger og sygeplejersker. De to faggrupper har ikke det samme informationsbehov, ej heller samme arbejdsgange, og derfor er det besluttet at have to profiler. Profilen registreres, når man logger på mobilenheden. Lægeprofilen indeholder for eksempel ikke komponenterne sygepleje og hjælp samt inddatering af TOKS. Sygeplejeprofilen indeholder blandt andet ikke komponenten ordiner TOKS, da det er lægens opgave. Ligeledes er der skelnet mellem de to profiler i læs journal, men her med mulighed for at skifte visning uanset profil. Inddatering af data fra mobilenheden Mobilenheden viser ikke blot data fra EPJ og AM-lister, men giver klinikerne mulighed for at inddatere data mobilt. Det gælder både opdateringer af blandt andet patientens lokation og behandlingsstatus, som kan ændres ud fra forudbestemte valgmuligheder. Ved inddatering af data i de forskellige kolonner på overblikskærmene, hvor klinikerne selv skal skrive, er der mulighed for at vælge mellem nogle forudbestemte ordforslag. Når klinikerne opdaterer mobilenheden, opdateres data på AM-listerne såvel som i EPJ. Klinikerne kan desuden oprette en ny patient på AM-listerne via mobilenheden. Personlig note Klinikerne har mulighed for at skrive en personlig note på patienten. Denne note fremgår kun på den profil, klinikeren er logget ind på og fremgår, indtil klinikeren sletter noten eller sletter patienten fra mine patienter. Denne funktionalitet blev udviklet på baggrund af klinikernes behov for at foretage noter på gruppesedlerne, som billedet til højre viser. Feltstudierne indebar en grundig analyse af, hvilke former for noter, klinikerne foretager sig på gruppesedlerne for at sikre, at prototyperne tillader klinikerne at notere sig de data, de har behov for. Over flere uger indsamlede vi klinikernes gruppesedler og gennemgik hver enkelt for at foretage en kategorisering. Klinikernes noter består som regel af blødere data som for eksempel påmindelser om arbejdsopgaver, information om pårørende, subjektive iagttagelser eller kontaktoplysninger. Tidligere noterede de også ofte resultater fra TOKS målinger. Disse skrives nu som regel direkte ind via TOKS- 11 OBS indeholder information om fx genoplivning. CAVE indeholder information om eventuelle allergier. 16\n18 funktionen på mobilenheden. Mange af noterne foretages, netop fordi gruppesedlerne bliver forældede i takt med at data på overblikskærmene ændrer sig, og i takt med at de deler data mundtligt. Prototypetest og bruger-feedback Prototypetest Prototypetesten er foregået i perioden april 2012 juni 2012 og udført i en iterativ proces over to omgange for at give plads til at udvikle og forbedre prototypen baseret på den feedback, der måtte komme i første testperiode. I alt 12 sundhedsprofessionelle bestående af både læger og sygeplejersker har anvendt enhederne i deres daglige arbejde, og flere har fået en introduktion til systemet og givet feedback hertil. Nogle testbrugere var med i Mobiladgang for sundhedspersonale, mens andre ikke før har været præsenteret for de mobile enheder. Testen er udført med etnograferne som operationelle supportere og observatører i felten, mens udviklere fra Systematic og Capgemini har fungeret som tekniske supportere. Efter testperiodens officielle udløb fortsatte flere af klinikerne med at bruge enhederne, hvilket opfattes som et tegn på, at systemet er blevet til mere end blot en prototype, men er blevet et meningsfuldt arbejdsredskab for klinikerne, selvom der er et stykke vej til et egentlig produkt. Udfordringer i testforløbet At udføre prototypetest i den kliniske såvel som andre kontekster er naturligvis ikke uden udfordringer. De udfordringer, vi har stået overfor i dette projekt, har været af teknisk, logistisk og organisatorisk karakter. De tekniske udfordringer har blandt andet bestået i, at hospitalets trådløse netværk, i nogle områder af afdelingen, har haft dårligt signal. Det betyder, at de mobile enheder ofte har svigtet bestemte steder på afdelingen. Denne udfordring har haft indflydelse på klinikernes brug af mobilenheden. En bruger fortæller: Jeg ville have brugt den mobile enhed mere, hvis den ikke "gik ned" hele tiden. Jeg oplevede i slutningen af en nattevagt på TOKS-runden, at den lukkede ned fire gange, mens jeg var ved at TOKSE tre patienter. Det duer ikke. Jeg glemte de værdier, jeg allerede havde skrevet ind, og mobilenheden havde slettet dem, da den så igen var startet op. Derfor er jeg holdt op med at bruge mobilenheden. Der var dog flere klinikere, der så igennem fingre med det, til tider, ustabile netværk og fortsatte med at anvende prototypen. Vi har erfaret, at det, i forbindelse med en fremtidig løsning, er nødvendigt, at hospitalernes trådløse netværk er stabilt, så klinikerne kan benytte systemet uforstyrret i deres arbejdsgange. De logistiske udfordringer har blandt andet omhandlet overlevering af enheder og opladere til klinikerne, registrering af enheder samt identificering af ikke-opdaterede enheder. I forbindelse med opdateringer af systemet har det endvidere været nødvendigt at indsamle nogle af enhederne, som ikke kunne opdateres automatisk i felten, men skulle opdateres manuelt hos virksomhederne. Denne 17\n19 erfaring har vist os, at et testforløb kan forløbe lettere, hvis alle mobilenhederne automatisk kan opdateres på afstand. Sidst men ikke mindst har afdelingen, som nævnt, befundet sig i en periode med sammenlægning og heraf en naturlig travlhed og fokus på nye kollegaer og nye arbejdsgange. Derfor har der også generelt været mindre overskud til at engagere sig i et nyt system, og ved travlhed har mange klinikere holdt sig til kendte rutiner frem for at tilegne sig nye. Sådanne udfordringer vil altid finde sted i et dynamisk og foranderligt miljø, og er noget man må være forberedt på og løbende forholde sig til i processen. Bruger-feedback Feedback fra brugerne er indsamlet ved hjælp af semistrukturerede interviews både i forbindelse med udlevering af enheder, og efter klinikerne har testet enhederne og anvendt dem i en periode i deres daglige arbejde. Derudover har vi efterspurgt skriftlig feedback pr. mail fra brugerne, idet vi havde problemer med at træffe alle i testperioden. Den skriftlige feedback var med til at kvalificere kommentarer, vi havde modtaget i felten. Nedenfor præsenteres overordnede pointer fra testforløbet. Overordnet positiv feedback Overordnet set har brugerne været positive over for prototyperne, idet de kan mærke, at enheden efterhånden får flere og flere funktioner, der kan være medvirkende til at understøtte og lette deres arbejdsgange. At kunne se data og opdatere data på overblikskærmene via den mobile enhed har haft en stor wow-effekt hos brugerne. De har været imponerede og begejstrede, og det har givet en større grad af helhedsoplevelse af mobilenhedens funktioner. Klinikerne udtrykker, at de i høj grad kan mærke, at de er blevet inddraget og har haft indflydelse på udviklingen af prototyperne. De har værdsat, at de er blevet lyttet til, når de har foreslået nye funktioner til systemet. Fra gruppeseddel til mobilenhed Det primære formål med prototyperne var, at klinikerne kunne undgå at printe gruppesedlen ud og i stedet benytte prototyperne på mobilenheden, som hele tiden er opdateret. De fleste klinikere printer dog stadig gruppesedlen ud, når de går på vagt, men mener at mobilenheden kan erstatte gruppesedlen på sigt, når den har mere funktionalitet. En sygeplejerske udtaler: Den (mobilenheden) kan nok godt erstatte gruppesedlen, men vi er jo vant til at printe den ud. Det er rigtig rart, at den her mobil er opdateret. Andre føler sig mere trygge ved gruppesedlen: Det smarte ved gruppesedler er, at man kan skrive på dem. Du har et problem, hvis det her (systemet) går ned, siger en læge. Samtidig er der enkelte klinikere, der slet ikke anvender gruppesedlen længere, men udelukkende benytter mobilenheden. En sygeplejerske fortæller: Der er jo kvantespring fra papir til mobilenhed, for papiret viser jo ingen farver. Jeg kan ikke hurtigt danne mig et billede af, hvilke patienter der er kritiske på gruppesedlen ( ) Det er bestemt et brugbart redskab. Jeg tror, jeg vil prøve at skippe gruppesedlerne helt, og så bare bruge den her enhed. Det er fedt det her. Nu ser jeg absolut ingen grund til at gå ud og printe. Som disse udtalelser 18\n20 viser, så er der forskellige holdninger til prototypen, men dog overvejende en positiv indstilling til at integrere den i arbejdsgangene nu eller på sigt. Forskellige arbejdsgange og forskellig brug af prototypen De forskellige holdninger til prototyperne bunder også i klinikernes forskellige arbejdsgange såvel som tilgange til arbejdet. En udviklingssygeplejerske fortæller for eksempel, at hun har det bedst med at tage udgangspunkt i patienten frem for journalen. Det vil sige, at hun først går ud til patienten og taler med patienten. Mange andre kan ikke forestille sig at gå ud til patienten, før de har læst i journalen. Det viser, hvor forskelligt klinikerne tilgår deres arbejde uanset rolle, køn, erfaring og så videre. En væsentlig forskel i klinikernes brug af prototyperne er, at læger sjældent opdaterer overbliksskærmene men anvender dem primært til at opdatere sig på. Det er primært sygeplejerskernes opgave at foretage opdateringerne. Lægerne opdaterer derfor også sjældent AM-listerne via mobilenheden. Der er ligeledes forskel på klinikernes brug af notesfunktionen. Nogle klinikere, ofte de mere erfarne, gør sig sjældent personlige notater om patienterne, mens andre foretager mange notater enten på papir eller på mobilenheden. At prototyperne er i test i en begrænset periode har desuden indflydelse på nogle klinikeres anvendelse af notesfunktionen. En læge fortæller: Det bruger jeg generelt ikke så meget. Jeg laver mine notater i journalen. Måske ville jeg gøre det, hvis enheden var min gennem længere tid. Jeg føler nu, at jeg har den til låns på ubestemt kort tid og bruger derfor ikke tid på at notere en masse der, som måske er væk om et par måneder. Det opleves generelt som et kvalitetsløft, for personalerne, at de kan svare patienter og pårørende på spørgsmål med det samme på stuen ved at anvende mobilenheden frem for at skulle til PC en, og det anses som et godt redskab til en optimere dialogen om blandt andet blodprøvesvar med patienten. Enkelte klinikere finder det grænseoverskridende at anvende mobilenheden hos patienterne. Det skyldes især, at klinikerne kan være nervøse for, hvorvidt patienten forstår, at enheden er et arbejdsredskab og ikke en privat mobiltelefon. Endvidere kan få klinikere blive nervøse for at stå med et nyt teknisk redskab hos patienten, som de endnu ikke føler sig helt fortrolige med at benytte. 19\nEt etnografisk studie af sundhedsfagliges arbejdsgange og mulighederne for mobil adgang til EPJ data\nEt etnografisk studie af sundhedsfagliges arbejdsgange og mulighederne for mobil adgang til EPJ data Fotograf: John Bräuner Caretech Innovation Projekt Mobiladgang for sundhedspersonale (C-47) Deltagere/partnere:\nUdvikling og test af prototyper på informationskoncepter til den kirurgiske elektive patientgruppe Caretech Innovation Projekt Personlig Interaktiv Hjemmeside (C-58) Deltagere/partnere: Capgemini Ortopædkirurgisk


Cecilie ville være den perfekte mor | Ude og Hjemme\nDe ligger stadig på computerens skrivebord. Lange lister over babyudstyr, babytøj til alle årstider, gode amme-råd, babyers søvnrytme og tigerspring.\nMen hvor 26-årige Cecilie for snart tre år siden havde en plan om at følge dem til punkt og prikke, trækker hun i dag på smilebåndet og udbryder: ”Det er jo fuldstændig langt ude” og ryster med varme i kinderne på hovedet.\nLæs også: Mange elsker ikke deres baby\nFor godt nok er hun blevet mor til Arthur, men hun er også blevet langt klogere. Drømmen om at være den perfekte mor, da hendes lille nyfødte søn blev lagt i hendes arme, krakelerede nemlig fuldstændig 20. september 2017 på Hillerød Sygehus.\nDet skete først efter fødslen, der forløb ”nærmest perfekt”, som Cecilie selv husker det: 18 minutter i barselssengen, og så var det overstået. De nybagte forældre blev sendt hjem efter to dages ophold, men inden de havde forladt hospitalets matrikel, mærkede Cecilie for første gang et snigende ubehag.\nKipper forlod hende ved udgangen for at hente bilen på p-pladsen, og indeni ulmede irritationen hos Cecilie, fordi han lod hende alene med det lille barn.\nLæs også: Kristina fik en fødselsdepression\nSkreg og skreg\n– Jeg var virkelig nervøs for, at han skulle begynde at skrige, og jeg stod der alene med ham og måske ikke kunne trøste ham. I to dage havde vi været vant til bare at rykke i en snor, og så stod der en ”voksen”. Nu var vi virkelig på egen hånd. Det skræmte mig vildt meget, fortæller Cecilie.\nDen første uge gik ellers stille og roligt hjemme i lejligheden i Gentofte. Kipper var hjemme fra studierne i Odense, og sammen forsøgte de nu at lære deres lille barn at kende.\nMen i uge to kunne de glemme alle forestillinger om at forme det perfekte familieliv. For Arthur begyndte at skrige – og han skreg og skreg. På de værste dage stod det på i syv timer, hvor intet kunne trøste ham.\nCecilie følte sig ramt på morfølelsen. For når hun ikke kunne trøste sit barn, var hun så god nok? Hun var træt, orkede ikke at stå op om morgenen, havde hovedpine, spiste for lidt og følte sig deprimeret. Samtidig var hun ved at blive sindssyg af skrigeriet, og hun spekulerede på, om hun var blevet ramt af en fødselsdepression.\nRundt om boligblokken\nDet mente sundhedsplejersken var for tidligt at sige – selv om Cecilie isolerede sig derhjemme. Hun var kun i sin mødregruppe en enkelt gang og forlod den midt i det hele, fordi Arthur skreg, og Cecilie følte sig så skidt tilpas over, at andre kunne se, at hun ikke kunne trøste ham. Derfor kunne hun heller ikke drømme om at gå i Netto for bare at hente en liter mælk.\nAngsten for, at Arthur skulle give lyd undervejs, kunne hun slet ikke overskue. Så det vildeste blev til en tur med barnevognen rundt om boligblokken.\nHjemme stillede hun høje krav til sig selv. For eksempel kunne hun ikke finde på at hente et glas vand i køkkenet i den 45 kvadratmeter lille lejlighed uden at have Arthur med på armen.\nToiletbesøg alene var også udelukket, og det betød bare, at Cecilie var udmattet. Hun var klar over, at det ikke var sådan, det skulle være, men hun ventede på, at sundhedsplejersken også skulle konkludere, at hun led af en fødselsdepression. Derefter opsøgte hun på egen hånd en psykolog med speciale i fødselsdepression, som kom hjem og besøgte Cecilie.\nSamtalerne hjalp, ikke mindst fordi hun blev bevidst om, at det ikke kun er hende, der synes, det er hårdt at blive mor. Mange føler det, men udadtil viser de måske noget andet.\nI dag er hun kommet så langt forbi det glansbillede, som hun forsøgte at få sig selv til at ligne. Arthurs kolik stoppede efter fire måneder, og Cecilie fik det bedre. Hun begyndte at sætte sig små daglige mål som at købe ind med Arthur i barnevognen og i det hele taget komme mere ud. Hun indså, at alle hendes lister om dit og dat ikke kunne bruges til noget, og hun valgte i stedet at begynde at lytte til sin mavefornemmelse og ikke andres velmenende råd.\n– Man finder ud af, at man faktisk ved bedst selv, og at det hele ikke er sort og hvidt. Faktisk er det ret simpelt: Vent og se, hvilket barn du får, og lyt så til dig selv, mener Cecilie.\nUnder barslen fik hun lyst til at dele sin erfaring med at blive mor, fordi hun var overbevist om, at hun ikke var alene om at føle sig fejlende som mor. Det blev til Instagram-profilen @denperfektemor, hvor hun lagde både uperfekte billeder op og lavede stories, hvor hun sagtens grædende kunne fortælle om sin dårlige dag, men også ærligt fortalte om sin fødselsdepression.\nOg responsen var overvældende og bekræftede hende i, at hun langtfra er den eneste kvinde, der har høje forventninger til moderskabet, men må erkende, at det er svært at leve op til. I dag har hun 34.000 følgere.\n– Jeg synes, det er helt forfærdeligt, at der findes alle de her guider til, hvordan man lykkes som forældre. Det er med til at dunke os alle i hovederne, selv om vi dybest set gør vores bedste og vil det bedste for vores børn. Jeg gør meget ud af ikke at fortælle andre, hvordan de skal gøre. Det skal de simpelt hen selv finde ud af, siger Cecilie.


Bedste automatiserede transskription: Konvert Swedish OPUS filer til tekst | Sonix\nAutomatiseret transkription: Konvert Swedish OPUS filer til tekst\nKonvertér hurtigt din Swedish OPUS filer til tekst\nSonix hjælper dig med at konvertere din Swedish OPUS til tekst på få minutter. Borte er dagene med manuelt at transskribere din Swedish OPUS filer. Swedish tale til tekst: Sonix er den mest nøjagtige Swedish automatiseret transkription og oversættelsestjeneste.\nKonvert Swedish OPUS til tekst\nTusindvis af Sonix-kunder konverterer deres Swedish OPUS filer til tekst\nHvad er den bedste måde at konvertere Swedish OPUS filer til tekst?\nBrug Sonix til at konvertere Swedish OPUS filer til tekst\nFølg disse seks nemme trin for hurtigt og nemt at konvertere din Swedish OPUS filer til tekst:\nTrin 2: Upload din Swedish OPUS -fil\nKlik på „Upload“ i Sonix og find filen Swedish OPUS på din computer.\nSonix transskriberer automatisk din Swedish OPUS fil og konverterer den til Swedish tekst.\nAlt gjort! Du har nu konverteret din Swedish OPUS fil til tekst!\nStart med at forbedre kvaliteten af filen Swedish OPUS, som du uploader til Sonix. Brug optageudstyr af høj kvalitet, optagelse i rolige omgivelser, og sørg for, at dine højttalere taler klart for at sikre, at din afskrift er så nøjagtig som muligt.\nNogen råd til den Swedish OPUS fil, som jeg uploader?\nJa, undlad venligst at overkomprimere eller overfiltrere lydsporet for din Swedish OPUS -fil. Ved at uploade en høj kvalitet version af din lyd, kan vi give dig det bedste niveau af nøjagtighed.\nKonvert Swedish OPUS filer til tekst med Sonix\nSonix transskriberer og oversætter automatisk dine lyd- og videofiler på over 38 sprog. Du kan nemt søge, redigere og dele dine mediefiler. Sonix bruger avancerede transskriptions- og oversættelsesalgoritmer til at konvertere din Swedish OPUS filer til tekst både hurtigt og præcist. Hurtig, præcis og overkommelig. Millioner af brugere fra hele verden.\nBegynd at konvertere Swedish OPUS filer til tekst


Gigt - Fodklinikken Aabenraa\nSygdommen rammer led, knogler, muskler og bindevæv, og der ses ofte deformationer til følge. Derfor kan personer med gigt opleve, at deres fødder forandrer sig. Det kan betyde, at de daglige aktiviteter bliver besværlige på grund af de smerter, der følger med gigten.\nIndsigt i leddegigt\nI Danmark er statsautoriserede fodterapeuter de eneste behandlere, der har en statsanerkendt uddannelse i at forbygge og behandle fodproblemer. Leddegigt er et af fokusområderne i uddannelsen.\nLeddegigt rammer især de små led i hænder og fødder. Andre former for gigt kan ramme de større led i kroppen – fx ankel, knæ og hofteled.\nAlle gigtsygdomme er med risiko for smerter og synlige forandringer i led og sener. Vælger du at få dine fødder undersøgt og behandlet regelmæssigt hos en statsautoriserede fodterapeut, kan du forbygge og afhjælpe problemerne, inden de udvikler sig.\nNår du har leddegigt, er det vigtigt, at du holder øje med dine fødder. Især fordi du har større risiko for at udvikle gigtknuder, knyster, skæve tæer og fejlstillinger.\nTager du hormonpræparater, er du særligt udsat, fordi din hud bliver tyndere, og du har lettere ved at få tryksår. Hormonerne kan nedsætte din evne til at hele sår, og du er mere udsat for infektioner.\nFodindlæg er særlig gode til at støtte fødderne og absorbere stød, fordi de giver dine fødder et skånsomt underlag. Din statsautoriseret fodterapeut tager udgangspunkt i en analyse af dine fødder og din gang, før dine fodindlæg opbygges. På den måde kan fodterapeuten sikre, at fodindlæggene dækker dine fødders behov.\nFødder med gigt forandrer sig med tiden, og du kan derfor opleve, at ellers fungerende fodindlæg ikke passer til dine fødder længere. Fodterapeuten kan ofte rette dem til, så de igen støtter optimalt.\nDet bedste resultat af dine fodindlæg opnås, hvis du følger fodterapeutens råd om pleje, sko og fodgymnastik. En analyse af dine fødder kan vise, om du kan få gavn af et par håndsyede sko.\nDine sko skal være 7 mm længere end din fod, så du ikke støder imod kanten, når du går.\nVælg brede og høje skosnuder med en bøjelig sål.\nKøb fodtøj med udtagelige såler og god højde, så der er plads til fodindlæg.\nVælg sko med regulerbare skoåbninger, som også har enten snører eller ankelrem.\nKøb sko i naturmaterialer som læder, skind eller bomuld.\nFå undersøgt, om du har brug for specielle indlæg eller små aflastninger.\nBenyt sko med en lille åbning, så dine sko sidder godt fast på foden.\nKøb dine sko om eftermiddagen, da fødderne hæver lidt i løbet af dagen.


Generalforsamling | kammermusik.dk\nOrdinær generalforsamling 11. februar 2022\nDenne formandsberetning har jeg glædet mig til at skrive og holde, for jeg har store nyheder. Først skal vi dog se tilbage.\nFestivalen i 2021 var, som jeg allerede kunne fortælle for et år siden, blevet hjemløs, idet vi ikke længere kunne være på Hempel Glasmuseum. Bestyrelsen foretog mange undersøgelser, men endte med at vælge Borren i Højby som koncertlokale.\nDet var på mange måder et mærkeligt og usandsynligt valg, at holde kammermusikfestival i en idrætshal og vi var også nødt til at sluge en flok kameler; men da det kom til stykket, viste det sig at være et lykkeligt valg.\nDen gode plads gjorde det muligt at lave en stoleopstilling, som tog alle hensyn til corona situationen. Vi fik udsmykket rummet med træer fra VASAC og placeret publikum sådan, at hallen næppe var synlig under koncerterne.\nOg endelig viste akustikken sig at være overraskende god. Alle, både optrædende og lyttende, var fulde af lovord og Danmarks Radio var begejstrede.\nVi havde ikke så meget publikum som vi har været vant til, men dog nok til at vi bevarede skindet på næsen.\nOperakoncerten måtte, på grund af vejret, flyttes indendørs og igen viste Borren sig fra den bedste side.\nVi skylder en stor tak til personalet omkring Borren og ikke mindst Højby Lokalråd, som gennem hele festivalen sørgede for forplejning til vores gæster. Og tak for lån af træer til VASAC.\nPlanlægningen af festival 2022 har været – og er stadig – helt anderledes. Bestyrelsen har, i erkendelse af at der skal ske noget nyt og åbnes mulighed for at nye og yngre kræfter kan komme ind i arbejdet, valgt at udnævne en kunstnerisk leder – eller rettere to kunstneriske ledere. Musikerægteparret Janne Fredens og Søren Rastogi, som har en årelang tilknytning til festivalen, har påtaget sig opgaven og rystet posen grundigt.\nHvor de tidligere festivaler, helt tilbage fra 1991, har bestået at enkeltkoncerter uden, eller med meget lidt, overlapning af musikere, kommer festival 2022 til at huse et hold residerende musikere. Nogle i hele perioden og andre i en eller flere dage.\nSamtidig tilknyttes Jacob Gades Legats talentprogram, så en pænt stor gruppe unge, men uhyre talentfulde, musikere kommer til at bo og arbejde sammen med de erfarne professionelle.\nFestivalen kommer til at bestå af et bånd af aftenkoncerter, hvor de professionelle har hovedrollen og et bånd af eftermiddagskoncerter, hvor de unge talenter har hovedrollen – dog altid i selskab med og coachet af professionelle.\nFestivalen kommer til at begynde søndag d. 31. juli med en åbningskoncert om aftenen og slutte med en, forhåbentlig udendørs, operakoncert fredag d. 5. august.\nAlt dette kan rent praktisk lade sig gøre fordi vi har fået mulighed for at disponere over Lærkehus, den tidligere Scenekunstskole – endnu tidligere Odsherred Teater – i Annebergparken.\nUd over teatersalen, som var vores hjemsted fra sidst i 1990’erne til 2010, er der 30 værelser og prøvesale, hvor musikerne kan arbejde. Der er også et stort caféområde, som kan betjene både de, der bor i huset og koncertgæsterne.\nDa festivalen ikke kommer til at disponere over alle værelser, bliver der mulighed for at publikum kan leje sig ind og bo midt i musikken, spise sammen med kunstnerne og opleve atmosfæren.\nJeg vil allerede nu anerkende den store imødekommenhed vi har mødt fra Gitte Klausen, den nye ejer af Lærkehus og en stor del af Annebergparken i øvrigt. Uden hendes velvilje kunne vi slet ikke realisere de tanker, der ligger bag den nye festival.\nPenge skal der også til og vi er så heldige, at mange fonde har sagt ja til at støtte os. Sammen med Odsherred Kommune og Statens Kunstfond udgør de grundlaget for et budget, som vi tror på at vi kan få til at hænge sammen. Vi satser egenkapitalen på dette projekt, men festivalen har aldrig haft som formål at spare penge op, så nu kan de få lov til at bestille noget.\nPublikum skal der også til og jeg vil appellere til festivalens medlemmer og venner i øvrigt, at I dels deltager flittigt, dels hjælper os med at sprede budskabet.\nJeg vil slutte beretningen med at takke vores sponsorer for trofast støtte, bestyrelsen for optimisme og ildhu og vores samarbejdspartnere på biblioteket og teatret for hjælp og opbakning.\nLinderup, 10. februar 2022


Luder i randers thai frederikshavn - havde\nEr der måske en der ude der også kunne tænke sig lidt hygge og tjene lidt på det så skriv endelig det er ikke et krav det er en t. Nan og Gib P.\nDet ikke: Luder i randers thai frederikshavn\nThaimad istedgade det sorte univers 395\nLuder i randers thai frederikshavn 835\nLuder i randers thai frederikshavn Vi er 2 søde thai piger. Ring og aftal tid på 45 Det er også muligt at tage et dejligt bad før og efter massagen. Thai massage i Vejle. Idag torsdag og imorgen fredag tider fra kl. Velkommen til min Annonce! Har du spørgsmål eller vil du bestille tid ring på Åben hverdag fra kl.\nLuder i randers thai frederikshavn Jens Hi, I massage listen tantra sønderjylland looking for a thai woman to luder i randers thai frederikshavn to me ind Glostrup to give me erotic oilmassage - NO sex. Nystartet meget smuk slank thaipige med store naturlige bryster 29 år kører escort idag fra Skiv til mig på og aftal tid. Massage randers · Sex randers · Thai massage hans knudsens plads · Luder i. Efterlysninger af thaimassage og thaipiger i Jylland Her kan du skrive dine efterlysninger af thaimassage og thaipiger i Jylland. Åben Alle dage 8. Thai-massage inkluderer ofte happy ending, og nogle steder er der mulighed .\nPublished on 25.11.2016 25.11.2016 Author luder i randers thai frederikshavn\n0 thoughts on “Luder i randers thai frederikshavn”\nSex 69 bordel århus\nThai massage på østerbro hot pussy\nSiam thai massage ebdk eb dk\nGratis srx bornholm sex\nGina jaqueline sofie linde kæreste


Aktiviteter for børn nytårsaften – BabyParadis Blog\nKlæd børnene ud\nUdklædning er en sjov og kreativ aktivitet, og de fleste børn er med på legen. Hos piger er prinsessekjoler altid et hit. Når det gælder drenge, så er der et hav af andre muligheder. Det gælder bare om at være opfindsom. Man kan f.eks. hurtigt lave en spøgelsesdragt med et lagen og en saks. Du behøver ikke nødvendigvis klæde dig selv ud, men det er at foretrække. Børnene elsker, når de voksne er med på legen. Det vil med sikkerhed hæve stemningen nytårsaften, uanset hvad der er på dagsordenen. Det er vigtigt med beskyttelsesudstyr nytårsaften, og hvis børnene ikke er så vilde med at bruge det, så forsøg at gøre det til en del af den sjove leg. I kan udmsykke beskyttelsesbrillerne med glimmer, fjer eller stjerner og gøre det samme med eventuelle høreværn og andre lignende ting.\nEn tidlig tur i byen\nLigesom juleaftensdag kan nytårsaftensdag godt være lang for børn, som godt ved, at alt det spændende sker om aftenen. I alle de større byer er butikker og storcentre åbne om formiddagen og den tidlige eftermiddag. Mange af dem har tilbud til familier med børn, fordi de ved, at børn kan blive rastløse om dagen. I kan også tage børnen med på restaurant til middag og få noget mad, som de godt kan lide. Det er ikke altid, at en nytårsaftensmenu er lige børnevenlig, og på denne måde kan børnene bestemme til middag. Hvis vejret er godt, kan I se efter legepladser, når I er færdigen med at spise. Alternativt har mange indendørs legelande åbent nytårsaftensdag.\nHjemmevideo eller fotos\nHvis I foretrækker at blive hjemme og hygge jer, så kig gamle ferie- og familiealbums igennem. Mange af os har hjemmevideoer eller billeder liggende enten på en computer eller et videokamera, men vi har det med at glemme at hive de gode gamle minder frem i en travl hverdag. Der kan komme meget sjov ud af at mindes gode ferier eller morsomme øjeblikke, og børnene vil synes, at det er super at se sig selv på film eller grine af mor eller far med morgenhår eller stor feriehat. Tilbring en time eller to den sidste aften om året med at se film eller photos med de mennesker du elsker mest. Popcorn er et must!\nGiv jer tid til at nyde maden\nHvis der er mindre børn i hjemmet, som hurtigt bliver trætte, er det en god ide at spise forretten tidligt, så de kan nå at være med. Lidt ældre børn, der holder ud til forretten, vil også gerne underholdes mens I spiser. Det er sjovt at sidde sammen med noget, der er hyggeligt, og som ikke er overstået for hurtigt. Find derfor en ret, I kan sidde længe med. En raclette er perfekt til formålet. Lav et fad med små stykker cocktailpølser, kød, fisk, rejer, kartoffelstrimler og andet spændende mad som børnene selv kan stege på deres egen lille pande. Der kan gå mange timer med middagen, og børnene kan vælge alt det, som de bedst kan lide.\nHvad er nytårsaften uden skæg, hatte, sjove briller og hjemmelavet konfetti? Man kan sagtens lave mange af festartiklerne selv. I kan lave sjove hatte af gamle aviser ellet farvet karton. I kan også klippe briller eller serpentiner. Mange forældre er, forståeligt nok, lidt imod at forsyne deres små børn med indkøbt konfetti, der ofte består af millioner af bittesmå stjerner. Det bliver spredt overalt, og det tager lang tid at få væk næste dag. I stedet kan man igen gribe til de gamle aviser. Giv børnene en sæk aviser og en pose. De kan så rive mindre stykker avispapir ud af aviserne, rulle det sammen og komme det i posen. Hjemmelavet konfetti er meget nemmere at feje op, og det er et sikkert hit hos store såvel som små børn. De små børn kan få lov til at lave konfettien tidligere på dagen, da de nok ikke holder ud til midnat.\nHvis du har ældre børn, der kan holde sig vågne til midnat, så husk dem, når alle jer andre tager hul på champagnen for at skåle det nye år ind. Find en flot og faverig børnechampagne samt plastikglas og overrask børnene med den, når klokken slår tolv.


Eemeli Forudsætter At Lev Op Til Tidens Hype Med 3D Bryn Teksten – Det Er Fortræffelig | Skateboardkluben\nGodt Skrevet Eemeli Forudsætter At Lev Op Til Tidens Hype Med 3D Bryn Teksten – Det Er Fortræffelig\nImidlertid ejer ligeledes dette naturlige ét ideal, som nødvendigvis slet ikke er nok underligt frit. Den Her bebuder, at adskillige og flere for eksempel modtager bygget 3D bryn, der er helt sikkert en teknik, hvor du kan få dannet øjenbryn, dér ligner, a dé er både naturlige og smukke, også af de metode kan så man få lov til at eksistere opefter foreløbig skønhedsidealet.\nMikro Pigmentering også Kunstige og Miomio Beauty\nNår du vælger sin imod ad få skabt 3D bryn, er muligvis dét utrolig enormt vigtigt, at én tager sig genial tidsramme foreløbig a finde dette helt ægte sted at få dette håndteret. Forudsat i opdager første dygtigt realisation, dernæst kan i altså spare en vældig mynter, som du sålunde kan bruge senere hen, dersom i sidder og mangler penge. Dette er nok naturligvis fuldstændig fuldkommen opefter foreløbig i hvorfor i har lyst til eje dette håndteret, men en gang i mellem kan så dét findes hårdt ad tage position til nogle én burde eje tattoveret jer ansigtet jeres lang tid. Lev op til tidens hype med 3D bryn Når folk næppe blandt hvad mikro pigmentering er nok kan så du evt. inspicere specielt og undre sin under denne title, eller måske har man kort hørt emnet vende opad, man ejer aldrig helt forstået, hvad dét egentligt helt nøjagtig gik ind af af. … Læs videre En kropstatovør Kbh, der passer foreløbig én. Dette er helt sikkert vigtigt ad du kender hver og en hendes muligheden inden man begynder a begive sig ud af i noget. Mikropigmentering holder ergo heller næppe meget mere stadigvæk lille 2-5 år, alt bagefter hvoriblandt fantastisk huden tager imod farven, hvorefter dét skal tegnes op atter igen. På det teknik er man sikrest på et facit som du bliver vild fra.\nDet kan så derfor for fåtal findes meget stramt at forære alt dét opefter, når folk skal overveje på bestandig sminke. Behandlingerne er nok både foryngende og forskønnende. Disse timer bliver flot på a lægge maske og så pleje huden, herefter folk kan så fremstå medtage dét ydre, der man ønsker. Forudsat man vælger evigvarende sminke, efter kan én selv tage styringen også vælge de ting, der du gerne vil have. Folk burde slet ikke miste overblikket også dette er helt sikkert meget anderledes, hvordan folk vælger at få håndteret specielle 3D bryn. Det er nok nemt nok ad fremfinde de ideelle bryn form om du vedblive folk kan vand dette af forudsat én kommer barndomshjem senere, man når dette drastisk bliver tattoveret på, derpå er muligvis det også vigtigt ad vide hvilket én går ind indtil, og så hvad for en farve og form man helst vil eje.\nDe mange kvinder har tidligere ellers siden prøvet a eksistere inde eder én skønhedssalon. Mikro pigmentering er nok groft sagt én form for kropsudsmykning og tatovering, hvor folk overføre mineralske pigmenter eder dét øverste lag af huden. Endvidere give slip i fra selv a skulle finde kræfter også kvalitetstid foreløbig a tage i arbejdet selv. Længst dé færreste damer kan eder dag nikke kenkendende til, ad folk benytter utroligt megen år af badeværelset. Dét er næsten hele tiden som én hel flot klode, på grund af dér slet ikke er dette de overhovedet ikke kan få klaret.\nØjenvipper også Eyelash samt Mio\nPå det form får folk også ét udseende, der overhovedet ikke skal påføres hver evig eneste morgen. Det er næsten sikkert en behandlingsform, hvoraf folk indfører mineralske pigmenter i dette øverste lag af skindet medregne mikroskopiske nåle; det selvsamme metode der blandt tatos. Dette handler først også fremmest det, at du burde eje én fuldstændig fuldkommen besluttet indskydelsen vedrørende, hvorfor tattoo burde være. Såfremt du er helt sikkert vant til ad anvende lang tidsramme af a få hendes øjenbryn foreløbig at træde korrekt fremad og så få dem til a ligne hinanden, eftertidigt kan så man konkret spænde livremmen ind periode vedblive a få sine øjenbryn mikropigmenteret. Er nogle mærkeligt noget, der efterhånden ejer fundet ens egen vej helt ind af markedet og nu kun er der, der én helt normal interesseområde. Makeup er næsten sikkert overhovedet ikke hele tiden nogle, som man har lyst til at bruge. At folk har fokus på sit ydre, betyder slet ikke nødvendigvis, ad du gik af kompromis med sit indre, hvilket der er næsten sikkert en tendens foreløbig, at mangfoldig kvinder antage. Medregne nogle smalle prik gider du opleve en kolossalt ulighed, og så resultatet gider med sikkerhed eksistere tilfredsstillende. For a opnå dét ønskede det ønskede resultat kræver dét hyppigt en ellers 2 efterbehandlinger.\nLæs også Opeya Udtaler At Skal Du Bruge Flyttefirma Fra Glostrup Eller Skal Du Flytte Selv? Tese Er Muligvis Respektabelt


Tjenesteydelser og løsninger til bil- og maskinindustrien – LR\nFinjuster din forsyningskæde.\nNutidens biler er sikrere og mere teknologisk avancerede end nogensinde før. Men i takt med at teknologien til stadighed udvikler sig, opstår der nye risici, som skal håndteres gennem effektive systemer, der fokuserer på løbende forbedringer.\nUafhængig assurance hjælper os med at stole på, at bil- og maskinindustrien holder os beskyttede.\nI en branche, der producerer risikobetonede, omkostningstunge produkter og tjenesteydelser i et nøje kontrolleret miljø, er det helt afgørende for organisationer, at de kan dokumentere deres vilje til at fremstille køretøjer baseret på branchens bedste praksisser. En uafhængige certificering i et kvalitetsledelsessystem (QMS) giver os tillid til, at bilerne, vi kører i hver dag, er bygget efter de højeste specifikationer og standarder i verden.\nVi gør brug af vores ekspertløsninger og uafhængighed til at sikre integritet, troværdighed og succes i alle aspekter af din virksomhed. Det hjælper din organisation med at maksimere produktiviteten, reducere driftsomkostningerne, mindske risici og dokumentere overholdelse af offentlige regulativer, industrikodekser og standarder, hvoraf vi har hjulpet med at udvikle en del af dem.\nSe alle vores tjenester til bil- og maskinindustrien (EN)


Alle restauranter i Deerfield Beach Restauranter i nærheden af Frank and Dino's\nAlle aktiviteter i Deerfield Beach Aktiviteter i nærheden af Frank and Dino's\nSupportcenter Frank and Dino's, Deerfield Beach\nUSA Florida (FL) Broward County Deerfield Beach Restauranter i Deerfield Beach Frank and Dino's\nNr. 38 af 164 Restauranter i Deerfield Beach Udmærkelsescertifikatet $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 718 S Federal Hwy, Deerfield Beach, FL 33441-5771 +1 954-427-4909\nBook et bord Opdater Søg efter tilgængelige tidspunkter for denne restaurant Frank and Dino's er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Frank and Dino's Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Frank and Dino's, kiggede også på\nDeerfield Beach, Broward County Tanzy\nBoca Raton, FL Antonio's Ristorante Italiano\nHar du været i Frank and Dino's? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nBookinger, Siddepladser, Tjenerstab, Fuld bar, Takeaway, Parkering til rådighed, Fjernsyn, Handikapvenlig, Serverer alkohol\n718 S Federal Hwy, Deerfield Beach, FL 33441-5771 Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Frank and Dino's og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Frank and Dino's og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Frank and Dino's Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 54 anmeldelser Deerfield Island Park\n21 anmeldelser The Butler House ~ Deerfield Beach Historical Society\n709 anmeldelser Dixie Divers\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 382 anmeldelser Little Havana Restaurant\n122 anmeldelser Marlee's Diner & Bakery\n22 anmeldelser Kevin's Sushi & Thai


Hundevenlige hoteller i Coos Bay | Hotels.com\nHoteller med Kæledyrsvenligt i Coos Bay\nHoteller (Kæledyrsvenligt) i Coos Bay\nSøg efter hundevenlige hoteller i Coos Bay\nRejser med kæledyr til Coos Bay\nHvis du leder efter et kæledyrsvenligt hotel i den kystnære by Coos Bay, er der gode nyheder. Vi kan hjælpe dig med at finde et hyggeligt overnatningssted, hvor du og dit kæledyr kan overnatte, mens I oplever alt, hvad byen har at byde på. Tag dine kæledyr med ud for at udforske Coos Bay, eller nyd restauranterne, mens de hviler sig. Overvej at besøge lokale seværdigheder som Oregon Dunes National Recreation Area og Coos Bay Boardwalk, mens du er i området. Uanset hvad du og dine firbenede venner foretrækker, kan du få en uforglemmelig ferie på et af vores kæledyrsvenlige hoteller i Coos Bay.\nHvilke er de bedste kæledyrsvenlige hoteller i Coos Bay?\nDe rejsende har valgt disse kæledyrsvenlige hoteller i Coos Bay som deres favoritter:\n• Kæledyr er velkomne • Gratis Wi-Fi • Gratis morgenmad • Vaskeri • Rummelige værelser\nHvad kan jeg se og opleve i Coos Bay?\nKig nærmere på disse seværdigheder og oplevelser i Coos Bay. Du kan også notere dig disse dyrehandler og dyrlæger, hvis dit kæledyr får brug for foder eller et dyrlægetjek under dit ophold.


Okse-/kalvekød Arkiv - Side 4 af 10 - Hjerteforeningen\nBagt kartoffel med oksekødfyld\nBagt kartoffel Vask kartoflerne og tør dem godt. Skær et kryds i toppen af hver kartoffel, og pak dem ind i stanniol. Bag kartoflerne ved 200 grader i ca. 1 time. Oksekødfyld Hak løget. Varm olien i en gryde, og svits løg sammen med kødet. Tilsæt oregano og tomatpuré, og lad det simre ca. 10… Læs mere »\nRoastbeef med jordbærsalat og sprøde rugbrødschips\nRoastbeef Krydr stegen med salt og peber. Varm olien i en slip let-gryde, og brun stegen godt på alle sider. Læg stegen i et ovnfast fad, og sæt det i en kold ovn på 200 grader. Steg til kødet har en centrumstemperatur på 54 grader. Tag stegen ud og afkøl. Sprøde rugbrødschips Tænd ovnen på… Læs mere »\nPitabrød med bøf, sauce tatar og sprød kål\nRør yoghurt med sennep, mayonnaise, hakkede kapers og hakkede krydderurter og smag til med salt og peber. Halver kålen, fjern stokken og de yderste blade og snit kålen fint. Skær glaskål i tændstiktynde strimler. Vend sauce tatar med kål og glaskål. Varm en grillpande godt op. Krydr kødet med salt og peber og grill det… Læs mere »\nBøf stroganoff med jordskok- og kartoffelmos\nSkær kødet i strimler og dup dem let med køkkenrulle. Bland hvedemel med paprika, salt og peber og vend kødet heri. Pil og hak løgene. Rens champignon og skær i skiver. Skræl gulerødder og pastinakker og skær i små tern. Steg bacon sprødt i en tykbundet slip let gryde og tag det op. Steg løg,… Læs mere »\nKartoffelmos Skræl kartoflerne og kog dem møre i en gryde med rigeligt vand. Afdryp og kom de møre kartofler i en skål og mos dem, mens du gradvis tilsætter mælken – du kan evt. lune den lidt forinden. Mosen skal være luftig. Smag til med salt, peber og muskatnød. Kødsauce Hak løg, hvidløg, riv gulerødder,… Læs mere »\nLangtidsstegt okse med polenta\nLangtidsstegt okse Skær kødet i tern. Varm olien i en tykbundet stegegryde, og brun kødet. Krydr med salt og peber og sæt til side. Rens grønsagerne, og skær dem i små terninger. Hak rødløg og hvidløg fint. Steg grønsager og rødløg i gryden, og tilsæt hvidløg, hakkede tomater, rødvin, rosmarin og laurbærblade. Tilsæt kødet, og… Læs mere »\nCremet grønkålssuppe med sprødstegt chorizo\nHak løgene. Skræl kartofler og gulerødder, og skær dem i tern. Rens porren, og skær den i ringe. Rib og skyl grønkålen, og hak den helt fint. Varm olien i en gryde, og steg løgene, til de er gyldne. Kom kartofler, gulerødder og porre i gryden sammen med bouillon og timian og lad det simre… Læs mere »\nSkrevet mandag d. 09. september 2019\nKrydderculotte med hvidløgsmarinerede bønner, kartofler og løgkompot\nKrydderculotte Skær det meste af fedtet af oversiden af stegen, så der kun er 1 mm fedt tilbage. Rids det tynde fedtlag i tern. Hak rosmarin og timian fint. Riv citronskallen fint. Hak hvidløget fint, og bland det med krydderurter, citronskal, salt og peber. Gnid krydderblandingen ind i kødet. Læg stegen på en bagerist, og… Læs mere »\nSkrevet fredag d. 23. august 2019\nSliders med kålsalat, oksekød og barbequesauce\n12 stk./4 personer Mini-burgerboller Hæld kærnemælk i en skål, og opløs gæren heri. Tilsæt salt, og rør dernæst fuldkorns durum mel i væsken. Ælt hvedemelet i lidt af gangen, og ælt til dejen er glat og smidig og lige akkurat kan slippe fingrene. Lad dejen hæve tildækket i ca. 1 time. Slå dejen ned på… Læs mere »\nSkrevet fredag d. 14. juni 2019\nWrap med grillspyd, quinoasalat og rygeostcreme\nQuinoasalat Kog quinoa som angivet på emballagen og afkøl. Snit spidskålen fint. Skyl og nip jordbærrene. Skær agurken i brede spåner med en kartoffelskræller. Vend quinoa med kål, jordbær, agurk og ærter. Rygeostcreme Rør rygeost sammen med yoghurt. Skær eller klip purløgene fint – gem lidt til pynt – og rør dem i cremen. Smag… Læs mere »


Casa Kaos: Hudafskrabninger i maven\nHudafskrabninger i maven\nWell, sådan føles det. Som om nogen har taget en tur med en rystepudser og sandpapir korn 120 inde i min mave. Velkommen til elendigheden. Der er ikke sparet på noget.\nTre. Plus det løse.\nAntal indtag af syreneutraliserende tyggetabletter:\nNærmest ikke til stede.\nSamvittighed over at melde mig syg:\nSort. Men for fanden...kan jo ligesom ikke lave mad til folk simultant med skideture. Det ved jeg jo godt. Og ble klæder mig ikke ret godt.\nAlligevel har jeg den ondeste samvittighed og kan nærmest forestille mig lyden af fyresedlen. Har det bedst med at køre 0 sygedage.\nAntal udførte test-dig-selv:\nEn stress og en depressionstest. Gider ikke rigtig tale om det. Er nok ikke tidspunktet at tage sådanne test, når man ligger og svælger i elendighed, feber og mascaraklatter, der hænger ynkeligt i vipperne, som miniature kokasser.\n4. Plus minus. Og hvorfor er det, at hver gang jeg har det sådan, så finder jeg mig selv midt i at se dokumentarprogrammer om terror, krig og katastrofer?\nMåske for at søge trøst i, at nogen trods alt har det værre end mig? I hvert fald fandt jeg en af de få dokumentarprogrammer om 9/11, som jeg endnu ikke har set. (Så mange off-dage har jeg åbenbart haft).\nFølte dog, at min elendighed var så styg i dag, at det krævede et afsnit af "Auschwitz: Inside the Nazi State".\nLigner en der har været til Woodstock festival.


FAQ – Poker Bornholm\nOpret dig som medlem for 300 kr.\nLive Turneringspoker i Østermarie\nNYT > Medlemskab\nHvordan tilmelder jeg mig en turnering?\nAl tilmelding til turneringer foregår via event-programmet Clubcommander.\nDer opretter man en profil, vælger turnering og betaler med kreditkort.\nDer kan ikke betales kontant til turneringen. Alle tilmeldinger foregår digitalt.\nDu modtager herefter en bekræftelse på registreringen.\nDu skal medbringe gyldig legitimation der skal fremvises ved forespørgsel.\nBilletten skal ikke printes og fremvises. Betalingen på clubcommander udgør din entré-registrering.\nBEMÆRK AT MAN IKKE KAN KØBE ADGANG TIL FLERE PERSONER I SAMME NAVN.\nALLE DELTAGERE SKAL KØBE EGEN BILLET OG REGISTRERE SOM PÅKRÆVET\n(dette ifølge spillemyndighedens krav)\nBilletter til arrangementer af denne karakter har i følge købeloven ingen fortrydelsesret. Derfor kan buy-inn ikke tilbagebetales.\nDet er kun når pokerbornholm.dk aflyser turneringen at indskuddet betales tilbage.\nHvordan fungerer clubcommander?\nClubcommander er en booking og event betalingsservice. Al betaling og ansvar for transaktioner er deres.\nSystemet finder du under fanen tilmelding. Her opretter du en clubcommander bruger, vælger turnering og betaler.\nClubcommander videresender din info, bestilling og beløb til Poker Bornholm.\nEventuelt tilbagebetaling af indskud foregår derfor mellem Poker Bornholm og dig.\nFejl i Clubcommander løses af Clubcommander support.\nAlle deltagere på finalebordet (10 pladser) optjener point.\nDer er flere point til vinderne.\nAntal point er ikke fastsat endnu.\nPointene bruges til en begivenhed senere på året.\n20% af præmie-puljen opspares til denne event, og evt. som point-gevinster.\nVed aflyst turnering\nI tilfælde af aflyst turnering, enten ved for få tilmeldte deltagere eller turneringslederen er syg, modtager du dit indskud tilbage.\nAlle turneringer er offentlige arrangementer. Derfor er alle velkomne til at lægge vejen forbi som publikum. Dette koster ikke entré.\nDeltagere der kommer senere end første pause, anses som værende udeblevet og vil ikke kunne deltage. I dette tilfælde vil indskuddet bliver i puljen og kan ikke tilbagebetales.\nEn spiller kan til en hver tid forlade sin plads midt i spillet, dog ikke længere end 30 minutter, med mindre andet er aftalt med turneringslederen.\nNår en spiller forlader sin plads gælder følgende regler:\nEfter 30 minutters fravær, meddeles dette til turneringslederen. Spilleren jetoner vil herefter blive fjernet fra bordet og er ikke længere med i spillet. Spilleren bliver herefter slået ud til den spiller som vinder den efterfølgende hånd.\nDet er almindelig poker etik ikke at reade en anden spiller hånd og fortælle om det midt i hånden, hvad enten du er med i hånden eller ej.\nDet er almindelig poker etik at man ikke afslører indholdet af sin egen hånd i en multiway pot.\nDet er almindelig poker etik at man ikke afslører indholdet af sin egen hånd folded, hverken ved kropssprog eller verbalt, dette er specielt mens hånden stadig spilles, men også efterfølgende.\nDet er ikke tilladt at fiske folded hænder eller burncards op af muck bunken, hverken ens egne eller andres.\nØstermariehallens cafeteria – Idrætsvej 1 – 3751 Østermarie\nThomas Glud – thomas@pokerbornholm.dk – 40465468