Christchurch – NZ 2017\n09/02/2017 anneogglenn Leave a Comment\nSom tidligere nævnt valgte vi at køre fra Christchurch til Kaikoura og tilbage til Christchurch (og hjem), fordi der var for langt at køre direkte sydfra til Kaikoura. Så vi har været her to gange to dage.\nSelv hvis man slår op i de nyeste rejsebøger, står der ting om Christchurch, som vi ikke genkender. Der står, at der er så mange haver, at byen kaldes ”Town of Gardens”. Det er rigtigt i den forstand, at der er en stor og rigtig fin Botanisk Have, og rundt om ligger Hagley Park, hvilket tilsammen udgår den største have i nogen storby. Men derudover synes vi, det er meget småt med grønt inde midt i byen. Der står også, at det er den mest engelske af alle byer i New Zealand, og der står, at der er meget støj. At vi ikke genkender de sidste to ting, skyldes måske det, der totalt dominerer Christchurch: Efterveerne efter jordskælvet den 22. februar 2011, hvor 186 personer omkom.\nNår man kommer ind i centrum, som stadig er Cathedral Square, bliver man slået af de mange byggepladser. I starten kan de være svært at skelne mellem bygninger, der er ved at blive revet ned, og bygninger, der er ved at blive opført eller restaureret. Følgerne af jordskælvet er meget dominerende og langt mere omfattende, end vi havde forestillet os.\nJordskælvet havde epicentrum i Lyttelton, som ligger 20 minutters kørsel sydpå. Lyttelton blev også hårdt ramt, men det er slet ikke så synligt i dag, som det er i Christchurch. Der er revet 4.000 bygninger ned, og der mangler stadig et par hundrede. Centrum med de store fine bygninger fra omkring århundredeskiftet (1900 altså) er næsten udraderet, så det meste af, hvad der ikke allerede er revet ned, venter på det.\nKatedralen var byens centrum – såvel geografisk som i praksis. I husker måske billederne af kirketårnet, som var røget ned og stod ved siden af kirken. Kirken ejes af den anglikanske kirke og står umiddelbart ikke til at rede. De gik derfor i gang med at rive den ned, men det blev stoppet af borgerprotester. Så nu er der ingen, der ved, hvad der skal ske med den.\nSå umiddelbart er centrum et trist syn. Mange bygninger er bare jævnet med jorden og erstattet med parkeringspladser. Andre er som nævnt ved at blive revet ned eller restaureret. Vores tanke var, at man bare burde skynde sig at fjerne alle de bygninger, der ikke er til at rede, lave en plan og lade private og offentlige initiativer om at genopbygge centrum. Men det er skaderne simpelthen for omfattende til. Der investeres 100 millioner NZD om ugen på byens genopbygning (gang med 5 for at få danske kroner). Det vil tage 10-20 år at blive færdige.\nMan mærker en tristhed over byens historie, som er gået tabt i jordskælvet. Men man mærker også en energi og en holdning til, at de nok skal komme ovenpå igen. Der gik ikke længe, før butikker og restauranter genåbnede i containere. Og det område er der stadig. Her er souvenirbutikker, fancy tøjbutikker, design og tegnestuer. Og her er caféer, vinbarer og street food. Selv banker er der to af i containerbyen. Her er gallerier og museer, som stille og roligt genåbner. Og her er kunst og installationer, som både mindes ofrene, og det der var, og ser fremad.\nVi var på Canterbury Museum, hvor der er en fine udstillinger om de første mennesker i området, om det gamle Christchurch og en naturhistorisk samling, hvor vi fik en smule styr på, hvad det var for fugle, vi har set på turen. Og vi var på Art Centre mest med moderne kunst. Og vi var i de tre forstæder, Lyttelton, som er Christchurch’ industrihavn for bl.a. udskibning af træ, Sumner, hvor man kan bade, samt Akaroa der ligger fantastisk smukt omgivet af bjerge og er en fransk domineret sommerby med hoteller, caféer, restauranter og diverse tilbud om friluftaktiviteter.\nDet bliver spændende at se, hvordan Christchurch udvikler sig. Mange store firmaer har etableret sig i forstæderne umiddelbart efter jordskælvet, og det tyder ikke på, at de vender tilbage (man taler om en donut effekt). Til gengæld spirer det med nye initiativer overalt. Så Christchurch kunne meget vel blive det nye kraftcenter for den bølge af økologi og bæredygtighed, vi har set så meget af i New Zealand. Vi glæder os til at se, hvad det er blevet til, næste gang vi kommer hertil.\nPrevious Article← Kaikoura og hvaler\nNext ArticleStatus – efter 6 uger i New Zealand →


My First First Love | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » My First First Love\nSkuespillere: Tae-oh Kang, Ji Soo, Chae-Yeon Jung\nHandling: Af forskellige personlige årsager flytter en gruppe af Yun Tae-os venner ind hos ham, hvorefter de oplever kærlighed, venskab og alt derimellem.\nMy First First Love (Sæson 2) havde premiere på Netflix Danmark den 26. juli, 2019 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster. Se trailer til My First First Love på YouTube.\nSe My First First Love på Netflix\nFortæl os hvad du synes om My First First Love (Sæson 2) ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at My First First Love (Sæson 2) stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame My First First Love, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til My First First Love er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


Sjælland - Sjælland\nEn kyst- og naturferie tæt på Danmarks metropol\nPå Sjælland og øerne er der mulighed for en kyst- og naturferie, der inviterer til besøg i det alsidige østdanske landskab. Kendetegnende for en ferie på Sjælland og øerne er den umiddelbare nærhed til København, hvorfor også mange turister vælger at kombinere deres kyst- og naturferie med et besøg i Danmarks hovedstad.\nOmrådet består af hele Sjælland – dog ikke Storkøbenhavn – samt de sjællandske øer og Bornholm. Kyst- og naturturismen er stærkt centeret omkring de nordlige, nordvestlige samt sydlige kystnære kommuner på Sjælland.\nBornholm har i sig selv en stærk position inden for kyst- og naturturismen i Danmark med en traditionsrig arv som en skattet feriedestination blandt danskerne.\nEn stor del af sjællands primære attraktioner ligger i Københavnsområdet, og der er god synergi mellem de omkringliggende kyst- og naturferiedestinationer og hovedstaden, idet mange kyst- og naturturister vælger at udnytte den geografiske nærhed til København med et dagsbesøg her. Navnlig Tivoli ligger højt på turisternes liste som Danmarks bedst besøgte destination med ca. 4,4 mio. årligt besøgende. Dertil er Dyrehavsbakken (2.4 mio. årligt besøgende) samt Zoologisk Have i København (1.2 mio. besøgende) yndede besøgsmål under et besøg i København.\nOmrådet består af kommunerne i Vest-, Nord-, Syd- og Østsjælland - dog ikke Storkøbenhavn - samt Bornholm kommune.\nKøbenhavn – Danmarks hovedstad (1.3 mio. indbyggere i Storkøbenhavn)\nRoskilde: 50.400 indbyggere\nHørsholm: 47.300 indbyggere\nHelsingør: 47.100 indbyggere\nNæstved 43.000 indbyggere\nKøge 37.000 indbyggere\nDertil er de klassiske feriebyer langs den nordsjællandske kyststrækning populære, som fx Tilvilde, Gilleleje, Hornbæk og Hundested.\nI den vestlige del af Sjælland er navnlig området omkring Odsherred et populært sommerhusområde, hvilket strækker sig op til feriebyerne Rørvig, Sjællands Odde og Vig. Også mod syd, på Lolland-Falster, er området omkring feriebyen Marielyst et attraktivt feriehusområde og generelt er den sydlige del af Sjælland kendetegnet ved en højere andel af kommercielle overnatninger end i resten af Sjælland.\nPå Bornholm er turismen cementeret på hele øen. Hovedbyen Rønne er med sine 13.000 indbyggere øens største, men også byerne Gudhjem, Aakirkeby, Svaneke og Dueodde er alle centrale for øens turisme.\nPrimære attraktioner i København by og omegn:\nTivoli (4.4 mio. årligt besøgende)\nDyrehavsbakken (2.4 mio. årligt besøgende)\nZoologisk Have (1.2 mio. årligt besøgende)\nBotanisk Have (970.000 årligt besøgende)\nDen Blå Planet - Nordeuropas største akvarium (550.000 årligt besøgende)\nPrimære attraktioner – øvrig Sjælland og øerne\nLouisiana Kunstmuseum (660.000 årligt besøgende)\nAquadome – Lalandia Rødby (550.000 årligt besøgende)\nKronborg Slot (325.000 årligt besøgende)\nKnuthenborg Safaripark (260.000 årligt besøgende)\nSommerland Sjælland (168.000 årligt besøgende)\nCamp Adventure (åbnet i 2019). Et spetakulært 45 m højt spiralformet udsigttårn nær Sjællands højeste punkt\nHammershus (Bornholm) – Nordeuropas største borgruin\nUNESCO Geopark Odsherred – Danmarks første UNESCO Geopark\nNationalparkerne Kongernes Nordsjælland og Skjoldungernes Land\nPrimære events i København by og omegn\nSom Danmarks hovedstad er København hvert år vært for en lang række events – også af international karakter. Et udpluk af disse er:\nDistortion – Gadefestival. Op mod 300.000 deltagere\nCopenhagen Jazz Festival. International jazzfestival.\nCopenhell. Danmarks største rock- og metalfestival.\nØvrige events på Sjælland og øerne:\nHamlet Live - Et Hamlet-teaterunivers på Kronborg Slot\nVig Festival - Musikfestival\nOdsherred Grand Cru - Madfestival i Odsherred\nFolkemødet - Politisk debat-festival (Bornholm)\nDet gastronomiske udbud i København er stort og spænder fra Michelinstjerner til madmarkeder. Se overblik her. På den øvrige del af Sjælland og øerne kan nævnes:\nSjælland er infrastrukturelt koblet godt op med brofaste forbindelser til både Sverige og Fyn/Jylland og derigennem forbundet med det europæiske motorvejsnet via både E20 og E55 motorvejene. Sidstnævnte leder mod syd til færgelejerne i Rødby og Gedser med overfart til hhv. Puttgarten og Rostock i Tyskland.\nDer er planlagt yderligere forstærkning af den sjællandske infrastruktur med den vedtagne lov om Femern Bælt forbindelsen – en 18 km lang tunnel under Femern Bælt. Den forventes færdig i 2028 og vil da betydeligt lette adgangen til Sjælland fra Tyskland betragteligt.\nLolland-Falster er brofast med Sjælland, mens små ø-færger udgør forbindelsen til de øvrige sjællandske småøer. Bornholm kan nås med fly via Bornholm lufthavn, som er primært forbundet med øvrige indenrigslufthavne i Danmark. Dertil kan man sejle til Bornholm fra Køge og med hurtigfærge fra Ystad i Sverige. Der er tog/færge opkobling fra København.\nOmrådet rummer samlet ca. 105.000 sommerhuse – svarende til knap halvdelen af alle sommerhuse i Danmark. Dog har området kun ca. 14% af alle overnatninger i lejet feriehus i Danmark, idet udlejningsprocenten i de fleste sjællandske kommuner er markant lavere end landsgennemsnittet for resten af Danmark – for området et gennemsnit på ca. 5%.\nDe sydlige kommuner, Guldborgsund, Lolland og Vordingborg kommune, ligger dog højere med en relativt høj frekvens af udlejning på 8–13%. Bornholm skiller sig markant ud i statistikken ved at have en meget høj kapacitetsudnyttelse på 43%.\nAntal feriehuse til udlejning: ca. 5680 sommerhuse\nAntal campingpladser: 98 (antal campingenheder ikke opgjort)\nAntal hoteller: 122 (antal hotelsengepladser ikke opgjort)\nDet danske marked står for halvdelen af alle kommercielle overnatninger i området. Dertil er der i dette område en stor koncentration af sommerhuse, der ikke benyttes til udlejning, men hvorfra der er et turismeforbrug. Den lave udlejningsprocent kan også aflæses i den lave andel af sommerhus-overnatninger. Hotel og Resort er den mest populære overnatningsform i området.\nNærheden til både Sverige og Tyskland bevirker et catchment area på ca. 4.8 mio. inden for en køretid på 3 timer fra Sjælland.\nOvernatninger - Sjælland\nOvernatningsformer - Sjælland\nNationaliteter - Sjælland\nSom et af de 10 nationale forsøgsprojekter, har Sukkerfabrikken Møn fået muligheden for at udvikle e…\nMulighed for at etablere stort resort / feriecenter i umiddelbar tilknytning til Gilleleje.\nSpændende mulighed for kapacitetsforøgelse i forbindelse med den populære forlystelsespark Sommerlan…\nGodkendt forsøgsprojekt - med mulighed for at bygge kystnært. Etablering af op til 200 feriehuse i t…\nEnestående mulighed for udvikling af marina/resort i gammel færgeleje, I nærhed til Vestsjællands st…\nUnikt område direkte til Nakskov Fjord og de mange muligheder for aktiviteter. Særdeles attraktiv ca…\n250.000 m2 matrikel direkte til Femern bælt med godkendt lokalplan og mulighed for at bygge ca. 55.0…\nI forbindelse med etableringen af Fehmern forbindelsen, udvikles et attraktivt areal til turisme og …


Elefant i zoo skal gøres drægtig igen | TV 2 Lorry\nElefant i zoo skal gøres drægtig igen\nHunelefanten Surin skal gøres drægtig igen, så snart hun har født sin dødfødte unge, lyder det fra København Zoo.\n04. sep 2015, kl. 14:06\nDet bliver ikke nødvendigt med en sorgperiode for hunelefanten Surin, når hun har født den døde unge, der lige nu stadig er i hendes mave. Sådan lyder det fra København Zoo, der melder, at Surin skal gøres drægtig igen.\n- Der er ingen tvivl om, at det er planen, at hun skal blive det. Det er den primære grund til, at hun her. Det er for at producere nogle elefantunger, siger dyrlæge Mads Bertelsen fra København Zoo til Ritzau.\nI dyreverden bliver man ikke ked af det over en dødfødsel eller en død unge på samme måde, som mennesker bliver, forklarer dyrlægen.\n- Dyr har ikke kapacitet til at blive traumatiserede på samme måde, som mennesker kan. Mennesker har nogle forventninger, følelser og bekymringer om fremtiden. Jeg tror ikke, dyr har nogle af de ting, siger Mads Bertelsen til Ritzau.\nI 2013 fødte elefanten Surin også en død unge med en hjertefejl. Der er dog ikke noget galt med Surin - hun er bare uheldig, mener dyrlægen.\n- Der er ikke nogen sammenhæng mellem de to fødsler. Denne gang har vi en normal unge, men en fødsel, der er gået galt. Sidste gang havde vi en normal fødsel, men en unge, der havde en medfødt misdannelse, siger Mads Bertelsen til Ritzau.\nHan fortæller, at Surin og de andre elefanter godt ved, at ungen i Surins mave er død.\n- De har alle været meget optagede af hende og brummet og rørt ved hende, men her til morgen har de bare været ganske uinteresserede og holdt afstand, siger dyrlægen til Ritzau.\nHan håber, at Surin føder sin unge selv inden for tre til fire dage. Ellers må man nemlig skære ungen ud, og det kan være en livsfarlig procedure.


Mandag sker det: Vincent og Josephine kan komme i skole | BILLED-BLADET\nMandag sker det: Vincent og Josephine kan komme i skole\nPrinsesse Josephine og prins Vincent.\nMandag den 8. februar kan kronprinsparrets to yngste børn få gang i en mere normal hverdag med deres jævnaldrende venner.\nFra mandag den 8. februar kan kronprinsparrets to yngste børn prins Vincent og prinsesse Josephine få gang i en mere normal hverdag med deres jævnaldrende venner på Tranegårdskolen i Hellerup nord for København.\n0. til 4. klasse skal tilbage på skolebænken, og det er nok noget, mange små børn og deres forældre har set frem til.\n- Det er en nålestiksoperation. En meget forsigtig genåbning, fordi den britiske variant af corona stadig vokser i Danmark, siger minister Magnus Heunicke.\nJosephine og Vincent i 3. klasse\nDa Josephine og Vincent går i 3. klasse, kan de altså heldigvis allerede nu komme tilbage i skole for at få undervisning i klasselokalet sammen med deres jævnaldrende kammerater.\nDen delvise corona-nedlukning i Gentofte Kommune, hvor alle kronprinsparrets børn er elever på Tranegårdskolen, gælder dog stadig for de store årgange fra 5. klasse til 9. klasse og dermed for prins Christian og prinsesse Isabella, som må blive hjemme og følge fjernundervisning.'\nAlle er vilde med Marie: Smuk som et stjerneskud\nFedt at se vennerne\nDet bliver skønt for Vincent og Josephine at få muligheden for at se deres venner igen, og tvillingernes retur til skole er forhåbentlig begyndelsen på en mere markant genåbning af det danske samfund.\nBeslutningen om at de små skolebørn skal tilbage i klasserne er taget på baggrund af nye beregninger fra Statens Serum Institut, der har set nærmere på de sundhedsmæssige konsekvenser ved at lade de mindste elever komme tilbage igen.\nSilvia indblandet i bitter strid med superstjerne\nFantastiske optagelser: Mary til topmøde fra ...\nDronningen i højt humør på Færøerne\nFrederik vild med spøjse former for skiløb


Lucia er... | Lucia webshoppen\nHvorfor en Lucia-indsamling?\nDet er den unge kristne kvinde, Lucia, der levede i 300-tallet, og som delte mad ud til de syge og fattige, som er inspirationskilden til Lucia Indsamling. En indsamling, der så dagens lys i 2011, og som hvert år samler ind til Danmissions arbejde for fattige og udsatte i Afrika, Asien og Mellemøsten. Lucia bar lys på hovedet, så hun kunne finde vej i mørket, og er et forbillede, også i dag. Hun kan inspirere os til at gøre en forskel.\nklik og læs historien om Lucia\nLucia var en ung kristen kvinde, der levede i 300-tallet i byen Syrakus på Sicilien.\nLucia tjente Gud\nLucia ville tjene Gud ved at hjælpe de syge og fattige. Hun delte mad ud til dem og bar lys på hovedet for at have begge hænder fri til at hjælpe.\nHun valgte at leve ugift, så hun bedre kunne tjene Gud. En enkelt frier ville ikke acceptere hendes nej. Som hævn for hendes afvisning meldte han hende til kejseren, som ikke brød sig om de kristne. Lucia nægtede at frasige sig den kristne Gud. Hun var parat til at ofre sit liv for sin tro.\nSom straf sendte kejseren Lucia til et bordel. Da oksekærren skulle køre hende til bordellet, skete der er under: Okserne kunne ikke flytte sig ud af stedet. Derefter ville man brænde Lucia på bålet, men ilden ville ikke fænge. Man hældte også olie over hende, men olien ville ikke brænde. Til sidst drog bødlen sit sværd, stak hendes øjne ud og jog sværdet igennem hende. Da døde Lucia. Hun blev straks set som en martyr. Og hun blev kåret til helgen af den katolske kirke.\nLucia-optogene, som vi kender dem i dag, begyndte i Sverige omkring 1930 og kom til Danmark efter 2. Verdenskrig.\nOptogene er en tradition, der passer godt til vores mørke vintertid. Lucia – er med lyset og den hvide dragt – et billede på dem, der bærer kristendommens lys gennem verdens mørke.\nHvem hjælper Lucia Indsamlingen?\nAlle børn har ret til at vokse op under sunde og trygge forhold. Desværre har mange ikke de muligheder og rammer, der skal til. I Danmission tror vi på, at vi fællesskab kan gøre en forskel. Sammen kan vi med Årets Lucia Indsamling hjælpe fattige børn og deres familier til en lysere fremtid.\nNår I engagerer Jer i Lucia Indsamlingen, sikrer I, at børn og deres familier i Asien, Mellemøsten og Afrika får adgang til:\nLæs mere om de børn, der får hjælp\nSammen kan vi hjælpe børn og deres familier til et bedre liv!\nStøt Årets Lucia Indsamling nu\nTænd et lys for Fitia og hendes familie\nÅrets Lucia Engel 2019 juleophæng


På baggrund af dispensationsansøgning fra faggruppen og behandling i studieordningsudvalget i efteråret 2005 gælder den umiddelbart nedenstående studieordning ikke for årgang 22, 23, 24 og 25 i linjefaget historie (historiehold HI-22-D, HI-23-B, HI-23-C, HI-23-D, HI-24-B, HI-24-C). I stedet gælder en alternativ studieordning.\nHistoriefagets teori, didaktik og metoder, herunder problemformulering, kildekritisk analyse og syntesedannelse.\nMetoder fra andre samfundsvidenskaber som sociologi, antropologi, politologi og økonomi.\nFagets videnskabsteoretiske placering.\nSamtidens samfund og problemstillinger samt emner og temaer fra forskellige perioder og samfundstyper, fordelt på geografiske områder, således at både det internationale, det regionale og det lokale samfund behandles.\nMenneskers vilkår som afhængige af køn og klasse, generation og etnisk kultur.\nMenneskenes samfund som afhængige af og indgribende i naturen. Kulturmøder og kulturudveksling.\nPolitiske ideologier og deres indvirken på politisk praksis.\nForklaringer på forandringsprocesser og samfundsmæssig kontinuitet.\nTeoridannelser om undervisning, bl.a. forholdet mellem skolefag og videnskabsfag, historie og fiktion, historie og børn, børns historieforståelse, historie og dannelse.\nBestemmelser for faget historie i folkeskolen, skolefagets historie og skolefaget i andre kulturer.\nStrukturering og formidling af historisk indsigt i mundtlig og skriftlig form.\nPraktisk-musiske arbejdsformer som dramatisering, rekonstruktion og fortælling. Planlægning af ekskursioner og museumsundervisning.\nFagets hjælpemidler, herunder billedmedier og informations- og kommunikationsteknologi.\nI alt minimum 4 overordnede temaer under studieforløbet - fordelt således:\nét tema skal tillægges et fagdidaktisk perspektiv - evt. i samarbejde med den tilknyttede lærer i Almen Didaktik efter de studerendes behov. I planlægningen sikres en sammenhæng med praktikken til udvikling af nye og relevante emner/materialer for en historieundervisning i folkeskolen.\nÉt af forløbene kan - efter de studerendes valg - afsluttes med afløsning, som angivet nedenfor. I tilknytning til de fælleslæste temaer udarbejder den studerende i alt 4 eksamensspørgsmål, der repræsenterer en passende spredning i tid, rum og problemstilling. Disse spørgsmål formuleres inden for rammerne af fællespensum.\nStuderende, der ikke har gennemført afløsning (mundtlig uddybning af et selvvalgt emne på basis af et skriftligt oplæg) udarbejder i alt 5 eksamensspørgsmål.\nVed eksamen udleveres efter lodtrækning 1 af de 4 (eller 5) lodtrukne eksamensspørgsmål.\nPå basis af de fælleslæste temaer udarbejder den studerende desuden et skriftligt oplæg over et selv-valgt emne på max./min. 5 sider efter nærmere angivne retningslinier. Der udarbejdes i alt 4 skriftlige oplæg.\n24 timer forud for eksamens påbegyndelse udleveres efter lodtrækning 1 af de 3 (4) selvvalgte emner, hvortil der er udarbejdet et skriftligt oplæg, med henblik på en uddybende samtale.\nDer må ikke være sammenfald mellem det lodtrukne eksamensspørgsmål og det stofområde, som det selvvalgte emne repræsenterer.\nInden for rammerne af CKF kan der tillige tilbydes kortere kursusforløb, ekskursioner og byvandrin-ger i lokalområdet.\nMundtlig. (Der er mulighed for gruppeeksamen i det skriftlige oplæg: max 2 studerende)\n60 min. pr. studerende. Ved gruppeeksamen følges Rektorforsamlingens fælles\nEksamen består af 2 dele (ca. 30 minutter pr. del):\ndet af den studerende formulerede - og af læreren godkendte – lodtrukne spørgsmål,\nhvortil der gives forberedelsestid.\nen uddybende samtale med udgangspunkt i det lodtrukne skriftlige oplæg.\n4 (eller 5) godkendte eksamensspørgsmål samt 4 skriftlige oplæg.\nDer gives én karakter efter 13-skalaen. Karakteren bygger på en samlet vurdering af prøven. De skriftlige arbejder indgår i bedømmelsen.\nHistorie: Studieordning for årgang 22, 23, 24 og 25\nPå baggrund af dispensationsansøgning fra faggruppen og behandling i studieordningsudvalget i efteråret 2005 gælder nedenstående studieordning for årgang 22, 23, 24 og 25 i linjefaget historie (historiehold HI-22-D, HI-23-B, HI-23-C, HI-23-D, HI-24-B, HI-24-C).\nDer arbejdes med udgangspunkt i en række overordnede fælles temaer fordelt i tid og rum. I alt minimum fire overordnede temaer under studieforløbet – fordelt således:\nInden for rammerne af de fire temaforløb udarbejder den studerende en nærmere bestemt skriftlig dokumentation (min. 2 sider, maks. 3 sider) for ét af læreren godkendt selvvalgt emne. Efter eget valg udbygges ét af disse selvvalgte emner til en skriftlig opgave (min. 12 sider, maks. 15 sider).\nDette produkt bliver hermed den studerendes eksamensopgave.\nTil tre af de selvvalgte emner knytter der sig en obligatorisk mundtlig fremlæggelse (individuelt: 30 min., gruppe: 40 min.)\nPå grundlag af fællespensum udarbejder den studerende desuden fire (eller tre ved afløsning) eksamensspørgsmål, der repræsenterer en passende spredning i tid, rum og problemstilling. Der må ikke være sammenfald mellem det selvstillede eksamensspørgsmål og det stofområde, som den skriftlige opgave repræsenterer.\nDer er mulighed for afløsning af ét af de selvstillede spørgsmål. Afløsning kan senest ske inden udgangen af næstsidste semester efter nærmere bestemte retningslinjer. De resterende tre spørgsmål skal dog kunne dække Danmarks/Nordens, Europas historie og et ikke-europæisk emne.\nUddybende samtale med udgangspunkt i det lodtrukne skriftlige oplæg\nDer er mulighed for gruppeeksamen i det skriftlige oplæg (maks. tre studerende). Første del af eksamen udgør ca. 25 min.\nÉn studerende: 60 min. eksamination.\nTo studerende: 80 min. eksamination.\nTre studerende: 95 min. eksamination.\nEn skriftlige opgave (min. 12 sider, maks. 15 sider uanset gruppestørrelse uanset gruppestørrelse), der godkendes af læreren og afleveres på tidspunkt fastsat af seminariet (ca. 1. maj).\nDer gives én karakter efter 13-skalaen. Karakteren bygger på en samlet vurdering af prøven. Det skriftlige arbejde indgår i bedømmelsen.


Gode iltforhold i de danske have - FiskerBladet\nIltsvindet i de danske farvande er blevet halveret i løbet af den sidste måned. Det viser nye tal fra Miljøstyrelsen.\nDet viser iltvindsrapporten fra november, der er udarbejdet af Aarhus Universitet og baseret på Miljøstyrelsens målinger i perioden 28. oktober til 24. november.\nSelv om iltforholdene de fleste steder er blevet bedre, så har det milde vejr fra slutningen af oktober og i november betydet, at iltsvindet tog til i nogle områder i løbet af første halvdel af november. Det gælder for eksempel i det sydlige Lillebælt. I den indre del af Flensborg Fjord og i Nybøl Nor blev der frigivet giftig svovlbrinte fra bunden.\nUdbredt iltsvind er en følge af en forudgående stor tilførsel af næringsstoffer. Iltsvindets udvikling i løbet af året reguleres væsentligst af bundvandstemperaturen og de aktuelle vindmæssige forhold.


Egenskaber ved PVC vægpaneler - Nyheder - Zhejiang Pute Sun Sheet Co., Ltd\nKvaliteten af harpiksen er karakteriseret ved partikelstørrelse og partikelstørrelsesfordeling, molekylvægt og molekylvægtfordeling, tilsyneladende densitet, porøsitet, fiskeøje, termisk stabilitet, glans, urenhedsindhold og fri aktivitet af pulver. Suspensionspolymerisation af monomeren er en mikrodråpløsning, der er dispergeret i vandfasen, valget af olieopløselig initiator opløses i monomeren, polymerisationsreaktionen udføres i disse dråber absorberes polymerisationsreaktionsvarmen med vand i tid for at sikre, at disse dråber spredes i perler i vand, skal de tilsættes til suspensionsstabilisatoren, såsom gelatine, polyvinylalkohol, methylcellulose, hydroxyethylcellulose og så videre. PVC vægpaneler\nInitiatoren anvender organisk peroxid og azoforbindelser, såsom peroxid, dimethylcarbonat, to cyclohexylcarbonat, diethylperoxid, dimethylcarbonat og azo-nitril og så videre, som anvendes på mange forskellige felter. Polymerisering udføres i en polymeriseringskedel med en blender. Efter polymerisering strømmer materialet ind i monomeren nyttiggørelsestanken eller afstivningstårnet. Derefter strømmer ind i blandekedlen, vaskes og derefter centrifugal dehydrering, tørring af harpiksen færdig. PVC vægpaneler\nEmulsionspolymerisering af den tidligste industrielle produktion af PVC-metode. Ved emulsionspolymerisering ud over vand- og vinylchloridmonomer er tilsætningen af natriumalkylsulfonat og andre overfladeaktive stoffer som emulgeringsmiddel, således at monomeren dispergeret i vandfasen og mælkevæsken, til vandopløseligt kaliumsulfat eller ammoniumpersulfatinitiator, men også kan anvendes "oxidations-reduktion" initiering system, polymerisering proces og suspension metode er anderledes.\nCrystal Density (25 ℃): 1. $ literal. PVC vægpaneler\nProduktionen af PVC molekylvægt er generelt inden for 50.000 $ antal million rækkevidde, med et stort antal dispergerbarhed, molekylvægt med polymeriseringstemperaturen formindsket og forøget. Ingen fast smeltepunkt, 80 ~ 85 ° C begyndte at blødgøre, 130 ° C i en viskoelastisk tilstand, begyndte 160 ~ 180 ° at vende sig til en viskøs strømningstilstand. Har gode mekaniske egenskaber, trækstyrke på omkring 60MPa, effektintensitet 5 ~ 10kj / m2.PVC vægpaneler\nEt par af: Aluminiumsplad Fem typer overfladebehandling\nNæste: Materiale Introduktion af PVC Paneler


Hvilken afstandsmåler til jagt og skydning - Nordisk Våbenforum\nIndlæg af J-Rock » 9. okt 2015, 13:36\nJeg vil have en afstandsmåler. Gerne en der kan måle ud til 1000y eller m? Hvorfor? Fordi det er sejt. Kortere afstandsmåling tror jeg dog kan gøre det, da jeg ingen praktisk erfaring har med afstandsmålere på jagt/skydning. Har man nogensinde brug for 1000 yards/m i DK, og hvornår?\nMit budget er maks 2000,-. Jeg står og skal til USA inden længe og kunne måske samle en op der?\nKom gerne med gode bud på en afstandsmåler, og hvad i mener er uundværlige funktioner f.eks. true ballistic range etc. etc.\nHar kigget lidt på SIE600A - nogle der kan sige god for den?\nRe: Hvilken afstandsmåler til jagt og skydning\nIndlæg af Jensen84 » 9. okt 2015, 13:53\nTjek lige Nikons i7.\nJeg bruger den selv, kan dog ikke huske hvad den kostede men find noget du kan købe i USA der får du mere for dine gryn [emoji106]\nIndlæg af JRexA » 9. okt 2015, 17:39\nHvis du vil i nærheden af 1000 meter, på et dyr, så skal du nok over kr. 2000....\nEn Leupold RX-1200i "rammer" vildt, ud til ca. 800 yards (730 meter)\nDen fås til ca US$ 400.\nhttp://www.rifleshootermag.com/optics/l ... i-tbr-dna/\nhttp://www.cabelas.com/product/hunting/ ... _104525280\nNikon 7i som er nævnt tidligere, skal måle til 1300 yards.\nDen er ca. 20-30% billigere end Leupold'en\nJeg kan desværre ikke finde nogle tests, af denne.\nIndlæg af Sort » 10. okt 2015, 20:24\nMed riffel plejer jeg bare at kigge om jeg tror jeg kan kaste håndkikkerten ud til dyret.\nHvis det nok godt kan lade sig gøre skal der holdes lidt under, ellers lige på indtil der hvor skellet ind til naboens jagt er foran dyret.\nIndlæg af Jensen84 » 10. okt 2015, 20:53\nSort skrev: Med riffel plejer jeg bare at kigge om jeg tror jeg kan kaste håndkikkerten ud til dyret.\nDen skal afprøves... Haha [emoji12]\nIndlæg af Sort » 10. okt 2015, 22:45\nOk spøg til side, hvis man i danmark ejer så meget jagt at der er en reel risiko for at dyret er så langt væk at man ikke kan holde lige på med alm kalibrer (.308/6,5x55/30-06 osv) indskudt omkring 100-150m.\nSå er man nok et absolut mindretal af danske jægere. Det kræver jo for det første at der er skud+bagstop ude omkring 400m dernæst at der rent faktisk står et stykke vildt derude og sidst men ikke mindst at jægeren på den gyldne dag hvor der står noget på "det lange skud" har drukket sig så grundigt i hegnet at han hverken kan se eller huske at der er lidt mere end de sædvanlige 70m.\nIndlæg af Jensen84 » 11. okt 2015, 12:42\nDet er sikkert mange af os detr har noget jagtgrej som ikke er "nødvendigt" men bare rart at have.\nAfstandsmåleren har ikke afgjort et skud for mig endnu da jeg kender de fleste afstande på eget jord.\nMen den er da blevet brugt flittigt sammen med PCP og 17 HMR da det ofte er meget små.\nI øvrigt er den god at have når vi måler marker op for at lægge rør til vandingsanlæg, strøm osv [emoji106]\nIndlæg af Sort » 11. okt 2015, 20:46\nJensen84 skrev: Det er sikkert mange af os detr har noget jagtgrej som ikke er "nødvendigt" men bare rart at have.\nJa man kan have masser af spas med en afstandsmåler, jeg ønsker mig da også en. Men til almindelig dansk jagt er den helt overflødig.\nIndlæg af AHSV » 12. okt 2015, 18:21\nSort skrev: Ja man kan have masser af spas med en afstandsmåler, jeg ønsker mig da også en. Men til almindelig dansk jagt er den helt overflødig.\nDet ved jeg nu ikke, det sidste stykke hårvildt jeg skød i DK var en dåkalv - der så jeg rudlen på 400 meters afstand og skød kalven da den trådte lidt væk fra rudlen på lige over 200 meters afstand. Det skyd havde jeg ikke taget uden en afstandsmåler - særligt ikke da det var første gang jeg var på terrænet og derfor ingen referencepunkter havde\nIndlæg af Sort » 12. okt 2015, 21:54\nLyder umiddelbart som en oplevelse i den gode ende af hvad man lige får forærende. Men hvis jeg lige hurtigt tæller anekdoter om dårlige skud, så er det dyr på 35m afstand eller mindre hvor det går helt galt. I reglen fordi folk ikke har styr på nerverne samt at der jo skal korrigeres rigtigt på den afstand og er det nu op eller ned? er det en hel mildot? er det detsamme med laveste forstørrelse?.\nIkke for at forklejne et 200m skud, men hvis du har indskudt til 100-150m så er det vel 6-10cm du skal holde over. Hvis du går lige på og så lige tænker "der er da langt" så lægger du jo en æske tændstikker til højden bare fordi den kan i hvert fald være der.\nDet bliver så lidt sværere med en lidt langsommere kaliber, sidevind, dårlig støtte, højdeforskel osv. Men man kan jo også bare lade dyret gå til man har styr på det.\nIndlæg af Herluf » 13. okt 2015, 08:44\nJeg arvede en Bushnell Elite 1600 fra min lillebror, som brugte den Afghanistan (vist nok også til en slags jagt).\nDen er efterhånden 7-8 år gammel, men dengang han fik den, var den en af de få modeller i den ikke så dyre ende, som rent faktisk kunne måle over 1000m, uden at have en meget reflekterende flade som mål.\nIndlæg af AHSV » 13. okt 2015, 09:34\nPointen var nu også bare at der kan være ganske god brug for en afstandsmåler i DK! Jeg ville i hvert fald ikke undvære min (skal dog straks indrømme, at jeg mest går på jagt i udlandet ... ). Jeg har den altid med mig og jeg synes den giver mig en god sikkerhed. Jeg bruger den altid når jeg kommer på post til at måle afstandene til forskellige referencepunkter - en afstandsmåler kan i den situation netop sikre, at man bliver bevidst om at der er 35 meter hen til den busk der og så kan man bruge det til at tænke over, at der skal kompenseres for C-C og vinklen hvis bukken pludselig står der og så ved man præcis hvor man skal sætte krydset når den står der 5 minutter senere\nIndlæg af Caspian1911 » 13. okt 2015, 21:14\nNår nu man er på jagt i den blæsende del af Kongeriget, så er det faktisk rigtig dejligt at kende den korrekte afstand til vildtet.\nNå nu afdriften er i anden potens på afstanden, så betyder 40-50 meter lige pludselig noget. Nemlig måske forskellen på anskudt og dræbt.\nIndlæg af MadsenRex » 14. okt 2015, 08:50\nJeg har afstandsmåler i min kikkert- En Zeiss Victory 8X42- og jeg er simpelthen så glad for den.\nJeg vil meget nødigt undvære den på nogen form for jagt. Kikkerten er ganske enkelt fantastisk, og afstandsmåleren går ud til 13-1500m.\nDen er blevet tabt på 1,5m vand på Saltholm, tabt ned af en skræmt og slæbt i gennem lyder sne, regn og frost. Og den virker stadig upåklageligt.\nJeg er ikke bleg for,mat tage et skud til et stykke vildt på 250+ hvis forholdene er i orden. Og jeg er altså ikke en konge til afstandsmåling, så der kommer kikkerten til sin ret, også i Danmark.\nEneste minus, er den fuldkommen latterlige pris\nIndlæg af Lassescout » 14. okt 2015, 13:38\nMed et forholdsvis begrænset budget ville jeg skrue ned for max afstanden til fordel for kvaliteten. Jeg har selv i mange år haft en Bushnell Yardage Pro, som vistnok kostede i omegnen af 2.000 kr. da jeg købte den. Jeg har højst målt afstande på 600 m med den, men det er også rigeligt. Jeg bruger den på samme måde som ASHV: når jeg sætter mig i et skydetårn på jagten kigger jeg mig omkring og måler afstande til hegn, stubbe, enkeltstående træer mm. På den måde "kortlægger" jeg stedet og véd, at hvis bukken står indenfor denne eller hin terrængenstand kan jeg holde lige på. Står den længere væk må jeg korrigere eller undlade at skyde. Det er rart at have taget den slags overvejelser på forhånd, for ofte er der ikke ret meget tid til at tage beslutningen når endelig vildtet kommer for.\nIndlæg af Uldsok » 18. okt 2015, 16:24\nEt muligt fremtidsscenarie?\n2. generations sigtekikkerter kommer med afstandsmåler, der korrigerer ballistikken ved automatiske højdeklik.\n3. generation indeholder Intel i16 triple quad core processor der forudser dyrets næste bevægelser og blokerer for skuddet om nødvendigt.\nVindens retning og hastighed oplyses nu world wide og data opfanges af kikkertens indbyggede 6. generations gps system og der korrigeres automatisk for sidevind, ligesom skuddets hældning opfanges af det integrerede gyrometer der finjusterer højdeklik.\n4. generation byder på nye co2 besparende jagtformer og vi anvender nu varmesøgende projektiler med indbyggede nano Go Pro kamera, som affyres fra vores drone, hjemme fra sofaen af.\n5. generation. Der er ikke længere sport i jagt, der er måske blevet forbudt (eller også har vi udslettet os selv) og neandertaler mk 2 starter forfra med bue og pil.\nOvenstående er blot for sjov\nIndlæg af JRexA » 18. okt 2015, 16:51\n2'eren findes allerede.\nBåde billigudgaven (Burris Elliminator III) og High End (Tracking Point)\nhttp://www.burrisoptics.com/scopes/elim ... ope-series\nBortset fra automatisk korektion for vinden, så lever tracking point også op til 90% af dine "type 3" kriterier. pånær Intel CPU'en. Den kan også benyttes Til "shoot around the corner" (via "Shot Glasses")\nDen har enda også den "automatiske" aftrækker, der forhindrer skud der rammer ved siden af.\nIndlæg af Uldsok » 18. okt 2015, 17:28\nJRexA skrev: 2'eren findes allerede.\nØv, men jeg havde det faktisk på fornemmelsen, der er jo ikke langt fra Madsens Zeiss og så til at lade den styre sigtet.\nDer findes sikkert også militærgrej der kan mere end man får at vide\nIndlæg af Sort » 18. okt 2015, 18:26\nOk man kan få alt det her hejs, og det er med til at optimere ydelsen i nogle tilfælde.\nMen reelt, med dansk vildt og de lysforhold samt afstande vi faktisk må skyde under. Hvis man ikke har andet end en husmandsjagt at gøre godt med, er kvoten jo gennemhullet på en formiddag, hvis man optimerer på alle parametre.\nIndlæg af Meulengracht » 20. okt 2015, 18:29\nJeg har været rigtig glad for min afstandsmåler købt i biltema for sølle 899,-\nDenne weekend var den en tur med en ven i Sverige på svinejagt.\nDer overlevede den at blive lagt i en vejside og blive kørt over af en Toyota Aygo.\nDen blev kun lidt skrammet men virker stadig perfekt :-)\nFår dog en ny af låner som så får lov at beholde den gamle.\nHar været ret glad for den model og har flere gange testet den mod langt dyrere modeller som andre har haft med på skydebanen og på jagt.\nIndlæg af Jensen84 » 20. okt 2015, 20:17\nDen der fra biltema har jeg også haft.\nDen er da ok til prisen men der er meget forskel på kvaliteten af optikken. Der er også forskel på hvor godt den billige virker hvis vejret eller andre forhindringer har indvirkning på hvor godt den virker.\nJeg ville sikkert godt selv kunne nøjes med den fra biltema men den bedre kvalitet som fx nikon i7 er bare lidt mere lækker at have med at gøre [emoji6]


Magnussens svære efterår: 'Det er allermest teamets skyld' | BT K-Magazine - www.bt.dk\n31. okt. 2018 - 19.29\nMagnussens svære efterår: 'Det er allermest teamets skyld'\nHvad er der sket med Kevin Magnussen i efteråret?\nDen danske racerkører strålede i første halvdel af dette års Formel 1-sæson og var suverænt bedre end sin holdkammerat, Romain Grosjean. Men efter sommerpausen vendte billedet. I hvert fald hvis man kigger på, hvem der er den bedste i kvalifikationerne. Kevin Magnussen ligger stadig bedst til på pointkontoen i forhold til sin holdkammerat, men hvorfor er Magnussen alligevel ved at blive indhentet af Grosjean?\nDet forsøger B.T.s Formel 1-korrespondent Peter Nygaard og racerkører Ronnie Bremer at svare på i denne udgave af K-Magazine.\nK-Magazine er B.T.s podcast, der handler om Kevin Magnussen og Formel 1. Her går vi tæt på den danske racerkører og kigger nærmere på store og små temaer og begivenheder fra den store Formel 1-verden. Hent podcasten her eller hør tredje episode herunder.\nMagnussens svingende form\nKevin Magnussen havde et godt forår i Formel 1. Her leverede han både i kvalifikationerne og i løbene, alt imens holdkammeraten Romain Grosjean havde store udfordringer med at få det hele til at spille.\nMen her i efteråret har billedet ændret sig en hel del, i hvert fald hvis man kigger internt på Haas og på kvalifikationerne. Grosjean har halet godt og grundigt ind på danskeren, og Magnussen har kun formået at kvalificere sig foran Grosjean én gang ud af syv løb efter sommerpausen.\nMen hvad er årsagen til Magnussens svingende form, og kan man overhovedet sige, at Magnussen er blevet dårligere i løbet af sæsonen?\nHvad er årsagen til Magnussens svingende form, og kan man overhovedet sige, at Magnussen er blevet dårligere i løbet af sæsonen? Foto: PEDRO PARDO\n»Jeg tror, det handler om, at Grosjean er god til at se, hvor han kan hente noget mere, han har fået noget mere selvtillid tilbage,« siger racerkører Ronnie Bremer, der ikke ser tegn på, at Magnussen er faldet i niveau, blandt andet.\nB.T.s Formel 1-korrespondent Peter Nygaard peger også på hele teamet som en af årsagerne til Magnussens svingende resultater:\n»Det er allermest teamets skyld. Ikke for at give Guenther Steiner og co. hele ansvaret, men en racerkører er jo ikke ret meget bedre end den bil, han kører i. Bilen tæller for langt mere end racerkøreren.«\nHør hele snakken om Kevin Magnussens form i tredje episode af K-Magazine. Her får du også dagens gæsters bud på den bedste kører nogensinde og meget mere.\nI denne udgave af K-Magazine kommer vi også et smut forbi nogle af sportens allerstørste navne, de bedste rivaliseringer og de mest kontroversielle kørere. Og Michael Schumacher og Ayrton Senna er naturligvis oppe at vende. Foto: PASCAL PAVANI\nI denne omgang af K-Magazine kigger vi nemlig også - i anledning af Lewis Hamiltons femte verdensmesterskab - på nogle af de største og bedste kørere gennem tiderne. Hvem er Peter Nygaards og Ronnie Bremers alle tiders favorit og bud på den bedste kører nogensinde?\nOg hvem er den mest kontroversielle kører, der har siddet i en Formel 1-bil? Det får du blandt andet svaret på i podcasten.\nVi runder også fremtidens talenter. Hvem bliver den næste store stjerne, når både Lewis Hamilton og Sebastian Vettel kører bilen i garagen for sidste gang?\nDet har dagens gæster flere gode bud på.\nFind podcasten i iTunes, hvor du også finder B.T.s anden nye podcast, Transfervinduet.\nTv-seere kunne ikke få nok: Superstjerne var bimlende fuld ved galla


Harry Maguire er ny anfører i United: Tror på at det bliver en succes | Tipsbladet.dk\nPremier League Oliver Okstrøm 17. Januar. 2020 kl. 21:57\nHarry Maguire er ikke i tvivl om, at det bliver godt med ham som anfører i Manchester United.\nAf Oliver Okstrøm 17. Januar. 2020 kl. 21:57\nMed Ashley Young ude af Manchester United er sommer-indkøbet Harry Maguire blevet udråbt som anfører i den engelske traditionsklub. Dermed venter der ham en ny rolle, når holdet går på banen næste gang.\nDet er en opgave, som han fortæller om i et interview med Sky Sports.\n- Jeg har været her i fem-seks måneder nu, men det viser stor tillid fra manageren og stor selvsikkerhed i mine evner i at lede drengene både på og udenfor banen. Jeg har selv troen på, at det bliver en succes, siger Maguire.\nDesuden er Maguire ikke i tvivl om, hvordan han vil være som anfører for klubben, der tidligere har haft eksempelvis Roy Keane som anfører.\nLæs også:Manchester United bekræfter: Enige med italienere om Ashley Young\n- Først og fremmest er man nødt til at gå på banen og være et godt eksempel for de andre, når man har ansvar udenfor banen og i omklædningsrummet. I takt med at jeg er blevet ældre, har jeg fået mere erfaring. Jeg har udviklet mere 'snak' i mine kampe, mens jeg som ung var ret stille, siger han og fortsætter:\n- Jeg har altid set op til de erfarne drenge, og jeg har set, hvordan de har håndteret det - og det er noget, som jeg har udviklet på, som følge af at blive ældre, lyder det fra Harry Maguire.\nFørste kamp som udråbt anfører bliver mod ærkerivalerne fra Liverpool.\nLæs også:Solskjær bekræfter: United-midt ude i 3-4 uger


Endnu en super golfdag på Løjt Land – Aabenraa Golfklub\nPå Aabenraa Golfuges 3. dag var spillerne igen begunstiget af prima golfvejr = ingen regn, svag vind og temperaturer over 20 grader.\nI alt 104 spillere deltog, heraf 31 gæster fra 16 andre klubber.\nDer blev spillet ”Modified Texas Scramble” – et holdspil – hvor hold af 4 golfere spiller mod hinanden efter ret så specielle regler, som der ikke vil blive redegjort for her.\nDer blev spillet i én samlet række og resultaterne blev:\nEsther Højen, Ole Højen, Christian Toft Clausen (Nordborg Golfklub) og Ditte Marie Kring Nielsen med 71 point, foran John Boisen, Jesper Hamann Jensen (Markusminde Golfklub), Brian Jespersen og Lars Schmidt med 63 point og Erik Johnsen, Per Jacobsen, Egon Jensen (Ree Golf) og Palle Christensen ligeledes med 63 point.\nEfter matchen var der hygge og fællesspisning på terrassen i det gode vejr.\nSe alle dagens resultater her\n← Flotte scores også på 2.…\nStørste felt i Aabenraa Golfuge 2019 →


Bureauer: Cover Man må ikke være Euroman-kopi\nDet er dårligt nyt for dagbladene, men muligvis godt nyt for Euroman, at Malling Publications har lanceret Cover Man. Det mener to mediabureauer, som hilser det nye bidrag til markedet for livsstilsmagasiner til mænd velkomment.\nOffentliggjort: 23.03.12 kl. 01:45\nDet er dårligt nyt for dagbladene, men muligvis godt nyt for Euroman, at Malling Publications har lanceret Cover Man.\nDet mener to mediabureauer, som hilser det nye bidrag til markedet for livsstilsmagasiner til mænd velkomment.\n“Vi har annoncører med i første udgave, fordi vi har tillid til, at Cover også kan lave et godt mandemagasin. Vi ser gerne en konkurrent eller et supplement til Euroman, som holder en vis stil og ikke nærmer sig M!, hvis drengerøvsprofil, positivt ment, ikke er så efterspurgt blandt vore annoncører,” lyder det fra Rasmus Møller, print director på Mediacom.\nEgmonts Euroman og Bonnier/Benjamin Medias M! har begge har solidt fodfæste med et oplag/læsertal på henholdsvis 27.800/183.000 for Euroman og 41.000/244.000 for M!. Cover Man lægger ud med et oplag på 30.000.\nCover Man skal finde sin egen niche\nFlere andre forsøg på mandetitler som FHM, Arena og Player kunne ikke løbe rundt. Men der bør være en niche for Cover Man - hvis ellers magasinet lægger sig et andet sted end Euroman, mener Tina Malmstrøm, head of print i IUM.\n“Jeg håber, at Cover Man finder sin egen niche, som ikke er en Euroman-look a like, men lidt som Arena. Der mangler et alternativ til Euroman, for det er meget upscale og trendy. Cover Man skal stadig målrettes den modeinteresserede og urbane mand, men det må gerne være til ham, der er lidt mere almindelig, og som ikke går allerforrest med nye trends,” siger Tina Malmstrøm.\nI et interview med MediaWatch uddyber Cover Man's chefredaktør Frederik Bjerregaard sine tanker om magasinets redaktionelle linje, der blandt andet går på, at det skal være løsningsorienteret.\nIUM varsler pris-pres\nKan Cover Man tiltrække nye annoncører, eller skal de kæmpe med Euroman om mange af de samme?\n“De to magasiner vil konkurrere om nogle af de samme annoncører, men nu er der mulighed for at lave en decideret herremedieplan for magasiner, derfor kan vi flytte nogle af pengene, vi lægger i dagbladenes tillæg, over på Cover Man og Euroman. De seneste par år har medieplaner til mænd nemlig taget udgangspunkt i dagbladene, fordi vi har ikke har haft nok printtitler til mænd, nu kommer det til at hænge bedre sammen,” siger Tina Malmstrøm.\nVil I nu presse annoncepriserne, fordi der er kommet en herretitel til?\n“Det vil vi altid gøre, for der er jo et vist overlap mellem læserne, som giver en grad af dobbeltdækning. Derfor kommer der et prispres, og det forventer Euroman også, ellers bliver de grumt overrasket, men vi vil presse dem begge to. Det er jo det vi sidder her for,” siger Tina Malmstrøm og tilføjer om sine forventninger til styrkeforholdet mellem de to magasiner:\n“Euroman har eksisteret længe og har en trofast læserskare, så de står stærkere i udgangspunktet. Cover Man er en udfordrer, men vi håber, at det vil bringe nye læsere til markedet.”\nCover Man bliver "forhåbentlig" månedsmagasin\nEr det en fordel eller en ulempe, at Cover Man kun kommer hvert kvartal?\n“Ser jeg på annoncørernes- og på læsernes behov, er det bedst med et månedsmagasin. Jeg forstår godt approachen med et kvartalsmagasin, når man lancerer et helt nyt magasin, men forhåbentlig kan det betale sig at lade det udkomme ti eller 12 gange årligt. Frekvens virker, for så husker læserne titlen bedre,” siger Tina Malmstrøm.\nMagasinernes og ugebladens annonceomsætning var i februar samlet set syv pct. højere end i februar 2011, hvilket ikke kunne matche fremgangen i januar, der var på 22 pct., ifølge tal fra DRRB.\nLæs også interviewet med Cover Man's chefredaktør Frederik Bjerregaard her.


På Storå, Vandkraftsøen og Karup Å kan du booke sejlads enten ved at leje udstyr eller købe gæstemærke til dit eget fartøj. På dele af Vandkraftsøen og Stubbergård Sø kan du i visse perioder sejle frit efter de gældende sejladsregler.\nBookning af sejlads\nBook din sejlads på Storå\nBook din sejlads på Vandkraftsøen\nBook din sejlads på Karup Å\nHvordan og hvornår må jeg sejle?\nHerunder kan du læse reglerne for sejlads på de forskellige vandløb og søer, hvor der må sejles. Husk, at du er ansvarlig for at sætte dig ind i reglerne inden du sejler, af hensyn til naturen og din egen sikkerhed.\nSejlads på Storå\nI perioden mellem 1. juni og 31. oktober er der åbent for sejlads på Storå, alle dage mellem kl. 9.00 og 20.00.\nPå strækningen fra vandløbets øverste ende ved sammenløbet af Højris Å og Herningholm Å til rastepladsen ved Skærum Bro ved Vemb er sejlads kun tilladt i godkendt udlejningsfartøj eller ved brug af gæste-/registreringsmærke. Regulativet tillader op til 70 kanoer på samme tid.\nI henhold til sejladsbestemmelserne om gæstemærkeordning fremgår, at en indehaver (bruger) af egen kano/kajak skal erhverve et gæstemærke, når der foretages sejlads. Gæstemærke kan fås ved henvendelse til Kajak Freak.\nEndvidere kan har en række spejderorganisationer, skoler, lodsejere mv. ret til egen sejlads med brug af tildelte registreringsmærke(r).\nHolstebro og Herning Kommuner har etableret en række kanopladser med mulighed for overnatning langs ruten. Kajak Freak står for udlejning af kanoer.\nSejladsbestemmelser og ordensregler for Storå\nGrundlag for tillægsregulativ\nTillægsregulativet er udarbejdet i henhold til Vandløbslovens § 4, stk. 3, der omhandler vandløbsmyndighedens mulighed for at fastsætte begrænsning i sejladsretten, og tillade sejlads med motordrevne småfartøjer.\nTillægsregulativet gælder for hele vandløbet Storå, der omfatter strækningen fra sammenløbet af vandløbene Storå (Højris Å) og Herningsholm Å til udløbet i Nissum Fjord. Strækningens samlede længde udgør 66.191 m.\nKonsekvenser og ændringer\nTillægsregulativet ændrer kun det gældende regulativs bestemmelser om sejlads. I de hidtil gældende sejladsbestemmelser, har der været en begrænsning af antallet af kanoer (fartøjer, kajakker mv.) på maksimalt 50 stk. (udlejning og gæstemærker) på hele vandløbsstrækningen.\nMed fastsættelsen af nedenstående antal kanoer på maksimalt 70 stk. (udlejning og gæstemærker), er der nu givet en ny øvre grænse for hvor mange kanoer, der kan være til stede samtidig på vandløbet.\nDesuden er tidspunktet for kanosejlads fremrykket med to uger, så man nu kan begynde kanosejladsen den 1. juni.\nPå strækningen fra Vemb Kirke og til udløbet i Nissum Fjord har der fra ældre tid været tradition for brug af motor. Denne tradition blev medtaget i de hidtil gældende sejladsbestemmelser, og nu videreført med nærværende sejladsbestemmelser.\nHolstebro og Herning byråd vurderer på baggrund heraf, at redegørelsen som anført i det nugældende regulativ, også er dækkende for nærværende tillægsregulativ.\nNissum Fjord er udpeget til habtitatsområde, og det vurderes ikke at ændringen af sejladsbestemmelserne giver en forøgelse af belastningen i habitatsområdet, der\nindebærer forringelse af naturtyperne og levestederne for arterne i området eller medfører forstyrrelser, der har betydelige konsekvenser for de arter, området er udpeget for.\nGenerelle bestemmelser om sejlads\nPå strækningen fra vandløbets øverste ende, ved sammenløbet af Storå (Højris Å) og Herningsholm Å til rastepladsen ved Skærum Bro (st. 62.422) er sejlads kun tilladt i godkendt udlejningskano eller ved brug af gæstemærke - jf. dog afsnittet lodsejersejlads m. v.\nSejlads på vandløbet er kun tilladt med ikke-motordrevne småfartøjer, som robåde, kajakker og kanoer indenfor perioden fra den 1. juni til den 1. november i tidsrummet kl. 9 - 20.\nPå strækningen fra Vemb Kirke til udløbet i Nissum Fjord (st. 61.300 - 66.191) er sejlads tilladt hele året uden tidsbegrænsning med undtagelse af udlejningskanoer, der kun må fortsætte frem til rastepladsen ved Skærum Bro (st. 62.422). På denne strækning er det tillige tilladt at sejle med motordrevne småfartøjer, når hastigheden holdes under 5 knob.\nFor sejlads på Vandkraftsøen, foreligger der et særskilt sejladsregulativ, som administreres af Holstebro Kommune, og det kan findes på kommunes hjemmeside.\nIngen sejlads må være til skade eller ulempe for andres jagt, fiskeri eller rørskær.\nDen der lovligt spærrer for sejlads, skal anvise anden adgangsvej over sin ejendom.\nUndtaget fra sejlads-, periode- og tidsbegrænsninger er ro- og kajakklubberne i Holstebro. Roklubberne kan ligeledes i forbindelse med rostævner og træning benytte motorfartøjer på Vandkraftsøen mellem Vandkraftværket og Tvis Storebro.\nBegrænsninger i sejladsretten gælder ikke for sejlads i redningsøjemed i forbindelse med alvorlige person- eller tingsskade, vandløbsmyndighedens sejlads i forbindelse med tilsyn og vedligeholdelse eller fiskerikontrollen i forbindelse med kontrolopgaver, samt personer eller foreninger, der med tilladelse fra fiskerimyndighederne udøver fiskepleje\n(elektrofiskeri o. lign.) i vandløbet. I disse tilfælde må der benyttes motordrevne småfartøjer.\nVandløbsmyndigheden kan i særlige tilfælde fravige de generelle bestemmelser, hvis det skønnes miljømæssigt forsvarligt.\nAntallet af udlejningskanoer er fastsat til 25 stk. på strækningen fra Storås øverste ende til rastepladsen ved Skærum Bro og yderligere 15 stk. udlejningskanoer nedstrøms fra Holstebro Vandkraftværk til rastepladsen ved Skærum Bro ved Vemb.\nUdlejningsvirksomhed kan kun finde sted efter forudgående aftale med henholdsvis Holstebro og Herning Kommuner.\nSejlads i udlejningsfartøjer må kun ske på strækningen fra sammenløbet af Storå (Højris Å) og Herningsholm Å til rastepladsen ved Skærum Bro (st. 62.422)\nUdlejeren skal i samarbejde med Holstebro- og Herning Turistkontor tillige administrere en gæstemærkeordning. Antallet af gæstemærker er fastsat til 15 stk. på strækningen fra Storås øvre ende til rastepladsen ved Skærum Bro, og yderligere 15 stk. gæstemærker nedstrøms fra Holstebro Vandkraftstation til rastepladsen ved Skærum Bro.\nHvis der på et tidspunkt ikke er nogen udlejningsvirksomhed, overgår antallet af udlejningsfartøjer til gæstemærker. Udlejningskanoer og gæstekanoer skal være forsynet med godkendt mærke, som udstedes på vandløbsmyndighedens foranledning.\nUdlejningsvirksomhed forudsætter at udlejer kan godtgøre, at der forefindes et rimeligt antal pladser til rastning og overnatning, svarende til 1 – 2 pladser pr. dagsrejse og med en max. afstand mellem overnatningsmulighederne på ca. 20 km.\nUdover ovennævnte udlejningsfartøjer og gæstemærker kan der på timebasis udlejes 5 kanoer på Holstebro Vandkraftsø. Holstebro Kommune administrerer ordningen for Vandkraftsøen.\nSejlads, der kun sker ud for egen ejendom, er ikke omfattet af nærværende sejladsbestemmelser. Lodsejere (bredejere) og deres husstand kan sejle på hele vandløbet. Sejladsretten er kun til eget brug og må ikke gøres til genstand for udlåning eller udlejning af fartøjet - jf. nedenstående.\nRegistrerede spejderorganisationer, forbund m.v., der hidtil har benyttet vandløbet i forbindelse med deres aktivitet, kan fortsætte hermed på hele vandløbet.\nRo- og kajakklubberne i Herning har også ret til at sejle under samme betingelser. Sejladsretten er kun til eget brug og må ikke gøres til genstand for udlåning eller udlejning af fartøjer - jf. nedenstående.\nHerning Kommune, Naturskolen i Ørre - 6 stk. kanoer.\nFDF , Sunds - 4 stk. kanoer.\nKFUM - spejderne, Hodsager og FDF, Aulum - 10 stk. kanoer.\nSpejderne, Holstebro (Tutta Vallis) - 6 stk. kanoer.\nVemb Skole - 10 stk. kanoer.\nKFUM - spejderne, Ulfborg - 8 stk. kanoer.\nOvenstående lodsejersejlads m.v. kræver, at fartøjerne er forsynet med et registreringsmærke, der fås ved henvendelse til Holstebro eller Herning Kommune. Sejladsen skal overholde de periode- og tidsbegrænsninger, der er nævnt under generelle bestemmelser om sejlads, samt under overholdelse af gældende regler.\nTillægsregulativet har været bekendtgjort og fremlagt til gennemsyn i 8 uger med adgang til at komme med indsigelser og ændringsforslag.\nTillægsregulativet er herefter vedtaget af Herning og Holstebro Kommunes politiske udvalg ultimo 2013. Regulativet erstatter de hidtil gældende bestemmelser om sejlads i regulativet for Storå, som vedtaget af Ringkøbing Amt den 10. april 2001.\nTillægsregulativet er gældende fra den 17. marts 2014, og så længe der er en udlejningsvirksomhed der står for Udlejning og / eller gæstemærkesalg. Denne del varetages af Holstebro- og Herning Turistkontorer.\nHvis udlejningsvirksomhed eller gæstemærkesalg ophører, træder de hidtil gældende bestemmelser om sejlads på vandløbet i kraft, jf. regulativ for Storå som er vedtaget den 6. juni 1989.\nOplysning om hvorvidt tillægsregulativet er i kraft, kan fås ved henvendelse til Holstebro eller Herning Kommune.\nOrdensregler for Sejlads på Storå\nVed sejlads er det ikke tilladt at:\nsejle i det område der er afmærket med bøjer som rostadion / kaproningsbane i Holstebro Vandkraftsø. Passage af området, samt 100 m i forlængelse heraf i begge ender, skal ske mellem de udlagte bøjer og den sydlige søbred (til venstre set i sejladsretningen).\nsejle i sammenbundne kanoer, eller mod vandløbets brinker.\ntage ophold udenfor de anviste raste- og overnatningspladser. Kortvarig landgang er dog tilladt på udyrkede og uhegnede arealer, hvorved bemærkes, at arealer der\nafgræsses, anses for hegnede uanset om der er hegn langs vandløbet.\ntænde bål, ud over hvad der evt. er tilladt på overnatningsstederne.\nbeskadige eller gøre fortræd på hegn, afgrøder, beplantninger husdyr eller vildt.\nhenkaste affald i naturen. Alt affald skal lægges i de opstillede affaldsstativer.\nLandsdækkende fisketegn undtagen personer under 18 år og personer der har ret til at oppebære folkepension.\nTilladelse fra lodsejeren eller fiskekort til den pågældende strækning, hvor der kun må fiskes fra bredden af den strækning, hvortil tilladelsen/fiskekortet gælder.\nOvertrædelse af bestemmelserne i disse ordensregler straffes med bøde i henhold til gældende retsregler.\nSejlads på Vandkraftsøen\nI perioden fra palmesøndag til den 1. november, i tidsrummet kl. 08.00 til 21.00 kan der sejles på Vandkraftsøen af private og i udlejningsfartøjer. Motorsejlads og sejlads med sejl på søen er ikke tilladt.\nRoklubberne i Holstebro har tilladelse til sejlads hele året. Roklubberne i Holstebro har endvidere tilladelse til benytte motorfartøjer i forbindelse med træning og stævner.\nSejlads på rostadion og langs den nordlige bred forbeholdes roklubberne. Anden sejlads skal foregå langs den sydlige bred indenfor bøjeafmærkninger.\nVandkraftsøen defineres i sejladsmæssig sammenhæng som strækningen mellem Vandkraftværket og Tvis Bro/Tvis Møllevej, kaldet Vestsøen. Østsøen er ikke med.\nDer gives tilladelse til udlejning af maksimum 5 stk. kanoer/robåde på timebasis på Vestsøen. Pt varetages udlejningen af Mejdal Camping og Kajak Freak\nSejladsregler for Vandkraftsøen\nRegulativ for Holstebro Vandkraftsø\nSejlads på Vandkraftsøen - såvel privat som på udlejningsbasis - kan foregå i perioden fra palmesøndag til den 1.11., i tidsrummet kl. 08.00 til 21.00.\nMotorsejlads og sejlads med sejl på søen er ikke tilladt.\nDer gives tilladelse til udlejning af maksimum 5 stk. kanoer/robåde på timebasis på Vestsøen.\nUdstedelse- og administration af udlejningstilladelser administreres af Holstebro Kommunes Teknik og Miljøudvalg og tilladelsen er pt. overdraget Mejdal Camping.\nSejlads på rostadion og langs den nordlige bred forbeholdes roklubberne.\nAnden sejlads skal foregå langs den sydlige bred indenfor bøjeafmærkninger.\nUnder stævner er det tilladt turkanoer fra Storå på gennemrejse, at passere søen langs den sydlige bred. Anden sejlads på søen er ikke tilladt under stævner.\nFiskeri i hele søen er tilladt med stang og snøre fra bredden hele året. Desuden tillades det medlemmer af Holstebro og Omegns Fiskeriforening at fiske fra 1 stk. klubbåd og fra flydering, dog kun langs med den sydlige bred i Vestsøen i sejladsperioden.\nFiskeriretten i søen er p.t. overdraget til Holstebro og Omegns Fiskeriforening. Der skal derfor anskaffes fiskekort foruden lovpligtigt fisketegn for at fiske i søen. Børn og unge under 16 år, bosiddende i Holstebro Kommune, kan dog gratis hente et fiskekort hos Holstebro Kommunes Borgerservice på rådhuset.\nSejladsbestemmelsen er fastsat med hjemmel i vandløbsloven, og en overtrædelse heraf kan ifølge lovens § 85 straffes med bøde.\nSejlads på Karup Å og Stubbergård Sø\nSejlads er kun tilladt i perioden fra og med 15. juni til og med 1. oktober i tidsrummet mellem kl. 09.00 og 18.00 og kun på følgende strækninger: Karup Å nedstrøms Karup By og på den sydlige del af Stubbergård Sø.\nSkive Kommune kan dog give tilladelse til roklubbers sejlads på Skive Å nedstrøm Koholm Å.\nPå Karup Å-systemet må der ikke sejles med motor, og kun i følgende bådtyper: kanoer, kajakker eller robåde. På Stubberupgård Sø, må der kun sejles med både uden sejl.\nFølgende må sejle på Karup Å-systemet:\nEn udlejer må registrere 12 udlejningsfartøjer samt 5 gæstefartøjer (gæstefartøjer kan træde i stedet for udlejningsfartøjer)\nOffentlige myndigheder har ret til sejlads med motor\nRoklubber og andre med tilladelse fra kommunen\nLodsejere langs sejlbare strækninger må erhverve registreringsnummer til en båd pr. husstand.\nGæstefartøjer skal forsynes med gæstenummerplader. Nummerpladerne skal erhverves på udlejningsvirksomheden som pt. er Hessellund Camping.\nSejladsregler for Karup Å-systemet\nAdministrationsgrundlag for sejlads på Skive og Karup Å-systemet\nDette administrationsgrundlag fastsættes i medfør af § 5 stk. 1 i Bekendtgørelse om ikke-erhvervsmæssig sejlads på Skive og Karup Å med sidevandløb og søer, Bek. nr. 417 af 17. april 2013.\nFormålet er at fastsætte reglerne for sejlads på Karup Å-systemet og at sikre en ensrettet administration af sejlads på Karup Å-systemet i Herning, Holstebro, Viborg og Skive Kommuner.\nAdministrationsgrundlaget gælder dog ikke for Bølling Sø.\nEfter hvert af nedenstående punkter fremgår, hvor, i Bekendtgørelse om ikke-erhvervsmæssig sejlads på Karup Å med sidevandløb og søer, punktet er hjelmet.\nEthvert fartøj, der anvendes til ikke-erhvervsmæssig sejlads på Karup Å-systemet, skal være registeret og forsynet med registreringsnummer. ( Jf. § 5 stk. 3)\nRegistrering af bådene foretages af den kommune hvori matriklen ligger. Der gives ikke en udløbsdato for retten til at bru-ge registreringsnummeret. (Jf. § 5 stk. 3)\nFlytning fra adressen eller ejerskifte af båden skal meddeles kommunen skriftligt indenfor 14 dage. Ved flytning og ejerskifte af båd, skal nummerpladerne leveres tilbage til kommunen. Hvis den nye ejer ønsker at registrere en båd efter bestemmelserne i pkt. 5, skal det ske via henvendelse til kommunen. (Jf. § 5 stk. 1)\nVed registrering tildeles lodsejeren 2 nummerplader med registreringsnummeret. Kommunen står for tildeling af disse. Nummerpladerne skal monteres på hver sin side af båden, tæt på forstavnen. Nummerpladerne skal holdes rene, intakte og synlige. (Jf. § 5 stk. 1)\nFordelingen af registreringsnumrene er som følgende:\nUdlejningsvirksomhed nr. 0-12 udlejningsnumre\nUdlejningsvirksomhed nr. 13-17 gæstenumre\nSkive Kommune nr. 18-199\nHolstebro Kommune nr. 200-399\nHerning Kommune nr. 400-599\nViborg Kommune nr. 600-799\nKommunen fører register over tildelte registreringsnumre. Registeret indeholder følgende oplysninger om hver registreret båd:\nRegistreringsnummer (tildelt af kommunen efter 2012)\nEjers navn, adresse og telefonnummer\nMatrikelnummer på grund der medfører sejladsret\nMatrikelnummer på bådens liggeplads\nDato for tildeling af registreringsnummer\nKarup Å Sammenslutningen har ikke fast liggeplads og tildeling af registreringsnummer til Karup Å Sammenslutningen administreres fortsat af Viborg Kommune.\nEn udlejer må registrere 12 udlejningsbåde\n5 gæstebåde (gæstebåde kan træde i stedet for udlejningsbåde) (Jf. § 5 stk. 4)\nOffentlige myndigheder (Jf. §4 stk. 1)\nRoklubber og andre med tilladelse fra kommunen (Jf. § 3 stk. 2)\nLodsejere langs sejlbare strækninger må erhverve registreringsnummer til en båd pr. husstand. (Jf. regulativet for Karup Å afsnit 6 punkt 6 og regulativet fra Skive Å afsnit 7 punkt 6)\nSejlads er kun tilladt i perioden fra og med 15. juni til og med 1. oktober i tidsrummet mellem kl. 09.00 og 18.00 og kun på følgende strækninger:\nKarup Å nedstrøms Karup By\nDen nordlige del af Flydersø\nDen sydlige del af Stubbergård Sø\nSkive Kommune kan dog give tilladelse til roklubbers sejlads på Skive Å nedstrøm Koholm Å (Jf. § 3 stk. 2)\nPå Karup Å-systemet må der ikke sejles med motor, og kun i følgende bådtyper:\nPå de i pkt. 7 nævnte dele af Flydersø og Stubberupgård Sø, må der kun sejles med både uden sejl. (Jf. § 5 stk. 1)\nDer må sejles med motordrevet fartøj i følgende situationer:\nRedningsøjemed ved fare for alvorlig person- eller tingskade. (Jf. § 4 stk. 2)\nOffentlige myndigheder i forbindelse med deres administration (Jf. § 4 stk. 1)\nGæstefartøjer skal forsynes med gæstenummerplader. Nummerpladerne skal erhverves på udlejningsvirksomheden. Disse placeres på båden, som omtalt i pkt. 4. (Jf. § 5 stk. 1) Gæste-nummerpladerne skal forsynes med den dato, hvor gæstenummeret er lejet.\nI forbindelse med overtrædelser af bekendtgørelsen eller regulativ for sejlads på Skive/Karup Å med sidevandløb og søer, er det den for båden registrerede ejer, der hæfter. Det er op til ejeren at udlevere eventuelle andre fører af båden.\nkeyboard_arrow_up Sidst opdateret 03. juni 2022 af Haris Nuhanovic


Kingston Park Raceway (Australien) - anmeldelser\nAlle restauranter i Kingston Restauranter i nærheden af Kingston Park Raceway\nAlle aktiviteter i Kingston Aktiviteter i nærheden af Kingston Park Raceway\nKingston Park Raceway anmeldelser\nSydlige Stillehav Australien Queensland Brisbane Region Logan City Kingston Forslag til aktiviteter i Kingston Kingston Park Raceway\n138 anmeldelser Nr. 1 af 2 aktiviteter i Kingston Racerbaner, Seværdigheder og vartegn 20 Mudgee St, Kingston, Logan City, Queensland 4114, Australien+61 7 3826 2255Website\nTak for din vurdering. Anmeldt 22 maj 2017 JustAfication, here\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 138 anmeldelserFremragende63 %Rigtig god19 %Gennemsnitlig4 %Dårlig5 %Frygtelig9 %Åben nusø - ti10:00 am - 5:00 pmon - to10:00 am - 9:00 pmfr - lø10:00 am - 10:00 pmAlle åbningstider Åbningstid i dag: 10:00 AM - 5:00 PMAnbefalet varighed: 2-3 timerPLACERING 20 Mudgee St, Kingston, Logan City, Queensland 4114, Australien\nKONTAKT Website +61 7 3826 2255Forbedr denne registreringVille denne aktivitet være god til varme dage?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til kolde dage?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed spændende, usædvanlig eller risikabel at besøge?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed egnet til alle aldre?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et sted, der absolut skal ses?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed en skjult perle eller uden for de typiske turistområder?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et godt sted til en picnic?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et godt sted at besøge i forbindelse med en bryllupsrejse?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (138)Medlemsvurdering Fremragende38Rigtig god13Gennemsnitlig1Dårlig1Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (54)Engelsk (137)Fransk (1)Sprog Dansk (54)Engelsk (137)Fransk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 54 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJustAficationhere5924Anmeldt 22 maj 2017 Mere end bare karts - en stor dag for alle.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.terratrip57, Manager hos Kingston Park Raceway, svarede på denne anmeldelseSvarede 23 maj 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChristel7Brisbane, Australien21Anmeldt 18 maj 2017 Tak Kingston Park!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.terratrip57, Manager hos Kingston Park Raceway, svarede på denne anmeldelseSvarede 19 maj 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLaurel Y81Anmeldt 6 maj 2017 Perfekt sted for et barn fødselsdag!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.terratrip57, Manager hos Kingston Park Raceway, svarede på denne anmeldelseSvarede 9 maj 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDavid GBrisbane, Australien2314Anmeldt 12 april 2017 fra mobile enheder Et helvede af en dag ud af det!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.terratrip57, Manager hos Kingston Park Raceway, svarede på denne anmeldelseSvarede 14 april 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejIan MLogan City, Australien61Anmeldt 11 april 2017 "Spændende"Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.terratrip57, Manager hos Kingston Park Raceway, svarede på denne anmeldelseSvarede 9 maj 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejchris h1Anmeldt 28 marts 2017 InteressanteMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.terratrip57, Manager hos Kingston Park Raceway, svarede på denne anmeldelseSvarede 29 marts 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejX7648QXnicoleaShailer Park102Anmeldt 18 marts 2017 fra mobile enheder Fantastisk!!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.terratrip57, Manager hos Kingston Park Raceway, svarede på denne anmeldelseSvarede 20 marts 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejfaster5Brisbane61Anmeldt 21 februar 2017 Hastighed og det sjove rullede ind i enMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.terratrip57, Manager hos Kingston Park Raceway, svarede på denne anmeldelseSvarede 22 februar 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNitty79151Anmeldt 1 februar 2017 fra mobile enheder Bedste Jule festMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.terratrip57, Manager hos Kingston Park Raceway, svarede på denne anmeldelseSvarede 5 februar 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNathan T1Anmeldt 13 januar 2017 fra mobile enheder KPR klipperMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.terratrip57, Manager hos Kingston Park Raceway, svarede på denne anmeldelseSvarede 15 januar 2017Google Oversæt Mere\nForrigeNæste123456Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenGrandma's Kiwi Kitchen & Gallery6 anmeldelser 0,89 km væk China Rose Chinese Restaurant10 anmeldelser 0,85 km væk Kfc Marsden5 anmeldelser 1,01 km væk Sunshine Kebabs Loganlea5 anmeldelser 1,07 km væk Seværdigheder i nærhedenIga Meadowbrook15 anmeldelser 2,56 km væk Woodridge Market10 anmeldelser 3,22 km væk Anaconda Adventure Store6 anmeldelser 4,43 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Kingston Park Raceway.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSend


Lysekroner og skibe\nOrgel, krucifix m.m.\nBeskrivelse af Vesterø sogn\nSkab med Barbara\nKapel og Ligsten\nLæsø kirkers åbningstider og turistbetjening:\nAlle tre kirker på Læsø er åbne hver dag fra kl. 8.00 – 16.00.\nSe under Vesterø Kirke for oplysninger om entré og fortælling om kalkmalerierne.\nI 1867 blev Østerby kapel opført som en afløser for Hals kirke, der måtte nedlægges i 1867 på grund af sandflugten, som efterhånden affolkede området omkring kirken. Midlerne til opførelse af Østerby kapel kom dels fra regeringen og dels fra læsø-boerne, her i blandt Østerbys beboere som ved en indsamling gav 518 rigsdaler. En indsamling andre steder gav 555 rigsdaler. Staten gav et tilskud på 1500 rigsdaler. Bemærkelsesværdigt er det, at storfyrstinde Maria Feodorovna alias dronning Dagmar, datter af Christian den IX, skænkede 200 rigsdaler til byggeriet.\nKirken blev opført af murermester Holst og tømrermester Johansen, begge Sæby. Meget materiale til byggeriet fandtes på øen; men de gule mursten blev produceret af Nibe teglværkog blev sendt over i store både, som dog måtte omlade dem i mindre fladbundede "kåge" ude i krogen på østsiden af øen, da Østerby havn endnu ikke var anlagt. Der skulle naturligvis fagfolk til tegning og bygning af kapellet: men kvinderne måtte deltage i transporterne af materialer, da de fleste mænd dengang var på langfart. Mange af øens beboere arbejdede helt gratis. Dette medvirkede til at byggeregnskabet endte med et underskud på blot 13 rigsdaler!\nI 28 år var kapellet uopvarmet, og man kunne kun holde varmen ved at trampe på brædderne, der var anbragt over murstensgulvet. Varme blev først installeret i kirken 1895.\nI 1928 opførtes tårnet for 10.984 kr. og 11 øre, og her blev klokken, der bærer ,bærer indskriften:1658 »Soli Deo gloriea in excelsis deo. Otto Pogwisch / Slodtz Herre paa Friderichborg me fecit Hans Meyer Anno 1658 anbragt.« Den første linje er en sammenblanding af udtrykkene »Soli deo gloria« og »Gloria in excelsis deo« (Gud alene æren og Ære være Gud i det højeste.)\nDer er formentlig tale om den klokke med samme indskrift fra Hillerød kirke, som i 1867 blev bortauktioneret. Før i tiden hang den i en klokkestabel på kirkegården.\nI dag er der to klokker i tårnet, og den største benyttes søn- og helligdage, ved solopgang og solnedgang samt ved bryllup og begravelse. Desuden ringes der en halv time, så snart et dødsfald blandt beboerne meddeles.\nDen nye store klokke er støbt af John Taylor & Co. i 1955 og blev automatiseret i 2007.\nPrædikestolen er fra 1928. Døbefonten kommer fra den nu lukkede Havnekirke i Vesterø.\nFra Hals kirke stammer derimod det smukke dåbsfad med inskriptionen BLS - MMD 1694.\nOgså alterkalken fra 1713 er et klenodie. Malerierne og altertavlen er udført af ældre kunstnere, hjemmehørende på Læsø.\nUnder bjælkeloftet hænger det tremastede fuldskib »Trindelen« ; Det er lavet af tømmermand Morten Nielsen, der var ansat på fyrskibet af samme navn og skænket kirken i 1867.\nMeget andet inventar er gaver fra beboerne, blandt andet den gamle lysekrone, lysestagerne, krucifikset og mosaikruderne.\nSognepræst Eva Bernhagen\nHolmelundsvej 6, Byrum\nMobil: 21 49 10 01\n2021 © Læsø Kirker. Alle rettigheder forbeholdes.


Foxylex - Kommunalret\nNr. 1562 fra 2016 Betænkning om indsatsen over for rockerborge mv\nNr. 1538 fra 2013 Betænkning om afsættelse af borgmesteren og forberedelse af byrådsmøder\nNr. 1533 fra 2012 Kommunale udgiftsbehov og andre udligningsspørgsmål\nNr. 1500 fra 2008 Betænkning om udveksling af oplysninger inden for den offentlige forvaltning\nNr. 1476 fra 2006 Betænkning fra Udvalget for planlægning og detailhandel\nNr. 1437 fra 2004 Et nyt udligningssystem: Indenrigs- og Sundhedsministeriets Finansieringsudvalg\nNr. 1434-4 fra 2004 Strukturkommissionens betænkning-Del 4\nNr. 1434-3 fra 2004 Strukturkommissionens betænkning-Del 3\nNr. 1434-2 fra 2004 Strukturkommissionens betænkning-Del 2\nNr. 1434-1 fra 2004 Strukturkommissionens betænkning-Del 1\nNr. 1429 fra 2003 Forenklinger i jordlovgivningen: betænkning fra Udvalget vedrørende forenklinger i jordlovgivningen\nNr. 1425 fra 2003 Indsigt i den kommunale administration: for kommunalbestyrelsen, revisionen, kommunaltilsynet og Indenrigs- og Sundhedsministeriet: betænkning afgivet af den af indenrigs- og sundhedsministeren i maj 2002 nedsatte ekspertgruppe\nNr. 1399-Del 2 fra 2001 Sammenlignelig brugerinformation: betænkning nr. 1399 afgivet af arbejdsgruppen om sammenlignelig brugerinformation-Del 2\nNr. 1399-Del 1 fra 2001 Sammenlignelig brugerinformation: betænkning nr. 1399 afgivet af arbejdsgruppen om sammenlignelig brugerinformation-Del 1\nNr. 1365 fra 1998 Forenkling af den kommunale finansiering\nNr. 1307-Del 6 fra 1995 Betænkning fra Hovedstadskommissionen om hovedstadsområdets fremtidige struktur-Del 6\nNr. 1307-Del 5 fra 1995 Betænkning fra Hovedstadskommissionen om hovedstadsområdets fremtidige struktur-Del 5\nNr. 1307-Del 4 fra 1995 Betænkning fra Hovedstadskommissionen om hovedstadsområdets fremtidige struktur-Del 4\nNr. 1307-Del 3 fra 1995 Betænkning fra Hovedstadskommissionen om hovedstadsområdets fremtidige struktur-Del 3\nNr. 1307-Del 2 fra 1995 Betænkning fra Hovedstadskommissionen om hovedstadsområdets fremtidige struktur-Del 2\nNr. 1307-Del 1 fra 1995 Betænkning fra Hovedstadskommissionen om hovedstadsområdets fremtidige struktur-Del 1\nNr. 1271 fra 1994 Kommunalpolitikernes arbejdsvilkår\nNr. 1268-2 fra 1994 Fornyelse og effektivisering i den kommunale sektor\nNr. 1268-1 fra 1994 Fornyelse og effektivisering i den kommunale sektor\nNr. 1250 fra 1993 Redegørelse om Aktivitetsbestemte tilskud Forenkling af udligningssystemet Statstilskuddets fordeling\nNr. 1172 fra 1989 Modernisering og forenkling af det kommunale bevillingssystem m.v.\nNr. 1168 fra 1989 De kommunale opgavers fordeling og finansiering\nNr. 1147 fra 1988 BZ-sikring af bygninger\nNr. 1145 fra 1988 Struktur- og planudvalget\nNr. 1143 fra 1988 Kommunalt udgiftspres og styringsmuligheder\nNr. 1138 fra 1988 Ny kommunal valglov og ny Europa-Parlamentsvalglov\nNr. 1003 fra 1984 Tilbageførsel af arealer til landzone\nNr. 456 fra 1967 Betænkning vedrørende partiel byudviklingsplan nr. 8 for københavns-egnens byudviklingsområde\nNr. 438 fra 1966 Betænkning vedrørende partiel byudviklingsplan nr. 7 for københavns-egnens byudviklingsområde\nNr. 420 fra 1966 Kommuner og kommunestyre\nNr. 401 fra 1965 Betænkning vedrørende partiel byudviklingsplan nr. 6 for københavns-egnens byudviklingsområde\nNr. 367 fra 1964 Betænkning vedrørende forslag til lov om private fællesveje og lov om vejbidrag


Plasticmaker Specialized - aften - Denmark, Billund - careers - LEGO.com BE\nPlasticmaker Specialized - aften\nMQ er en afdeling i Engineering, vi har et lille støberi med ca. 29 støbemaskiner, det er et miks af de forskellige typer maskiner vi har i LEGO, almindelige såvel som special maskiner og special udstyr. Vi optimere formene, tester nye koncepter, forskellige materiale typer. Kort sagt vi har lidt af alt indenfor sprøjtestøbning.\n- Sikre høj effektivitet på forme og udstyr og maskiner.\n- Varetage fejlfinding, optimering af processer og maskiner.\n- Deltage aktivt i forebyggende aktiviteter som rengøring, kvalitetskontrol og vedligehold.\n- Yde problemløsning.\n- Bruge og supportere brug af diverse LCI processer.\nTrives du med udfordringer og en foranderlig hverdag. Mikset af forme variere konstant, så det er ikke altid muligt at forudsige dagen i morgen. Ikke to dage vil være ens, nogle dage vil det primært være maskine pasning, andre dage kan være fyldt med ordre kørsel og prøvetagninger. Du vil komme til at indgå i et lille team på tre personer.\n- Er du plastmager.\n- Er du analytisk, selvstændig og team orienteret\n- Har du teknisk indsigt I støbeværktøjer og støbeprocesserne.\n- Er du forandringsparat og villig til at prøve nyt.\n- Har du gode kommunikative evner.\n- Kan du kommunikere på engelsk både i skrift og tale.\nEr du klar på en spændende og udfordrende hverdag, hvor innovation skal sikre en stabil støbeproces. Så skal du være en del af MQ.\nHyrende manager René Svane mobil 53194747, kan kontaktes for yderligere informationer.


Lær at dyrke kartofler - havetips.dk\nHaveopgaver i April, Køkkenhave |\nFriske kratofler er en af vore alles favorit spise\nVil du lære at dyrke kartofler? Det er let nok at lære, blot er der nogle få nødvendige huskeregler, der nødvendige for kartoflernes vækst og modenhed. Se med herunder, på de vigtige punkter der kan hjælpe dig med at lære at dyrke dine egne kartofler.\nRegel 1: Find den bedste vokseplads.\nKartofler vokser bedst på en alkalisk jord eller en veldrænet jord med masser af kalium og fosfor og mindre af nitrogenindholdet.\nKartofler kan dyrkes alle steder i Danmark, hvor jorden ikke er for fugtig. Den er så taknemlig, at du kan dyrke den i såvel almindelig køkkenhave som i højbede og krukker.\nSol skal der til, for at kartoffel planterne vokser tilstrækkeligt, og til at de kan danne nok næring ned til knoldene(kartoflerne). Samtidigt skal du sørge for at ingen kartofler ligger udækket i jordoverfladen, fordi der så er tendens til at de udvikler det giftige stof, solanin.\nRegel 2: Sæt kartoflerne til forspiring.\nHvis du vil et skridt foran, så du ikke skal vente alt for længe på nye kartofler, kan du forspire kartoflerne i marts/april måned.\nNår du skal forspire kartoflerne, kan du sætte dem tæt, så de støtter hinanden, i en lav bakke, gerne på tyndt lag fint spagnum. Bakken placeres i et lyst rum med en temperatur å 15-18 grader.\nSætter du kartoflerne til forspiring i et for mørkt rum, bliver stænglerne lange og hvide, og knækker let når du senere skal plante dem ud.\nEn forspiring tager ca. 5-6 uger, så du skal ikke starte for tidligt, for så risikerer du at de er klar før faren for nattefrost er ovre, og det kan de friske spirer ikke klare.\nEn lidt mere pladskrævende metode er at forspire kartoflerne enkeltvis i små potter. Med denne metode, er det lidt nemme er at plante dem ud senere, specielt hvis de er blevet lidt for lange i stænglerne. De små potter er også nemme at potte op i større potter eller krukker, som du så kan have stående på terrassen, tæt på hvor kartoflerne skal tages op og bruges!\nRegel 3: Forbered jorden.\nFor at sikre en god vækst af kartoflerne, er det vigtigt at forberede jorden til at dyrke dem i.\nFor at gøre dette, bør du bearbejde et lag på 30 cm, ved at gennemgrave det, fjerne urenheder og sten. Hvis du ikke fjerner disse ting før du sætter kartoflerne, kan de skade væksten af kartoflerne, og være til stor gene når der skal høstes..\nDu behøver ikke at tilføre egentlig jordforbedring, men det gavner helt sikkert produktionen, at tilføre en portion næringsberiget spagnum inden kartoflerne sættes.\nJeg kan ikke anbefale at du bruger egen kompostblanding til kartofler, da der er en risiko for at den er inficeret af ”kartoffelål”.\nRegel 4: alt det andet om kartofler.\nHar du mindre eller mellemstore kartofler på omkring 5 cm i diameter, skal du sætte dem hele. Men hvis du har større kartofler til at sætte, ville det være lettere at dyrke dem hvis du skærer dem i små portioner, der bærer omkring to eller tre øjne på hvert stykke. Når du sætter dem, skal du sørge for at lægge dem i jorden med snittet nedad. Sæt kartofler med 30 cm afstand og i en dybde på 5-10 cm.\nKartoflerne skal ”hyppes”, det vil sige at der skal lægges et lag (10 cm) løst jord op omkring stænglerne, når de er 20-25 cm høje. Gentag med tilsvarende lag, når planterne bliver højere. Alternativt, kan du i stedet for løs jord, bruge tørrede, og findelte blade. Vær dog opmærksom på at de formuldes, og falder sammen til et tyndere lag hen over sommeren.\nSom med alle andre planter, så er det plantens grønne top, der skal producere næring til at sende ned i rødderne og i dette tilfælde til kartoflerne. Så toppen er en god indikator for hvor godt det går med kartoflerne. Sørg for at vande og gøde tilstrækkeligt, så du på planternes toppe kan se at de trives godt.\nOmkring syv til otte uger efter plantning, vil du kunne begynde at høste dine kartofler. Er de ikke allerede høstet til den tid, så er det tid at høste når den første frost viser sig, og toppen visner hen.\nI industrien, bruger de fleste dyrkere et, for mennesker uskadeligt, middel til at nedvisne kartoffeltoppene og fremme afmodningen af kartoflerne, så de kan høstes på en gang. Men for dig vil det være mest hensigtsmæssig at kunne grave kartoflerne op løbende, og derfor ikke nødvendigt med denne kunstige afmodningsproces.\nSom du kan se, er det ikke en umulig opgave at dyrke sine egne kartofler. Det er faktisk en meget spændende og sjov opgave, især hvis du ønsker at nyde masser af kartofler uden at skulle købe dem i supermarkedet.\nDet kan gå galt. Der kan komme sygdomme og skadedyr i kartofler selv om at du gør alting rigtigt. Læs mere her.\nForrige Bier i haven\nNæste Dræb dræbersnegle med kaffe\nRødbeder, ikke bare en grønsag


Politiken.dk i Cannes: To film har skilt sig ud i kampen om De Gyldne Palmer\tPolitiken.dk i Cannes: Store forventninger til �rets film festival\t»Er du sikker p�, at en 20-�rig synes det er sjovt, at du svinger med din tissemand«\tF� et smugkig p� det nye ABBA-museum\tSmugkig p� b�hlandet: Se det nye TV 2 Fri studie\tKom backstage: Kierkegaards liv tegnet af Philip Ytournel\tUtroligt: Se klip fra skyggeshowet Shadowland i Tivoli\tBr�d ud i sang: H�r Emmelie de Forest synge til pressem�de\tSe traileren til 'Oblivion'\tSe traileren til 'Ginger & Rosa'\tNikolaj Coster Waldau: Du m� ikke lave fejl i en k�mpe actionfilm\tSe citater fra Blachmans nye program\tOrdapotekeren smager sin egen medicin\tOplev digtet: 'At flyve'\tOplev digtet: 'T�rskel'\tToner fra voksvalsen: H�r 100 �r gammel optagelse\tKaren Blixen skrev selvmordsbrev: Ville tilbage til Den Afrikanske Farm\tFBI efterlyser 23 �r gamle tyvekoster p� Youtube\tVinder af Politikens Litteraturpris: »Det er en dejlig surrealistisk film jeg er med i«\tDansk biskop: Ny pave skal genoprette tilliden efter sexskandaler\tFauli og Hr Hansen: M�d 'de skrigende halse' 20 �r efter\tSe traileren til Kampusch-filmen '3096 Dage'\tThure Lindhart: Ekstremt udfordrende at spille Kampuschs bortf�rer\tOscar Galla: Se kjolerne fra den r�de l�ber\tFru Obama: Jeg vil have mit eget TV-show\t28. oktober 2012\nI årtier har Alice Rasmussen indsamlet fossiler i Faxe Kalkbrud. Nu får hun international pris. Verdens fornemste pris til amatørpalæontologer The Mary Anning Award tilfalder i år den pensionerede Alice Rasmussen for hendes livslange arbejde med at indsamle fossiler i Faxe Kalkbrud og ved Stevns Klint. Hun bliver både den første kvinde og dansker, der modtager den prestigefyldte pris. Kilde: Politiken.tv\n› Dansk fossilsamler f�r enest�ende h�der Annonce


Lær at blive en kundemagnet\nNyhedsbrev nr. 25 den 6. oktober 2015\nFå succes med dit salg - bliv en kundemagnet\nVi inviterer til et spændende gå-hjem-møde om salg d. 17. november kl. 15.00 med indlæg af Jannie Ilum Gade fra Kundemagneterne ApS og John Windbirk, konsulent ved Væksthus Nordjylland. Du får gode råd til hele salgsprocessen, salgsstrategi og købsledelse - og lærer, hvordan du bliver en kundemagnet i stedet for at jagte kunderne.\nForretningsudvalg fundet i Strandby Erhvervsnetværk\nNu er der nedsat forretningsudvalg i Strandby Erhvervsnetværk, som består af: Claus Hjørne Pedersen, Lars Peter Jensen og Søren Mejlvang. Strandby Erhvervsnetværk er for alle erhvervsdrivende i Strandby, som ønsker at stå sammen om Strandbys udfordringer og muligheder, og du kan her møde andre lokale erhvervsdrivende.\nMød Martins opsagte ansatte på job- og uddannelsesmesse\nMartin Professional holder job- og uddannelsesmesse for deres 150 opsagte medarbejdere den 4. november kl. 10.00 - 14.00. Kom og hør mere om deres kompetencer og mød din måske kommende medarbejder. Det sker på Niels Bohrs vej 2, 9900 Frederikshavn.\nHør cheføkonom Steen Bocian fortælle om oliepriser og verdenshandlen\nVi kan i samarbejde med MARCOD præsentere et spændende foredrag af cheføkonom fra Danske Bank Steen Bocian, der vil fortælle om udsigterne for olieprisen og konsekvenserne for verdenshandlen samt om andre globale, økonomiske tendenser. Det er den 20. oktober fra klokken 14.30 - 16.00.\nTag med BusinessBroen til Bygg Reis Deg eller Offshore Technology Days\nI oktober måned arrangerer BusinessBroen Norge-Norddanmark virksomhedsture til både Bygg Reis Deg i Oslo den 13. til 14. oktober og Offshore Technology Days i Stavanger den 20. til 21. oktober.\nLæs mere om Bygg Reis Deg - Norges største byggemesse\nLæs mere om studieturen til Offshore Technology Days\nSiden sidst har vi kunnet byde velkommen til fem nye medlemmer. Tre er iværksættere og de to virksomheder er:\nDanhostel Frederikshavn ligger ved det hyggelige Vægtertorv i Frederikshavn. Det byder på en uformel og hjemlig stemning og har værelser i alle størrelser med eget bad og toilet. Der er gratis parkering lige udenfor døren og mulighed for check-in døgnet rundt.\nPrime Ocean A/S ligger på Skagen Havn og udbyder et stort udvalg af forskellige fiskeprodukter med særligt fokus på laks, som eksporteres til kunder i Europa, Asien og Nordamerika.