Sommerhusudlejning i Skaven Strand. Udlejning af sommerhuse ved Skaven Strand\nSommerhuse » Danmark » Vestjylland » Sommerhusudlejning Skaven Strand\nSommerhuse ved Skaven Strand\nDejlig sommerhus, Skaven Strand, til max 8 personer-3 værelser med bobbeltsenge samt en alkove i stuen til 2 børn. med spa og sauna. Ligger i dejlig naturområde med mulighed for lange gåture i naturen..\nSommerhus i Skaven Strand med plads til 6 personer.\nI stille og rolige omgivelser, ligger dette rummelige og pænt indrettede sommerhus på en dejlig grund. Til huset hører en dejlig terrasse med havemøbler. Det naturskønne område ved Ringkøbing Fjord in..\nSommerhus i Skaven Strand med plads til 8 personer.\nDette flotte sommerhus ligger på en åben naturgrund med græsplæne i et roligt område - kun få hundrede meter fra en lille og hyggelig bådehavn. Til huset hører et delvist overdækket terrasseareal med ..\nSommerhus beliggende nær Ringkøbing Fjord, for enden af en blind vej i rolige omgivelser. Huset ligger på en lukket og ugenert grund med gode læforhold, og med kig til marken ved siden af. Huset er be..\nLækkert luksussommerhus i sten med stråtag, bygget i 2003, i 2 etager, beliggende på en naturgrund, som grænser op til et fredet lyngareal i gåafstand fra fjorden. Åben terrasse med havemøbler. Trælof..\nSommerhus i Skaven Strand med plads til 7 personer.\nSkønt sommerhus beliggende nær Ringkøbing Fjord, der bl.a. byder på gode fiskemuligheder, windsurfing og naturoplevelser. Et velindrettet sommerhus, der året rundt er velegnet til såvel 1 som 2 famili..\nSommerhus i Skaven Strand med plads til 4 personer.\nHyggeligt sommerhus beliggende i et dejligt og naturskønt område nær Ringkøbing Fjord, lystbådehavn, købmand og minigolfbaner. Til huset hører skønne og solrige terrassearealer...\nSommerhus i Skaven Strand med plads til 5 personer.\nI dette hyggelige sommerhus kan der slappes af i den dejlige vestvendte udestue eller foran brændeovnen efter en god dag ved/på fjorden eller på cykeltur ad de hyggelige stier i området. Der er kun 20..\nVed Skaven Strand finder man denne lille perle af et sommerhus, som ligger på en af havegrund, hvoraf halvdelen er lukket helt af. Til huset hører en udendørs spa, som kan benyttes i tidsrummet fra ug..\nEt hyggeligt og ældre sommerhus meget tæt på vandet i Skaven Strand. Er du til surf er der gode steder for både øvede og nybegyndere. Vil du bare slappe af og gå ture langs vandet er stedet også ideel..\nFlot, svensk træhus i 2 plan, bygget i kvalitetsmaterialer med mange gode og spændende detaljer. Fra husets balkon er der en flot udsigt over den tilstødende åbne mark. ..\nI stille og rolige omgivelser, for enden af vejen, ligger dette rummelige og pænt indrettede sommerhus - på en velplejet naturgrund med anlagt have. Til huset hører et dejligt, stort terrasseareal med..\nI stille og rolige omgivelser, for enden af en vej, ligger dette lyse, venlige og smagfuldt indrettede sommerhus i træ. Huset er bygget i 2006 og ligger på en velplejet naturgrund med gode muligheder ..\nDette hyggeligt indrettede sommerhus ligger på en ugenert have-/skovgrund for enden af en lukket vej - kun få hundrede meter fra Ringkøbing Fjord, hvor der er gode surf- og fiskemuligheder. Området in..\nI et roligt område kun få hundrede meter fra en lille og hyggelig bådehavn ved Ringkøbing Fjord ligger dette dejlige sommerhus på en åben grund med græsplæne. Til huset hører et delvist overdækket ter..\nRigtig hyggeligt sommerhus beliggende på en velplejet grund i et naturskønt område med gode muligheder for lystfiskeri og windsurfing. Området byder også på naturoplevelser. Gå en tur ned til den lill..\nVed Ringkøbing Fjord, hvor der er gode muligheder for at surfe, gå ture eller bare at nyde naturen ligger dette dejlige, lyse og rummelige sommerhus i træ. Huset er bygget i 2007 og ligger på en natur..\nPå en naturgrund, som grænser op til et fredet og ubebygget naturområde ligger dette flotte sommerhus. I huset, som er lys og venlig indrettet, finder I bl.a. et stort og eksklusivt badeværelse med 4-..\nLækkert, lyst og fuldstændigt nyrenoveret (2018) sommerhus beliggende lige ved fjorden med Skaven Strands bedste udsigt. Fra såvel hus som grund kan udsigten over vandet nydes med mulighed for at se s..\nI stille og rolige omgivelser ligger dette dejlige og pænt indrettede sommerhus på en flot anlagt grund. Til huset hører et til dels overdækket terrasseareal med havemøbler og gode muligheder for at f..\nVirkelig skønt sommerhus beliggende på en åben naturgrund med græsplæne. ..\nKun 250 m fra Ringkøbing Fjord på en dejlig naturgrund i rolige omgivelser ligger dette velholdte sommerhus, bygget i træ 1978 og moderniseret 2007. Til huset hører stor, åben solgård med gode læforho..\nPå en stille vej tæt ved fjorden ligger dette sommerhus. Det naturskønne område inviterer til lange gåture og ved fjorden er der gode muligheder for at fiske og windsurfe. Bemærk: Der er gratis brænde..\nPå en stille vej - kun få hundrede meter fra fjorden ligger dette sommerhus. Det naturskønne område inviterer til lange gåture og ved fjorden er der gode muligheder for at fiske og windsurfe...\nEt dejligt bjælkesommerhus, godt beliggende på en naturgrund kun 850 m fra Ringkøbing Fjord, hvor der er gode muligheder for at windsurfe. Huset er lyst og venligt indrettet og ligger i et roligt og n..\nDette virkelig skønne sommerhus ligger på en ugeneret havegrund med græsplæne. Til huset hører 2 dejlige terrasser – den ene er til dels overdækket. Gode surf- og fiskemuligheder i området...\nSommerhus i Skaven Strand med plads til 10 personer.\nModerne, lyst og venligt sommerhus i træ, bygget i 2007, beliggende på en naturgrund med gode legemuligheder for børnene. Til huset hører et dejligt, stort og til dels overdækket terrasseareal med hav..\nEt dejligt bjælkesommerhus, godt beliggende på en naturgrund kun 500 m fra Ringkøbing Fjord, hvor der er gode muligheder for at windsurfe. Huset er lyst og venligt, ligger i et roligt og naturskønt o..


Køb Muselabyrinten - kun 249,95 kr - hurtig levering!\nMuselabyrinten - hvem kommer først igennem labyrinten? Muselabyrinten er det sjoveste spil for hele familien, hvor I spillere skal forsøge at få jeres 4 mus ...\nMuselabyrinten - hvem kommer først igennem labyrinten?\nMuselabyrinten er det sjoveste spil for hele familien, hvor I spillere skal forsøge at få jeres 4 mus fra musereden gennem labyrinten og ind til osten i midten af spillebrættet, så hurtigt som muligt. I skiftes til at slå med terningen og rykke jeres mus, hvis det er muligt. Den af jer, som først får alle jeres 4 mus ind til osten, har vundet spillet.\nMuselabyrinten indeholder: 1 spilleplade, 4x4 mus i fire forskellige farver, 1 terning og dansk spillevejledning.\nAntal spillere: Fra 2-4 spillere i alderen 5 - 1000 år. ;-)


Varmepumper - Relatech\nEn varmepumpe overfører energien fra udeluften eller jorden til opvarmning af en bygning eller til brugsvandet. Med en varmepumpe opnår du et langt mindre energiforbrug end ved andre varmeanlæg og du kan desuden spare på din varmeregning.\nSe derudover også fordelene i forhold til håndværkerfradrag\nDer findes 3 forskellige typer varmepumper\nDe forskellige typer gør det muligt at finde en, der passer lige netop til dig og din bolig. Der findes luft-luft, luft-vand og jordvarme.\nSCOP-værdien fortæller om effektiviteten af din varmepumpe\nSammenlign varmepumpernes SCOP. SCOP viser hvor energieffektiv en varmepumpe er i løbet af året og medregner sæsonbestemte variationer. En SCOP-værdi på 4,8 betyder fx, at varmepumpen i gennemsnit leverer 4,8 kWh hver gang den bruger 1 kWh strøm.\nEn varmepumpe udnytter den energi, der findes udenfor i luften eller i jorden, til at skabe varme som kan benyttes indenfor i boligen. Et varmepumpe anlæg består af to dele; “indedel” og en “udedel”. Udedelen på et luft-luft og luft-vand placeres udenfor og optager energien der er i luften. Ved et jordvarme anlæg består udedelen af slanger som graves ned i jorden. Den optaget energi føres via en kompressor ind til indedelen som er placeret indenfor i teknikrummet. Indedelen afgiver den optagede energi, som nu kan bruges til at producere varmt vand og varme i huset.\nVarmepumpen virker også i frostvejr\nSelvom der er minusgrader udendørs, findes der stadigvæk energi i luften og i jorden som varmepumpen kan optage. Derfor kan man sagtens bruge sin varmepumpe selv i den koldeste danske vinter.\nVarmepumper er miljøvenlige og de kan opsættes i alle typer huse. Det eneste en varmepumpe reelt har behov for er strøm.\nEn varmepumpe er meget effektiv og har en høj virkningsgrad, hvilket vil sige at varmepumpen forbruger mindre energi end den leverer. Den energi som varmepumpen optager stammer fra ude luften eller jorden, varmepumpen er både en vedvarende og en grøn energikilde.\nDet er svært at give et præcis svar på hvad en varmepumpe koster, det afhænger af en masse forskellige faktorer. De vigtigste faktorer er hvor godt huset er isoleret og hvor mange kvadratmeter der skal opvarmes. Ved et jordvarme anlæg er det MEGET vigtigt at man kender hvilken type jord slangerne skal ligge i, da der er stor forskel på energi optaget i de forskelle jord typer.\nRelatech kommer først med et tilbud når vi har gennemgået huset med dig. Derved sikrer vi os at varmepumpen er dimensioneret 100% korrekt til det konkrete behov og der derved den billigste varme udgift.\nSelve anskaffelsesprisen for varmepumpen er mindre interessant i forhold til driftsomkostningerne og den årlige besparelse på varmeregningen.\nHvad kan man så spare? Det afhænger af varmepumpes effektivitet, altså varmepumpes SCOP værdi.\nEn høj SCOP-værdi er derfor et udtryk for høj effektivitet. Og høj effektivitet er ensbetydende med lave driftsomkostninger.\nVarmepumper er kort sagt meget billige i drift, men de er mindst lige så vigtige for miljøet og den grønne omstilling. Derfor er varmepumper også et populær erstatning fremfor konventionelle varmekilder som olie og gas.\nVarmepumper kan bruges selvom huset er 100% opvarmet via radiatorer, dog kræver det at VVSén er opmærksom på hvilke type radiatorer der er i huset.\nVarmepumper kan også bruges hvis huset opvarmes med en kombination af gulvvarme og radiatorer dog kræver det igen at VVSén er opmærksom på hvilke type radiatorer der er i huset.\nVarmepumper er dog mest driftøknomiske hvis huset er opvarmet med gulvvarme, da varmepumper arbejder mest effektivit ved en lav fremløbstemperatur.\nLuft til luft varmepumper kan ikke bruges til varmt brugsvand.\nHvor meget strøm bruger en varmepumpe? Størrelsen eller ydelsen af varmepumper angives i kW, hvilket er et udtryk for det varmebehov som varmepumpen skal dække. Der kræves typisk mere af varmepumpens størrelse og ydelse, hvis den installeres i et stort hus, med dårlig isolering, da varme- og kW behovet er større her.\nHvor stor skal min varmepumpe være? Til at bestemme varmepumpens størrelse og ydelse til lige netop dit hus, vil Relatech anbefale at man beder VVSén om at gennemgå huset sammen med dig så den rette størrelse varmepumpe bliver valgt. Hvis der bliver valgt en for lille varmepumpe kan det have store konsekvenser for din el regning, for hvis varmepumpen ikke kan levere det behov huset har, vil den indbyggede el patron assistere varmepumpen og derved forøge dit el forbrug markant.\nHer kan du tale med os i Relatech og lade os hjælpe dig med at vælge den helt rigtige varmepumpe til lige præcis din bolig og jeres unikke behov.\nLuft til luft varmepumper udnytter den energi der er i udeluften og kræver modsat luft til vand varmepumper ingen særlige indgreb. Luft til luft varmepumper kan give rumvarme til boligen, men ikke varmt vand.\nLuft til vand varmepumper udnytter – ligesom luft til luft varmepumperne – den energi, der er i udeluften. Luft til vand varmepumper etableres med en udedel og en indedel. hvorefter de forbindes med hinanden.\nJordvarmepumper udnytter den solenergi, der er oplagret i det øverste jordlag. Den oplagrede energi udnyttes ved hjælp af en væskefyldt slange, som er nedgravet i jorden og en varmepumpe der omdanner jordvarmen, så den kan anvendes til opvarmning og varmt vand.\nKontakt os på 21 63 66 55 for mere rådgivning om varmepumper.\nHusk at rette i BBR\nNår du foretager ændringer på din bygning – fx hvis du skifter varmeinstallationen fra oliekedel til varmepumpe, er det din pligt som ejer at rette dine BBR-oplysninger.\nHusk at kontakte dit energiselskab\nEr el din primære opvarmningsform i din helårsbolig, dit sommerhus, eller din feriebolig til eget brug, og opfylder boligen betingelserne i Bygnings- og Boligregistret (BBR), kan du skære toppen af elafgiften på den del af dit forbrug, der ligger over 4.000 kWh om året.\nSommerhuse og ferieboliger har som noget nyt pr. 1. februar 2019 fået samme muligheder, som før kun var for helårsboliger vedr. Rabat på 78,12 øre. KWh (ved forbrug > 4.000 KW/h pr. år)\nFor sommerhuse og ferieboliger kan der maksimalt gives reduceret elafgift med tilbagevirkende kraft til 1.2.2019.\nRing til dit Elselskab så kan de guide dig i hvordan du opnår besparelsen\nMetroair split 8 og 12\nMetroair i8/i12 og i6/i20 + 330/500\nMetroair split F6/F12 + 330\nBosch Compress 7000i AWM (indedel) + AW (udedel)


#Floorball, DaFU25…Sylvester Hansen – Økonomi i sportens verden\n#Floorball, DaFU25…Sylvester Hansen\nHvad med mig? Spurgte ‘Sylle’ mig, hvornår jeg svare på dine spørgsmål.\nTja, du var ikke født tilbage i 1989 da det hele startede, så har jo gået efter lidt ældre…Men når man nu spørger, så skal man have lov!\nTrods sin unge alder, så har Sylle med stor ildhu opnået ikke så lidt som spiller og ikke mindst som træner.\nMed sit store hjerte for andre, så er han meget afholdt.\nSåledes var han også med i 2007, da Frederikshavn var stedet dame VM blev afholdt, og Sylle ihærdigt hjalp til alle vegne.\nUnder VM, lavede vi en hammerslagsquiz, og med stor ildhu gik Sylle op i den, og var ganske skrap, men måtte se sig slået af det andet hold, som så havde spottet priserne da quizen lå i kopimaskinen\nI starten spillede vi en del hockey i den SFO jeg gik i, her spillede jeg f.eks med Lasse “SKOVHUGGEREN” Haagensen, og vi spillede tit imod de andre SFO’er, da jeg blev ældre startede jeg i klub i Ungdomsgaarden Hånbæk i Frederikshavn, hvor de havde en lille hal som blev spillet i, hverdag! og i mange timer.. på et tidspunkt spørger mig fætter om jeg ikke vil med op og spille i Abildgaardhallen, også startede min tid i Bulldogs!..\nI starten spillede jeg Micro i LigaNORD, og her spillede jeg på hold med Niklas Juul, Jeppe Skaarup og Vinoth Sivapalan.. Efter lidt tid kom jeg til at spille på Junior holdet sammen med Jan Berggren, Rasmus Adamsen, Dannie Pedersen, Helle Grønbech.. på Micro holdet tabte vi 38-0 og 39-1 (Tror jeg nok) til Outlaws.. Så det var nogle kæmpe nederlag..\nuhh.. Der er mange kampe som burde nævnes her.. Men jeg tillader mig at nævne en som træner og en som spiller..\nsom spiller har den størreste kamp været en u19 finale i Idrætshallen, hvor hele hallen er fyldt og der var godt tryk på.. -desværre taber vi kampen i overtid, men hold nu kæft en kamp!.. Som træner må det være i 2011/12 hvor jeg er træner for Bulldogs damer, og vi vinder finalen efter et år hvor ingenting gik vores vej.. vi tabte store profiler til FC outlaws(Sørig, Vester, Bruun), og vandt finalen pga. sammenhold, hjerte og vilje! Jeg ser stadig highlights på kanalsport.dk ..\nvi retter lige i den det er satme svært!!\nDen største kamp som spiller er hel klart at vinde B-VM i 2007 sammen med et pisse godt u19 landshold som spillede for hinanden og ikke for navnet bag på ryggen!.. at spille i en kæde som hed Nisbeth, Hansen, Juul, Nielsen, Danielsen ville være en drøm den dag idag!\n)Jeg har rigtig mange GODE floorball oplevelser, men Landsstævnet samt turene til små cups i Sverige er helt klart dem jeg tænker på når der banker knap så gode oplevelser på.. -skal jeg nævne en floorballoplevelse må det blive Dame VM 2007, fedt at dette event kom til min hjemby og hvilken oplevelse! -her skal man ikke tælle sine frivillige timer, men det var det hele værd!!!\n3 spillere må blive til 3 personer.. 1. Jesper Thomsen, underviste mig på Nordjyllandssports college i mange år, og jeg har lært rigtig meget af Thomsen, mange tak for det! 2. Søren Frederiksen, Trænede mig da jeg spillede 1 år i Outlaws, han lærte mig om at være en leder samt en del om smartness.. -Det der er tilfælles for disse to er at jeg har slået begge to i en dame finale (2011/12 Bulldogs – Outlaws / 2013/14 Outlaws – AaB) 3. person må blive Christian Jespersen! Han har lært mig at et godt omklædningsrum giver guld!!\nThorkild Christoffersen, hadet af mange, elsket af få!.. Den mand er om nogle grunden til at vi i Frederikshavn har været med så langt fremme i så mange år.. -tør ikke tænke på hvor mange timer han har lagt i floorballen, han skulle være lærer at give sit ansvar fra sig.. -her må vi heller ikke glemme Gøgsig, Margun, Helge, Brodersen, Ørhøj, Lars-Erik, Stærk, Hedorf, Danielsen,\nKan skrive så mange at folk til sidst ville lukke ned.. men de bedste og sjoveste er klart fra mine ungdoms år samt alle turene til Sverige!..\nat man ikke værdsætter sine frivillige kræfter.. Det er de frivillige som skal drive klubben og hvis de ikke føler sig værdsat, er der andre sportsgrene hvor de er bedre til dette!\nman kunne håbe på 20.000..\nmin rolle var spiller og træner.. jeg har vundet u15, u17, u19 guld som både spiller og træner samt 2 Dame Guld og deltaget ved 2 Europa cupper.. -nu træner jeg bare de danske talenter i DaFU’s talent projekt.. og ellers sørger jeg for at forhandlerne har alle de SALMING stave de kan sælge, samt opdatere vores facebook side.. www.facebook.dk/SALMINGDANMARK\njeg syntes de ser gode ud, håber at klubberne virkelig for kigget på den nye skole reform, så vi kan få vist vores dejlige sportsgren noget mere frem..\nTak til alle dem som har været med til at gøre floorballen til det den har været for mig! håber at vi sammen kan løfte denne sport! og husk nu at værdsætte de frivillige!! det er dem som skal lave det store arbejde!\nForrige Forrige indlæg: #Floorball, DaFU25….\nNæste Næste indlæg: #Floorball, DaFU25…Joakim Larsen


Kovending i sag om boreplatforme | TV2 Nord\nDe to boreplatforme, der ligger i Frederikshavn Havn blev importeret ulovligt for næsen af to miljømyndigheder uden at nogen af dem greb ind.\n04. sep 2018, kl. 14:19\nHelt i modstrid med en pressemeddelelse, som Frederikshavn Kommune for nylig udsendte, er de to boreplatforme, der lige nu ligger i Frederikshavn Havn, importeret uden importtilladelse.\nIfølge Søfartsstyrelsen blev begge boreplatforme nemlig anmeldt som affald, da de ankom til Frederikshavn Havn, men det vidste Miljøstyrelsen og Frederikshavn Kommune tilsyneladende ikke.\nI en mail fra Søfartsstyrelsen bliver det slået fast:\n”For begge platformes vedkommende er det i den forbindelse oplyst overfor Søfartsstyrelsen, at platformene ikke længere er aktive og oplægges i Frederikshavn med henblik på senere ophugning.”\nDe oplysninger står i direkte modstrid med en pressemeddelelse, som Frederikshavn Kommune udsendte onsdag 29. august i år. Her siger kommunen, at de to boreplatforme er kommet til landet som fuldt sødygtige fartøjer, og at det ved ankomst endnu ikke var besluttet om de skulle skrottes eller ej.\nMen fordi de to platforme selv angav, at de var kommet i havn for at blive skrottet er sagen klar. Hermed er de omfattet af den såkaldte Basel Konvention, som miljøfarligt affald, der kræver en importtilladelse fra Miljøstyrelsen, før de må komme ind i landet. Det har de to boreplatforme aldrig fået.\nFrederikshavn Kommunes borgmester kendte ikke til Søfartsstyrelsens oplysninger, da kommunen udsendte sin pressemeddelelse.\n- Det er træls for mig, at vi er informerede om, at boreplatformene er registreret som fartøjer og ikke som skrot på det tidspunkt, hvor de kommer i havn, og så kan TV2 Nord vise en mail fra en statslig myndighed (Søfartsstyrelsen), der viser, at de angiveligt er registreret som skrot, siger Birgit S. Hansen, borgmester, Frederikshavn Kommune (Soc.).\n- Jeg synes det fremstår som om, at kommunen må have vidst – og at havnen må have vidst, at platformene var kommet hertil som skrot. Derfor synes jeg det er uforståeligt, at de ikke indrømmer, at de har begået en fejl og så retter den. I bedste fald er det uprofessionelt, siger Ida Skov, byrådsmedlem for Enhedslisten.\nChristian Lykke Eriksen, der er valgt for SF er mere diplomatisk.\n- Der er nogen, der har klædt os for dårligt på, og der er nogen, der ikke har styr på hvad de laver lige nu. Nu må vi have undersøgt, hvor fejlen er sket. Hvor har nogen givet ukorrekte oplysninger, siger Christina Lykke Eriksen.\nFrederikshavns borgmester er ikke tilfreds med, at kommune ikke havde Søfartsstyrelsens oplysninger, da de forleden udsendte en pressemeddelelse fuld af fejl.\n- Vi har ikke haft en kinamands chance for at vide det, for når vi har spurgt på haven og hos platformenes ejere har vi fået at vide, at de var registreret som fartøjer. Jeg ville ønske, at Søfartsstyrelsen havde ringet og informeret os, siger Birgit S. Hansen.\n- Det er utrygt at der bliver begået fejl, men det er værre at man ikke indrømmer det. Jeg synes ikke der er styr på tingene. Om det skyldes uvidenhed eller iver efter at få noget i gang skal jeg ikke kunne sige, men der er ikke styr på tingene, siger Ida Skov.\nTV2 Nord har forgæves forsøgt at få et interview med Miljøstyrelsen om de nye oplysninger i sagen. Vi har der imod fået en mail, hvor Miljøstyrelsen udtaler, at de stadig undersøger sagen.\n"MST er ved at undersøge informationer fra Søfartsstyrelsen og Frederikshavn Kommune for at afklare, om boreplatformene er omfattet af reglerne for import/eksport af affald.\nMiljøstyrelsen er herunder blandt andet ved at afklare, om platformene skal ophugges i Danmark.\nHvis en beslutning om ophugning er truffet før platformene kom til Danmark, skulle der være ansøgt om tilladelse til import af platformene efter reglerne om import/eksport af affald."\nTidslinje - boreplatformene i Frederikshavn


Ortopædkirurgiens principper for udfærdigelse, godkendelsesproces, ansvarsforhold og vedligehold af PRI dokumenter\nBaggrunden for dette dokument er at beskrive retningslinje for at udfærdigelse og anvendelse af PRI dokumenter indenfor ortopædien i Region Nordjylland, herunder at forfægte det princip, at PRI-dokumenter indenfor ortopædien er gældende for alle matrikler på tværs af regionen.\nDet overordnede ansvar ligger ved klinikledelsen, der sammen med afdelingslederne håndterer ansvaret.\nDe specialeansvarlige har ansvaret for det faglige indhold relateret til deres fagområde i alle dokumenter på tværs af regionen.\nAlle ansatte er medansvarlige for at der bliver oprettet/udarbejdet relevante dokumenter, hvis der opstår et behov samt at alle eksisterende dokumenter er ajourført.\nPRI-redaktørerne har ansvaret for dokumenterne ligger i PRI, at de lægges i dokumentsamlingerne og at der sendes besked om revision til de relevante aktører.\nAfsnitsledelserne for alle matrikler er i samarbejde med kvalitetsudvalget med-ansvarlige at der forefindes de nødvendige retningslinjer i forhold til alle ortopædkirurgiens patientforløb, samt at alle matrikel relaterede forhold indgår i det, for hele ortopædien i regionen, gældende fællesdokument på området. Afdelingsledelserne er ansvarlige for, at PRI-dokumenternes indhold efterleves i afdelingen.\nAt der på de enkelte fagområder- og ledermøder er fokus på PRI-dokumenternes indhold og vedligehold. Der skal gives besked til de rette aktører, hvis der sker ændringer i patientforløbene.\nAlle dokumenter placeres i dokumentsamlinger via ”Min Side” i PRI-online indenfor de enkelte fagområder. Der oprettes samlinger til tværgående og øvrige dokumenter, som ikke tilhører et specifikt fagområde.\nDer arbejdes på integration med personalenet.\nFagområderne er styrende for de enkelte patientforløb.\nFlowdiagram (bilag 1) for de enkelte fagområder, navn på de fagansvarlige overlæger, sygeplejersker, sekretærer og PRI-redaktører (udarbejdes af Britt og sendes til Bent)\nUdfærdigelse af PRI-dokument\n1. Ved udarbejdelse af nye retningsgivende dokumenter skal PRI-skabelon med egenskaber benyttes.(se bilag 2) Forfatteren skal udfylde alle egenskaber til dokumentet. F.eks. hvem der er faglig ansvarlig, hvem der skal godkende dokumentet og hvem dokumentet er gældende for. Redaktøren kan sendes dokumentet retur, hvis relevante oplysninger ikke fremgår.\n2. Hvis der er matrikelspecifikke fokuspunkter i et retningsgivende dokument, så skal det fremgå nederst i dokumentet med egen overskrift.\n3. Ved oprettelse af nye dokumenter bør forfatter altid sikre, at der ikke forefindes en overordnede retningslinje, som dækker. (hospitals- eller regionalniveau). PRI-redaktøren kan kontaktes og være behjælpelig med dette.\n3.1. Det bør altid vurderes om et dokument har så stor betydning for hele Aalborg Universitetshospital eller regionen, at dokumentet skal ophæves til et overordnet niveau. Dette sker via Rådet for tværgående kliniske politikker, retningslinjer og instrukser eller på regionalt plan sendes til postkassen: hoering-pri@rn.dk\n4. Det færdigbehandlede dokument kan eventuelt sendes i høring. F.eks. i et fagområde eller i alle ortopædkirurgiens afsnit eller ved tværgående dokumenter i kvalitetsudvalget.\n5. Indholdet i det færdige dokument er godkendt af de faglig ansvarlige, inden det sendes til PRI-redaktøren. Dokumentet sendes i Word-version til en af afdelingens PRI-redaktører, der lægger dokumentet i PRI-systemet og sender det til godkendelse.\n6. Ved nye dokumenter skal dem, der ansvarlig for dokumentet tage stilling til, hvilke(n) dokumentsamling/-samlinger, dokumentet skal ligge i.\nHvem er godkendere\nFor at styrke enhedstankegangen bør der være en godkender fra hver matrikel, som har aktie i de overordnede patientforløbsbeskrivelser.\nGodkender af de enkelte PRI-dokumenter er som hovedregel den specialeansvarlige overlæge.\nDet bør være en formalitet at godkende et dokument, hvis ovenstående punkter overholdes.\nReviderede politikker, retningslinjer og instrukser skal igennem samme godkendelsesprocedure som\nDokumenterne opdateres løbende og ved behov, dog mindst hvert 3. år.\n• Der kommer automatisk mail til ortopædkirurgiens PRI-postkasse, som forvaltes af PRI-redaktørerne, med reminder om, at det er tid til revision af dokumentet. Dette er for at sikre styringen af ortopædkirurgiens dokumenter, så de ikke bliver glemt ved eventuelt ansvarliges ansættelsesophør.\n• PRI-redaktørerne sender løbende mails med word-udgaven til en forfatter el. faglig ansvarlig, når et dokument nærmer sig snarlig revision.\nDer skal tages stilling til om, der er ændringer i dokumentets egenskaber/metadata fx forfatter\nDer skal kort beskrives ved ny godkendelsesproces hvilke ændringer, der er foretaget.\nDet er forfatterne og de faglig ansvarlige, der skal være tovholdere på at få implementeret nye eller reviderede retningslinjer til det relevante personale.\n7. Det anbefales, at alle medarbejdere opretter et abonnement i PRI, så man får besked via Outlook, når der sker ændringer, eller når der bliver oprettet en ny fælles politik, retningslinje eller instruks i PRI.\nRollefordelingen omkring fx forfatter, faglig ansvarlig er beskrevet i det overordnede PRI-dok.\nAlle der har aktie i ortopædkirurgiens PRI-dokumenter.\nFormålet er at skabe gennemsigtighed med processen omkring principperne for udfærdigelse, godkendelsesproces, ansvarsforhold og vedligehold af PRI dokumenter på tværs af ortopædkirurgiens matrikler.\nHvem gør hvad og hvem har ansvaret.\nRetningsgivende dokumenter i papirform\nHvor skal hvilke dokumenter ligge?\nFlowdiagram for PRI i de enkelte fagområder hos ortopædkirurgien\nBritt Rønnow-Juul Christensen; Marie Bro Søndergaard; Bent Wulff Jakobsen\nDer er tilføjet bilag med flowdiagram


Jette Salling C4 - 1. december 2013 2013-11-30T23:00:00Z 2013-12-09T00:00:00Z\nI dag går Nissefar fra Julemøllen kl. 11:00 til Plantorama, Emblasvang 2\n1. Hugo Nøglenisse\n”Så er det ved at være på tide,” sagde Hugo Nøglenisse til sig selv og kiggede på uret. Han var i gang med at dække bord, så han igen i år ville være klar til at starte julemåneden med en stor portion risengrød. Han havde spredt julemagien ud over hele byen, præcis da klokken slog 24 natten til den 1. december.\n”Helledusseda,” sagde Hugo, ”Klokken er lidt i grød”. Han tog nøglen i sin hånd og gik hen til kisten, hvor de store magiske sølvgrankogler fra julemandens træ blev opbevaret. Han satte nøglen i låsen, og drejede den. Låget åbnede sig stille, mens varmt lys strømmede ud fra kisten, som om der lå en lille sol nede i. Med rolige hænder tog han den magiske sølvkogle op fra kisten. Han kiggede beundrende på den. Den funklede og glimtede som en stjerne i lyset. Han lagde den fra sig på et rødt klæde foran kaminen, tog sin ske og rørte rundt i grøden, der hang i en krog over ilden.\n”Så er den klar,” sagde han, og tog grøden af krogen. Han stillede den hen på bordet så den kunne stå og trække inden den skulle spises. Hugo havde lagt to bundter fyrrenåle ind i ilden. De lå nu og futtede i ilden og spredte den dejligste duft af jul rundt i stuen. Duften steg op af skorstenen og ud over hele byen.\nAlle de andre nisser i byen, var på vej i seng. De havde alle placeret deres huer på deres hustage, så huerne kunne blive fyldt med julemagi, når den magiske sølvkogle blev puttet i kaminen, og spredte julemagi ud over hele byen. De kunne alle fornemme den dejlige duft af gran. Glade og spændte på den kommende julemåned, lagde de sig trygge og glade til at sove.\nMen, men, men, der var også en anden der kunne lugte brændt gran. Et stort væmmeligt væsen. Han hadede duften af brændt fyrrenål, men ELSKEDE NISSER. Væsnet nærmede sig nissernes hemmelige by Julerød. Det var skovtrolden Glubske Luske der elskede nisser af PLASTIK. Han samlede på dem. Det bedste Glubske vidste, var at sidde hjemme i sin hytte og lege med nisserne. Så gav han dem sjovt tøj på, og legede at de var til kaffeselskab. De var hans bedste og eneste venner.\nGlubske Luske stod nu uden for Hugos hus, han kiggede ind af vinduet, netop som Hugo gik hen og tog den store sølvkogle op, for at lægge den på ilden. Glubske kiggede ned i skorstenen. Hugo nærmede sig kaminen. Glubske Luskes næse fangede duften af risengrød, og netop som Hugo skulle til at lægge koglen på ilden, proppede Luske sin næse ned i skorstenen, og tog en dyb indånding. Ilden gik ud og Luske begyndte at nyse så voldsomt ned i gennem skorstenen, at hele huset blev fyldt med sort røg. Han nøs så vildt og voldsomt, at alle nissernes huer væltede ned fra tagene. Nisserne vågnede op og løb skræmte ud af deres huse. De kiggede undrende på deres huer, der lå på jorden foran dem. Så tog De dem på og begyndte derefter at kiggede undrende på hinanden.\n”HAATTiiiJUU”, lød det højt og larmende. Nisserne blev så bange, at de løb alt hvad de kunne – væk fra Julerød. De søgte tilflugt i skoven, som ligger tæt på byen.\nGlubske Luske opdagede nisserne, og løb ind i skoven for at fange en af dem. Men han kunne ikke, for da han var lige ved at fange en nisse, så nøs han så vildt, at han væltede bagover.\nHugo Nøglenisse væltede ud af huset, efterfulgt af store mængder sort røg. Han hostede og så sig omkring. I det fjerne kunne han se alle de andre nisser forsvinde ud i natten i alle retninger. Han samlede sin hue op fra jorden, kiggede ned på sine nypudsede sko, og sagde til sig selv – ”Så må jeg jo efter dem”.


Teaterkoncert på Grenaa Gymnasium - Grenaa Gym\nTeaterkoncert på Grenaa Gymnasium\n150 af skolens elever gav den gas i forestillingen In the Name of Love\nTre aftener i marts kunne alle interesserede overvære årets teaterkoncert på Grenaa Gymnasium. Det var der mange forældre, bedsteforældre og søskende, som benyttede sig af, og den sidste aften var der totalt udsolgt.\nAnna Sofie Binder, der går i 3.g på gymnasiet, fortæller: ”Teaterkoncerten handlede om alle de stadier af kærlighed man møder gennem livet – fra forelskelse til når kærligheden hører op.”\nTeaterkoncerten bød på musiknumre fra ældre og helt ny pop og rockmusik. Der var både kendte hits og mindre kendte sange, gamle amerikanske evergreens og en gammel dansk revyvise, Månestrålen fra 1939.\nDet er elever på skolen i samarbejde med musiklærerne, som har skabt teaterkoncerten. ”Den er stablet på benene af en styregruppe på 9 elever og et par af lærerne. De startede arbejdet med teaterkoncerten allerede i efteråret, og har sat nogle ydre rammer for alle undergrupperne i teaterkoncerten. Herfra har det været de individuelle gruppers opgave at finpudse og realisere hele ideen for årets tema,” fortæller Anna Sofie Binder. For eksempel har danserne selv stået for en stor del af koreografien.\nUndergrupperne, som Anna Sofie nævner, er alt fra band over dansere og sangere til kulisser, madhold og PR. Altså en ikke helt lille operation som i alt fem af skolens lærere også er involveret i, ikke mindst skolens musiklærere.\nAnnas egen rolle i forbindelse med teaterkoncerten var i PR-gruppen. ”I PR-gruppen havde vi ører og øjne med i alle grupper. Vi sørgede at oplyse om og brande teaterkoncerten. Vi lavede bl.a. konkurrencer, interviews og producerede en plakat,” fortæller hun.\n”Jeg synes det teaterkoncerten er enormt hyggelig at være en del af, man får bekendtskaber på tværs af alder, klassetrin og uddannelse her på gymnasiet,” fortæller hun og fortsætter: ”Selvfølgelig er der et ansvar, der følger med at skulle sørge for at få omtale om det, vi alle arbejder så hårdt for at få stablet på benene. Men ansvaret styrker det sammenhold vi opbygger i grupperne.”\nDer er teaterkoncert eller musical hvert andet år på Grenaa Gymnasium. ”Jeg var også med i teaterkoncerten da jeg gik i 1.g. Her var jeg en af danserne. Den gode oplevelse jeg havde dengang, havde jeg igen i dette års teaterkoncert,” slutter Anna.


Achelya Turkish, Melbourne - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Melbourne Restauranter i nærheden af Achelya Turkish\nRejer i Lygon Street\nAlle aktiviteter i Melbourne Aktiviteter i nærheden af Achelya Turkish\nSydlige Stillehav Australien Victoria Melbourne Restauranter i Melbourne Achelya Turkish\nNr. 2.723 af 3.375 Restauranter i Melbourne $$ - $$$\nFra middelhavsområdet, Tyrkisk, Mellemøstlig 23 Aquitania Way | Docklands, Melbourne, Victoria 3008, Australien+61 3 9602 2234Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,0 60 anmeldelserFremragende16 %Rigtig god32 %Gennemsnitlig11 %Dårlig18 %Frygtelig23 %Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER Fra middelhavsområdet, Tyrkisk, Mellemøstlig, Halal PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 23 Aquitania Way | Docklands, Melbourne, Victoria 3008, AustralienAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant i mellemklassen?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende8Rigtig god8Gennemsnitlig1Dårlig5Frygtelig7Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (29)Engelsk (59)Tyrkisk (1)Sprog Dansk (29)Engelsk (59)Tyrkisk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejkerrymJ710CW1Anmeldt 3 dage siden Meget skuffendeMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJak D72Anmeldt 4 uger siden fra mobile enheder Ikke det værd!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJay_99_JayPerth, Australia6328Anmeldt 27 april 2017 Lad dig ikke afskrække af de lurvede interiørMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJoanna T165Anmeldt 24 februar 2017 fra mobile enheder Dejlig restaurant med levende musikHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPhillip QSydney, New South Wales, Australia128Anmeldt 16 februar 2017 God vandpibe og god madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmeach40leicester1416Anmeldt 6 februar 2017 fra mobile enheder Top Groupon måltidMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejnichos2016Greater Melbourne, Australien3512Anmeldt 17 januar 2017 Groupon gavekort besøg meter lang middagMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAlipal1947Brisbane, Australien5Anmeldt 17 januar 2017 En forsmag på TyrkiskMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRichard COrange20464Anmeldt 7 januar 2017 Meget store tjenesteydelser af god tyrkisk madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMark DMelbourne, Australien37255Anmeldt 17 december 2016 fra mobile enheder Jul FunktionMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenCargo Restaurant386 anmeldelser 0,18 km væk Berth375 anmeldelser 0,16 km væk Woolshed272 anmeldelser 0,28 km væk New Quay International Buffet & Bar137 anmeldelser 0,12 km væk Seværdigheder i nærhedenArtVo388 anmeldelser 0,5 km væk Harbour Town Melbourne295 anmeldelser 0,47 km væk Port Phillip Ferries8 anmeldelser 0,29 km væk Newquay Promenade8 anmeldelser 0,29 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Achelya Turkish.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n23 Aquitania Way | Docklands, Melbourne, Victoria 3008, Australien Placering:


Blackroll Posture Ryg Support - Danmarks Billigste\nHvis du er træt af dårlig holding i ryggen, har du her løsningen. Blackroll Posture Ryg Support er en smart lille rygstøtte, som nemt og hurtigt giver dig den naturlige ryg holding tilbage. Du kan uden forstyrrelse have din Blackroll Posture Ryg Support på under tøjet og det er nemt at holde den usynlig med en bluse.\nDet er meget sundt at bruge Blackroll Posture Ryg Support eksempelvis i forbindelse med computerarbejde, da man let får en usund holding ved et skrivebord. Med Blackroll Posture Ryg Support, vil du mærke forskel med det samme og opnå sunde resultater.\nBlackroll Posture Ryg Support er one size og kan indstilles til at passe alle. Nem og hurtig justering og aftages ved velcro strop.


Hjælp til hele mennesket i form af frivillighjælp - PDF\nHjælp til hele mennesket i form af frivillighjælp\nDownload "Hjælp til hele mennesket i form af frivillighjælp"\n1 Hjælp til hele mennesket i form af frivillighjælp Help to the entire person through voluntary help En undersøgelse af frivillige organisationer og deres indflydelse på psykisk sårbares velfærd. A study of voluntary organizations and their impact om the wellbeing of psychologically vulnerable. Anna-Pia White Bacheloropgave for Socialrådgiverstudiet 7. Semester Hold SOCS09 Gruppe 16A Januar 2013 University College Sjælland. Vejleder Peter Hagemann Sørensen. Må gerne udlånes. Projektrapporten er udarbejdet af socialrådgiverstuderende ved University College Sjælland som led i uddannelsesforløbet. Rapporten foreligger urettet og ukommenteret fra University Collage Sjællands side, og er således udtryk for den studerendes egen synspunkter. Denne rapport - eller dele deraf - må kun offentliggøres med forfatterens tilladelse.\n2 2 Indhold Resume... 2 Kapitel 1 Indledning... 2 Kapitel 2 En beskrivelse af det fænomen jeg ønsker at undersøge Kapitel 3 Videnskabsteoretiske overvejelser Kapitel 4. Empirisk Undersøgelsesmetode Kapitel 5 Projektets teoretiske udgangspunkt Kapitel 6. Analyse Kapitel 7 Vurdering og kritik af teorier og metoder Kapitel 8 Afsluttende konklusion Litteraturliste Bilag Resume Projektet er et casestudie i frivillighed, vurderet ud fra frivillig hjælp til psykisk sårbare. Undersøgelsesmetoden er kvalitative interview med to hovedinformanter, samt afsøgning af litteratur i den offentlige debat i de seneste år, der iblandt videnskabelige rapporter, avis artikler og regeringens udspil om frivillighed. Projektet har til formål at undersøge hvordan de frivillige organisationer har indflydelse på lovgivningen, hvordan frivillige berører psykisk sårbare og hvor stort et ansvar staten med rimelighed kan overdrage til det civile samfund. The project is at case study in voluntary work assessed through the voluntary help given to the psychologically vulnerable. The methods used were qualitative interviews with two main informants, as well as screening of literature, including the current debate, including scientific rapports, news paper articles and the intentions announced by the government. The Project examines which impact the voluntary organizations have on the legislation, how the volunteers affect the psychologically vulnerable and how much responsibility the state can pass on to the civil society. Kapitel 1 Indledning Jeg har arbejdet 10 år i en frivillig humanitær organisation, som arbejder med socialt udsatte borgere, mod slutningen af min ansættelse fik jeg til opgave at hverve og organisere frivillige på\n3 3 Lolland og Falster. Det betyder, at jeg har fulgt debatten om frivillighed med interesse. Jeg har den forforståelse, at frivillige organisationer skal være et supplement til den offentlige hjælp, som er nødvendig i forhold til udsatte borgere. Der er områder hvor uuddannede kan risikere at gøre mere skade end gavn. Det drejer sig blandt andet om psykisk sårbare. Jeg vil i det følgende fremføre nogle holdninger i den offentlige debat, som jeg finder markante og som har dannet baggrund for mit udgangspunkt i projektet. Baggrund og tendenser National Civilsamfundsstrategi af oktober 2010 oplyser, at regeringen vil udarbejde en strategi for systematisk inddragelse af civilsamfundet og kvalificerede frivillige organisationer i arbejdet med socialt udsatte personer. Målsætningerne peger på, at flere skal deltage, at civilsamfundet skal samarbejde med det offentlige om at løse sociale problemstillinger S 6 og 11 (www.sm.dk/.../publikationer/attachments/495/civilsamfundsstrategi.pdf) Kommunernes Landsforenings administrerende direktør, Kristian Wendelboe, opfordrer til at tænke kreativt og fordomsfrit i forhold til at inddrage de frivillige mere i det offentlige arbejde. Han ser med de positive briller på krisen og mener, at vi skal benytte lejligheden til at se de gode sider af krisen, nemlig at vi må stoppe op og revurdere vores ressourcebrug. (http://www.frivilligraadet.dk/) Bilag side 45. Her bliver det sagt mere direkte, omlæg ressourceforbruget, med andre ord spar på de offentlige udgifter og lad de frivillige træde gratis til. Frivilligrådets formand, Vibe Klarup Voetmann citeres for at mene, at det er tid til at se på hvordan frivillige kan være med til at skabe kernevelfærd. (http://www.frivilligraadet.dk/) Bilag side 44. Jeg reagerer ved ordet kernevelfærd, er det et dække for kerneydelser af den slags, som sorterer under professionelle? Den slags overvejelser giver plads til kritiske røster. Der er andre røster, som går i mod de ovennævnte positive udmeldinger. En af disse røster kommer fra Lars Skov Henriksen, 1989 Cand. Scient. Polit. Lektor ved Institut for sociale forhold og organisation, Aalborg Universitet 1995 Ph. D. Han har arbejdet med temaet frivillige organisationer siden begyndelsen af 1990'erne. Forfatter til en række bøger og artikler om frivillighed organiseret velfærd. Han pointerer, at frivillig hjælp aldrig kan kræves som en rettighed, den er for uensartet i forhold til den hjælp, som er påkrævet i visse situationer. Han fremfører videre, at frivillig hjælp ikke er tilgængelig, der hvor behovet er størst. Der vil være huller i dækningen, fordi frivillighed har tendenser til at samle sig om særlige problemer og målgrupper. Melbye (2006) s\n4 4 Der er overvældende meget materiale om emnet, men det ovenstående giver et bud på de overordnede tendenser i debatten. Forskningsvandring Jeg fandt ikke så meget i den generelle debat om psykisk sårbare, men da jeg søgte en historisk gennemgang af frivillighed gennem de sidste 150 år, dukkede der noget op. Jeg vender tilbage til den historiske gennemgang i kapitel 2, men jeg fandt en stor forskel i udviklingen af de forskellige frivillige organisationer, som tog sig af samfundsforhold i almindelighed og de organisationer som tog sig af psykisk sårbare i særdeleshed. Det indbød til nærmere undersøgelse. Emnets relevans for socialt arbejde. Der er en del, som gør emnet interessant og aktuelt for socialrådgivere, jeg vil i det følgende, liste nogle bud. Civilsamfundets indsats, der iblandt frivillighed, er en central tendens i den sociale indsats, der forskes kontinuerligt og resultaterne af denne forskning vil danne grundlag for det felt, som politisk styrede organisationer og dermed socialrådgivere fremadrettet skal manøvrere i. Henriksen og Hansen (2003) CASA s 10. Som socialrådgiver skal vi holde os orienterede om ny forskning på det sociale område. Studieordningen UCSJ (2009) s 9. Formanden for Kommunernes Landsforening mener, som beskrevet ovenfor, at vi skal integrere frivillighed mere. (http://www.frivilligraadet.dk/) Bilag side 45. Vi skal med andre ord kunne manøvrere i feltet, og integrere frivillighed mere, dermed bliver det aktuelt at vide, hvordan frivillighed fungerer og hvad det kan. Samarbejdet mellem Frivilligt Forum og fagforeningerne, omkring det at sætte grænsen mellem frivilligt og offentlig indsats, har udmøntet sig i et sæt spilleregler. Spillereglerne er en aftaleramme for samarbejdet, bearbejdet af fagforeningerne og Frivilligt Forum, de findes på socialrådgivernes hjemmeside, (WWW.Socialrdg.dk) Spillereglerne nævner, at grundelementerne for den professionelles arbejde er faglighed, retssikkerhed og respekt. Spillereglerne siger videre, at de frivilliges ydelser ikke kræver visitation eller journalføring. Modsat hertil finder jeg en kommentar, som Henriksen og Hansen kommer med i deres rapport ret interessant. Side 15 taler de frivillige organisationer om for meget bureaukrati, når de søger støtte, side 21 beretter om kvalitetsstyring og kvalificering af frivillige. Henriksen og Hansen (2003) CASA.\n5 5 Omkring visitation, fremgår det af mit interview med Dorrit Bruun, ( som introduceres i forbindelse med analysen) at hun lavede visitation og uddannede de frivillige, afsnit A. Bilag side 31. Diskussionen handler, overordnet set, om hvor hjælpen kommer fra og hvem betaler for den. Økonomisk består samfundet af tre aktører; markedet, det civile samfund og staten, Ejernæs. M.fl. (2010) s 274. Stridens æble er så om hjælpen skal gives af staten eller af de to modstående aktører, frivillige eller markedet. Tager man et spadestik dybere bliver spørgsmålet måske, hvad skal der gives hjælp til, er det overhovedet et socialt problem. Peter Bundesen skriver, at det afgøres gennem interesse og værdikampe, hans definition på et socialt problem hedder, citat: "Det er en observeret uønsket social (livs)situation, som der en udbredt opfattelse om, at kollektive institutioner har et ansvar for at søge afhjulpet. Dette kan ske gennem en indsats udført alene eller sammen med andre." Bundesen (2006) Videre i teksten uddyber han, hvad der menes med en udbredt opfattelse. Det handler om magt til at afgøre, hvad der er uønsket. Det er del af socialrådgivernes principerklæring at støtte det enkelte menneske i at frigøre sig og at blive i stand til at øge sin trivsel. Ved hjælp af teorien om menneskelig adfærd og sociale systemer griber socialt arbejde ind på de områder, hvor menneske og miljø påvirker hinanden. Principerklæringen, Definition på socialt arbejde. Studieordningen UCSJ (2009) s10. Det er ret entydigt, men det giver ikke mandat til at bruge tid eller ressourcer på et problem, med mindre man kan redegøre for, at indsatsen ligger inden for lovens rammer og de deraf tilgængelige ydelser/foranstaltninger. Der foreligger den mulighed, at problemer, som bliver ignoreret af magthavere, kan blive påpeget af frivillige organisationer så markant, at den lovgivende forsamling ikke har råd til at negligere problemerne. Det virker dog som om pilen vender den anden vej. Magthaverne udviser den holdning, at civilsamfundet skal være langt mere aktivt, det gælder således regeringen, lederen af socialrådgivernes fagforening, administrerende direktør for Kommunernes Landsforening og Frivilligrådets formand, Vibe Klarup Voetmann, som desuden er direktør i Psykiatrifonden.(jf. indledningen kapitel1) Sidstnævnte er interessant efter min mening, fordi min skepsis er størst i forhold til psykisk syge. Civilsamfundets indsats og frivillighed spænder vidt, Habermann (2007) s 34 f. f., og i nogle tilfælde kunne det give god mening at have frivillige til at supplere, eksempelvis patientstøtte på Hillerød Hospital (National Civilsamfundsstrategi, side 18), men jeg oplever absolut modstand ved\n6 6 tanken om at lade frivillige træde til i forhold til psykisk syge, helt specielt personer med skizofreni, fordi det er den diagnose, som siges at være mest invaliderende. Jensen (2006) S 23. Som debuterende socialrådgiver finder jeg det relevant at undersøge, hvordan jeg skal forholde mig til frivillighed, så jeg ikke hælder barnet ud med badevandet i min iver efter at manøvrere i feltet og integrere frivillighed mere. Problemområdet og problemformulering. Jeg vil gerne undersøge frivillighedens rolle som revser af det officielle hjælpesystem, fordelene ved frivillighed set fra modtageren af hjælpen, og endelig om det er acceptabelt at benytte frivillighed til at bære samfundets byrder. Det er et spørgsmål om hvorvidt, frivilligheden erstatter eller supplerer, eller med andre ord hvor grænsen går. Er der tale om et møde, en adskillelse, en sammensmeltning eller en kamp? Jeg vil tage udgangspunkt i et begrænset område, hvor jeg holder fokus på en særlig gruppe; psykisk sårbare. Problemformulering: Hvilken rolle bør frivillighed spille i forhold til den sociale indsats for psykisk sårbare? Jeg har hermed beskrevet, hvad jeg vil undersøge og redegjort for min undren. I det følgende afsnit vil jeg beskrive de afgrænsninger, jeg sætter i forhold til undersøgelsen. Afgrænsninger Jeg har fravalgt at interviewe frivillige, man kunne mene at det lå i naturlig forlængelse af det emne jeg har valgt. Jeg resonerer, at i kraft af, at de er frivillige, kan de vælge at holde op, hvis de ikke bryder sig om opgaven. Hvis jeg skulle foretage en fyldest gørende undersøgelse af den frivilliges perspektiv og sammenligne med frivillige i andre områder af den sociale indsats, ville det være en omfattende undersøgelse. Svaret bliver muligvis et spørgsmål om folks præferencer og ikke specielt relevant for kommende og nuværende socialrådgivere. Dertil skal tilføjes at Ulla Habermann for nylig har udgivet En postmoderne helgen, som netop handler om frivilliges motiv til at hjælpe. Habermann (2007) Der følger en nærmere introduktion i forbindelse med analysen. Derfra tager jeg en lille smule af de overordnede historiske betragtninger med i den historiske oversigt, som\n7 7 præsenteres i kapitel 2. Jeg skylder at bemærke, at der forekommer et interview med en informant, som kunne siges at være frivillig, men personen er samtidig pårørende og det er hovedsaglig i denne kapacitet jeg interviewer personen. Det forventes at psykisk syge og deres pårørende er svært tilgængeligt. Hvorfor feltet af informanter udgør en væsentlig begrænsning. Derfor vil undersøgelsen lejlighedsvis række ud over målgruppen, i et forsøg på at få besvaret konkrete spørgsmål, som vedrører krydsfeltet mellem professionelle og frivillige. Jeg vil også søge informationer i biografier og andre bøger om emnet. Det bliver beskrevet nærmere i det følgende. Definition af projektets centrale begreber. Her følger en gennemgang af brugen af de mest centrale begreber og hvordan jeg vælger at bruge dem. Definition af frivilligt socialt arbejde: Frivilligt socialt arbejde er en samlet betegnelse for frivillig indsats, frivillig organisation og for de aktiviteter som frivillige organisationer driver, hvad enten det sker med frivillig arbejdskraft eller med lønnet arbejdskraft, og som foregår inden for det sociale og sundhedsmæssige område. Her vil jeg gøre opmærksom på at nogle af de centrale foreninger, der figurerer i min opgave netop er netværk og foreninger. En del af deres virke er målrettet samfundsændringer indenfor deres specielle virkefelt. Til brug for denne opgave vil jeg kort nævne at frivilligt arbejde er, en indsats der er frivillig, dvs. man er ikke tvunget som led i en foranstaltning, man er ikke betalt, dog kan man få eksempelvis kørselsgodtgørelse. Hjælpen skal være til gavn for en person, som man ikke er i familie med og man skal være del af en organisation. Melbye (2001) s 251. Professionelle, betyder at man tager sig betalt for sine gerninger, jeg peger i nogle tilfælde på etablissementet eller eksperterne, når jeg bruger ordet, men jeg vælger at holde mig til professionelle fordi det står i kontrast til frivillige. En frivillig kan meget vel være, uddannet og professionel i sit daglige arbejde og udøve frivilligt arbejde i sin fritid. Jeg vil differentiere sådan at frivillige/frivillighed/civilsamfund står i kontrast til professionelle/etablissementet/stat og kommune. Filantropi betyder velgørenhed. Der findes en borgerlig og en videnskabelig filantropi, de har tanken om hjælp til selvhjælp til fælles. Den borgerlige filantropi med dens barmhjertighed, har været lagt for had af arbejderbevægelsen. Habermann (2007) s 105 og 108 f. f.\n8 8 Stemmehører betyder i denne sammenhæng, at man lider under vrangforestillinger, man hører stemmer inde i hovedet eller man hører fiktive stemmer udenfor én selv. Et eksempel på dette kan læses på px Stemmehørernetværket er en forening som har til formål at udbrede kendskab og skabe gensidig støtte for stemmehører i Danmark De forskellige materialer, jeg har benyttet mig af, bruger mange betegnelser som; dårskab, galskab, sindssygdom, sindslidelse, psykisk syg og psykisk sårbar. De forskellige betegnelser angiver, at mit studie har bredt sig over tid og forskellige grupper med divergerende holdninger. Eksempelvis benytter foreningen SIND betegnelsen sinds lidelse mens de professionelle samtidige benyttede betegnelsen sindssyge. Bundesen m.fl.(2001) s.318 og 320 Jeg bruger i min tekst, så vidt muligt, den betegnelse som ligger tråd med, det jeg beskriver, men for egen regning vil jeg bruge betegnelsen psykisk sårbare. Endelig vil jeg gerne gøre opmærksom på den forskel i opfattelse der ligger i at betegne et menneske som skizofren eller et menneske med en skizofren lidelse. Den første benævnelse er udtryk for at man har klientgjort mennesket og ser en diagnose og en kategori måske oven i købet uden at se mennesket, den anden betegnelse er udtryk for et helhedssyn, hvor man ser hele mennesket som et socialt væsen med en navngiven delmængde, som er lidelsen skizofreni. Uggerhøj (1996) s. 145, samt Lauveng (2009) s. 55. Det afslutter min gennemgang af begreber, efterfølgende vil jeg beskrive hvordan de forskellige dele af opgaven arbejder sammen. Projektets opbygning Det indledende kapitel skitserer den aktuelle debat om brugen og udbredelsen af frivilligt arbejde. Det kunne opfattes som organisations sociologi. Det er nødvendigt at indsnævre undersøgelsen til et konkret afgrænset område, fordi frivillighedsområdet er enormt og der findes uoverskuelige mængder materialer om emnet. Harboe (2006) s 69 f. f. Men ved at vælge et afgrænset område, som er markant kan jeg bruge, den viden jeg opnår i forhold til min forforståelse og hvordan jeg fremadrettet vil agere i forhold til brugen af frivillige organisationer. Valget hænger sammen med,\n9 9 at psykisk sårbare kendetegner det område, hvor jeg mener, at frivillig hjælp var mindst egnet. Jeg vil i kapitel 2 gennemgå et historisk tilbageblik for frivillighed i almindelighed og frivillighed som hjælp for psykisk sårbare i særdeleshed. Det skal jeg bruge til at trække linjerne op, så jeg kan vurdere om der er ligheder og forskelle. Til bearbejdning af de informationer jeg kommer frem til, har jeg brug for en teori, som styrer processen målrettet. Det redegør jeg for i kapitel 3. Jeg redegør for metoder til interview og valg af informanter i kapitel 4. Derefter forklarer jeg nogle mulige teorier, jeg redegør for deres brugbarhed og for mit valg af teori i kapitel 5. Kapitel 6 er analyse, den er delt i tre hovedspørgsmål, det første spørgsmål har til formål at klargøre hvor stor en betydning kritikken har for udviklingen af den sociale indsats. Underforstået i den aktuelle debat ligger, at hvis organisationerne er subsidieret af staten, til bestilt arbejde, kan de have svært ved at være konfronterende, især fordi organisationen implicit kritiserer deres egen indsats. Dog er det mit ærinde først og fremmest at vurdere, hvor stor indflydelse kritik og eller lobbyarbejde har for indsatsen. Det andet spørgsmål har til formål at afdække den værdi, frivillig hjælp har for de implicerede. Endelig skal det tredje spørgsmål forsøge at imødegå de kritiske røster i debatten, hvis mening jeg i en vis udstrækning deler, kan det påvises at frivillig hjælp er en uduelig erstatning for den professionelle hjælp? Umiddelbart skulle det være en let sag at påvise, når studiet fokuserer på en gruppe, som er så stærkt påvirkede af deres lidelse. Jeg tager udgangspunkt i mine egne interviews, men de bliver omringet af forskellige eksperters udsagn og med reference til de indledende kapitler i denne opgave. Dernæst foretager jeg en vurdering og kritik af metoder i kapitel 7, denne kritik tjener til underbygning, inden jeg i kapitel 8 kommer med en endelig konklusion af det samlede materiale. Hermed er der redegjort for de forskellige elementer i opgaven og deres respektive formål. Kapitel 2 En beskrivelse af det fænomen jeg ønsker at undersøge. Dette kapitel er et historisk tilbageblik på frivillighed, jeg starter midt i 1800 tallet, frivillig hjælp har eksisteret før, men den relevante organisering tager fart netop der. Gennemgangen bliver todelt først frivillighed generelt efterfulgt at frivillighed i forhold til psykisk sårbare. Første epoke 1850 til 1900\n10 10 I den første epoke eksisterer statshjælp til fattige, der er en opdeling, staten, det vil sige fattigvæsenet, tager sig af uværdigt trængende. De værdigt trængende får hjælp af filantropiske organisationer og individuel hjælp, det er borgerskabet og kirkelige hjælpeorganisationer, eksempelvis kan nævnes 1845 bespisningskomite og hjælpekasser til syge og gamle. Staten og de frivillige organisationer arbejder side om side. Bundesen m.fl. (2001) S 356 ff. Holdningen var at hjælpen var en barmhjertighedsgerning. Habermann (2007) s Den anden epoke 1900 til 1950 Tegner starten af arbejderbevægelsen, der er kommet sygekasselov i 1892, som blev støttet af det offentlige, og arbejderbevægelsen er kritisk overfor velgørenheden. Kritikken går på uligheden, hjælpen har præg af almisser. Det er startskud til en egenorganisering. Grundloven sikrede retten til dannelsen af foreninger, man var medlem af en organisation, som kunne yde hjælp. Samtidig tager det offentlige sig i højere grad af fattigforsørgelsen. Dermed rykker fokus for frivilligheden i retning af mærkesager. Der er tale om pionerarbejde, som påvirker staten, eksempelvis Menighedsplejerne som startede børneplejestationer, der uddelte mælk til mødre, som ammede deres spædbørn, de startede den første ældrepleje, almen omsorg og ældrehjem. Omvendt opfordrer det offentlige de private organisationer til at tage bestemte initiativer. Eksempel på dette er Kirkens Korshær, som i 1930'erne i samarbejde med Københavns sociale hjælpekontor arbejdsprøver de arbejdsløse. Socialreformen i 1933 giver endnu en drejning i mod universel hjælp, man skelner ikke længere mod værdigt og uværdigt trængende, men peger på rettigheder. Man betaler til folkeforsikring, arbejdsløshedsforsikring og ulykkesforsikring. Her skal påpeges to grupper som adskiller sig, den ene er alkoholikere, som ansås for asociale personer. Den anden gruppe er de sindssyge, de beskrives særskilt i et senere afsnit. Den tredje epoke 1950 til Den statslige hjælp bliver mere generel, der kommer folkepension til alle. Døgninstitutioner for invalide afløses af hjælp i hjemmet og daginstitutioner, opgaverne blev i vid udstrækning udført af frivillige organisationer. Opgaven er ud over omsorg at integrere personerne i samfundet. Perioden kommer til at handle om professionalisering og institutionalisering i det offentlige hjælpearbejde. Med socialreformen i 1970 indføres det enstrengede system, det betyder at kommunerne bliver hovedaktør og der er ønske om, at de frivillige omsorgsorganisationer bliver nødt til at tilpasse sig, deres særpræg udvaskes og det offentlige kommer i førersædet. Private partnere kan ikke længere\n11 11 accepteres. Bundesen m.fl. (2001) S 356 ff. Dermed sker der en ændring af de frivillige organisationers rolle, der er vækst i interesseorganisationer, som påtager sig at italesætte kritisable forhold i serviceydelserne. Habermann (2007) s Det som i 1930' var så udskældt ydmygelsen, forsvinder ikke, de fattige bliver stadig stemplet, de får hjælpen i en kommunalt styret organisation, hvor de oplever kontrol og magt. Habermann (2007) s 114 Fjerde epoke; 1980 til nutiden Inden længe ændres holdningen til frivillighed, man talte om, at velfærdssamfundet havde aflivet civilsamfundet og gjort befolkningen ansvarsløse. Bundesen m.fl. (2001) s.356. Man giver økonomisk støtte til frivilligt initiativ, nu er det selvhjælpstanken der dominerer. Motivet for hjælperen bliver nu oplevelsen og fællesskabet. Habermann (2007) s 138. Der foregår udvidet brug af frivillige i den sociale indsats. I en 115 redegørelse fra CASA kan man læse, at i Ry Kommunen bliver kommunens egne tilbud om støttekontaktpersoner, suppleret med frivillige hvervet af Sind, der er tale om at ordningen i et vist omfanger er alternativ til ansættelse af personale i almindelig bostøtte. Sind forpligter sig til at hverve, undervise, supervisere og formidle kontakt til anonyme brugere. Kommunens ansatte har ret til at henvise brugere til den frivillige organisation, som samtidig har mulighed for at kontakte kommunen, hvis en bruger har behov for professionel hjælp. Det nævnes videre i rapporten, at kvalitetsdiskussionen flytter fokus i retning af de opgaver, som er defineret af det offentlige. Senere i rapporten udtrykkes det at: "frivillige yder en indsats, som kommunens medarbejdere ikke selv har kapacitet til eller, som ligger ud over, hvad man kan forvente af det offentlige" En kommune udtrykker, at det væsentlige er hvorvidt opgaverne bliver for tunge for de frivillige. En frivillig påpeger, at der ikke findes sanktioner mod frivillige, som ikke løser opgaverne. Henriksen og Hansen (2003). Særligt om psykisk sårbare Den første interesse for at behandle psykisk syge er kendt fra den engelske læge William Battie. Tilbage i 1751 bliver det første hospital oprettet, det blev fulgt af andre. Forståelsen af sygdommen begrænsede sig til forstyrrelser i nervesubstansen samt dovenskab, forgiftning og drikkeri. Behandlingen bestod af straf, tvang og isolation. Formålet med anstalterne var at beskytte borgeren\n12 12 og samfundet. Der går næsten 100 år før J. Connolly skriver om metoder, som har et mere humant islæt; sund mad, hygiejne, arbejde og undervisning. Tankerne fandt genhør igennem Europa. I Danmark er den første sindssygeanstalt oprettet i 1816 Sct. Hans, dens formål var opbevaring og behandling. Lige som dens forgængere i England og Tyskland, skulle den beskytte samfundet mod de sindssyge personer og visa versa. Selve behandlingen var tysk inspireret og at sidestille med, hvad vi i dag ville anse for tortur. Der kommer ny ledelse og dermed en ny holdning til de sindssyge, opfattelsen var, at det var somatisk sygdom og skulle helbredes, vejen frem var en human og kærlig indsats. Der var stadig arbejde og disciplin på dagsordenen. Et nyt tiltag var opdeling af de syge i forskellige kategorier, eksempelvis larmende, urenlige, helbredelige/uhelbredelige osv. Fra midten af 1800 og frem bygges der anstalter rundt omkring i landet. I takt med dette kommer der flere psykologer til og holdningen ændrer sig, man anerkender, at der er tale om sygdom og sindssyge kommer ud af fattiggårdene og arbejdsanstalter. Der er tradition for at overlægen får det fulde ansvar for patienterne. Det var en lettelse for familierne og andre, som havde båret byrden af meget plejekrævende patienter, ikke mindst økonomisk. Bagsiden var, at patienterne blev isoleret fra omverdenen. Det forsøges der løst op for på to måder, en revision af sindssygeloven 1954 gør at indlagte kunne få foretræde for justitsministeren, hvis de ønskede at blive udskrevet i mod ansvarshavende læges ordre. Det battede ikke så meget. Det, som var mere afgørende, var en ændring i tolkningen af invalidepension, som satte de psykisk syge i stand til at forsørge sig selv. Endelig var medicinforskning medvirkende årsag til, at en del patienter ad den vej kunne klare sig selv. Næsten 100 år efter de første almene frivillige organisationer så dagens lys, oprettes den første forening med fokus på sindslidende. Nervøse og Sindslidendes Værn. Den består af pårørende og tidligere patienter og har til formål at skabe åbenhed om sygdommen. Grunden var umenneskelige forhold og den umoralske holdning hos personalet. I kølvandet på den første forening kom dens mod - og sidestykke Landsforeningen til Sindssygdommens Bekæmpelse, den bestod af professionelle og politikere, dens formål var at oplyse befolkningen, samt støtte forskning og behandling. SIND opstår i 1960, de første 28 år bliver den kaldt Landsforeningen Sindslidelsens Vel og senere en forkortelse LSV. SIND er anderledes end de øvrige organisationer, i kraft af hvordan den har positioneret sig. Den er oprettet af pårørende, som reaktion på, at sindslidende blev flyttet ud i et samfund, som ikke var parat til at modtage og hjælpe de sindslidende. Det var brug for boliger, arbejdspladser og netværk. Formålet var at skabe trivsel, helbredelsesmuligheder foruden bedre\n13 13 forhold på de psykiatriske hospitaler. Det SIND gjorde anderledes var at vælge folketingspolitikere som formænd for foreningen. Den har haft indflydelse i forhold til at oprette distriktspsykiatrien i Danmark. SIND fik ny formålserklæring i 1980 som udelod forholdene i anstalterne, men tilføjede et fokus på tolerance i samfundet, dette var i tråd med, at distriktspsykiatrien blev indført og de sindslidende fik bolig i alment boligbyggeri. Ændringen er et tegn på, at foreningen forandrer sig i takt med samfundsændringer. Det som er forblevet intakt gennem tiderne er foreningens adgang til den politiske verden. Man kan sige, at foreningen er sparringspartner og rådgiver. Galebevægelsen opstod i 1979, den tog afsæt i socialpsykologien, som forklarede psykisk sygdom med påvirkninger fra samfundet. Deres formål var at kritisere samfundet. Bevægelsen var talerør for mennesker, som var eller havde været underlagt systemets magt. Professionelles brug af medicin og elektrochok var et overgreb i tråd med hvad der skete i samfundet generelt. Formålet med foreningen var i første omgang at gå i mod protesterne i befolkningen, som var modstandere af oprettelsen af distriktspsykiatri. De medvirker til forarbejdningen af en ny lov, psykiatriloven af 1989, til erstatning af sindssygeloven af Der opstår splid internt i bevægelsen i 1980'erne og efterfølgende har bevægelsen, som kalder sig et netværk, ytret sig via landsseminaret, samt bladet Amalie. Amalie er en forening, som holder deres generalforsamling sammen med Galebevægelsens landseminar. Bundesen m.fl. (2001) s. 312 ff. Gennemgangen bringer os med få undtagelser frem til nutidens scenarie. Feltet af nutidige aktive organisationer vil blive introduceret i forbindelse med gennemgang af empiri til analyse. Hvem bliver berørt af fænomenet? Fra begyndelsen var frivillig hjælp rettet mod værdigt trængende, filantropien udviklede til organiseret hjælp, som kom fra staten, næste skridt var pionerarbejde hvor frivillige gjorde opmærksom på andre grupper af værdigt trængende, fattige mødre, hjemløse og handicappede m.fl. Disse grupper blev indlemmet i statens tilbud om hjælp i nogle tilfælde udført af samme organisationer som eksempelvis Mødrehjælpen og Kirkens Korshær. Jf. ovenstående. Der har, indtil dette punkt, været tale om samarbejde, en form for symbiose mellem de to parter. På dette stadie kan man sige, at frivilligheden har udlevet sig selv, danske borgere modtager den nødvendige hjælp fra staten. Man kunne se det som om, de to parter kommer i opposition med hinanden. De professionelle og staten fravælger de frivillige, de frivillige organiserer sig i foreninger og interesseorganisationer, som påtager sig at kritisere serviceydelserne. Dette er stadig til fordel for de personer som har brug for hjælp. Det bliver kaldt velfærdsstaten og der er kritikere som påberåber\n14 14 ændringer. En af disse er Ronald Reagan, forhenværende præsident af USA, som citeres for at sige; " Vi har ladet staten fjerne alt det, vi tidligere påtog os frivilligt" Giddens (1999) s 115. Giddens går videre til at udtrykke at, "den røde tråd er investering i menneskelig kapital, hvor det overhovedet kan lade sig gøre frem for at yde økonomisk hjælp." Ibid. s120. Det er, sammen med den økonomisk krise, startskuddet til at bringe frivilligheden ind i varmen igen, denne gang i form af civilsamfundet, det betyder at både virksomheder og private institutioner inviteres til at bidrage til velfærdssamfundet, Johnson (1996) s. 16. For frivillighed i almindelighed gælder det, at den har tilgodeset værdigt trængende, midlet har været hjælp til selvhjælp og målet med Giddens ord, er investering i menneskelig kapital. Giddens (1999) s 120 Anderledes stiller det sig for de psykisk sårbare. Michel Foucault siger i sin bog Sindssygdom og psykologi, at der; " i det 17. århundrede sker en pludselig forandring; galskabens verden går hen og bliver en udelukkelses verden." Der er tale om anstalter, som indespærrer uønskede personer i mange varianter. Fælles er, at deres adfærd er uønsket i samfundet. Der er samtidig to vigtige pointer i denne fælles indespærring, den ene er, at de gale, som før fik opmærksomhed, bliver bragt til tavshed, mere vigtigt de bliver associeret med kriminelle og mennesker med f.eks. kønssygdomme. Han går videre til at beskrive, at filantropien senere har befriet alle de andre fra anstalterne og efterladt de gale som," interneringens naturlige arvtagere og privilegerede bærer af de gamle udelukkelsesforanstaltninger." Foucault går videre til at beskrive behandlingen af disse privilegerede, den består af trusler, afstraffelser, sult og ydmygelser. Alt dette med henblik på umyndiggørelse og anerkendelse af skyld. Skylden består i det ubehag, samfundet oplever i mødet med den syge, de afskrives som anormale og påtegnes en diagnose, så de kan afsondres. Foucault (2005) s Kapitel 3 Videnskabsteoretiske overvejelser. Mit spørgsmål som hedder, hvilken rolle bør frivillighed spille i forhold til den sociale indsats for psykisk sårbare? Bliver belyst ved hjælp af tre delspørgsmål; for det første frivillighedens rolle som revser af det officielle hjælpesystem. Her behandles frivilligheden som noget overordnet og der tages afsæt i de interessegrupper, som har præget samfundet i almindelighed, som beskrevet i kapitel 2. De forskellige måder psykisk sårbare italesættes inviterer umiddelbart til at benytte diskursteori, og i det følgende vil jeg vurdere brugbarheden af systemteoretiske modeller til analysen.\n15 15 Det andet delspørgsmål, som skal hjælpe til at belyse, hvilken rolle frivillighed bør spille i forhold til den sociale indsats for psykisk sårbare, handler om hvordan målgruppen selv opfatter hjælpen, her kunne fænomenologien være en hjælp, der bliver vurderet som en mulig teori, til analysen. Det tredje delspørgsmål handler om hvorvidt, det er acceptabelt at benytte frivillighed til at bære samfundets byrder. Det er affødt af debatten, som indledte opgaven, det er aktuelle emner, og spørgsmålet tilkendegiver fra min side et ønske om at vurdere, hvad der kan gøres og af hvem. Det lægger op til, på hermeneutisk vis at fremhæve dele af feltet, som det fremstår netop nu og åbne for en perspektivering. Jeg vil vurdere konfliktteoretiske modeller for analysen af denne del fordi jeg tænker, denne model indeholder forskellige bud på konkrete handlemuligheder og lægger op til en normativ fortolkning. De tre mulige teorier vil blive gennemgået i kapitel 5, hvor jeg samtidig begrunder mit valg. Videnskabs teoretiske overvejelser og forankring. Ontologien i projektet er mit menneskesyn. Mit menneskesyn er dynamisk, forstået sådan, at mennesket påvirker staten/ gældende system og omvendt. Hammerlin og Larsen (2012) s 33. Epistemologien i projektet er hermeneutisk, jeg starter med en forforståelse, på et ikke særlig velfunderet grundlag og jeg opnår erkendelse ved at undersøge en delmængde og sammenligne med helheden, altså frivillighed i almindelighed med frivillighed i eksemplet psykisk sårbare. Jeg bruger få informanter og resultatet kan ikke umiddelbart generaliseres til helheden, men dog ændre holdningen og indsigt med henblik på yderligere studie af feltet. Harboe (2006) s Kapitel 4. Empirisk Undersøgelsesmetode. I afsnittet redegøres for hvor og hvordan jeg finder oplysninger, til brug for analysen af emnet. Jeg bruger tekster, artikler, bøger, to kvalitative interview og forsøger at hente svar fra brugere om deres præferencer til frivillige kontra professionelle i psykiatrien, via spørgeskema, som er sendt 4 steder. Det er selvfølgelig kvantitativt, dog i begrænset antal. Valg af informanter. Samfundsniveau; der bruges empiri fra litteratur. På organisationsniveau: dvs. socialt frivillighedsarbejde undersøges gennem publikationer fra Psykiatritopmødet. Litteratur om frivillige organisationer.\n16 16 Individniveau; beskrives dels ved brug af publicerede interviews og dels ved samtaler med berørte parter; psykisk sårbare og pårørende til psykisk sårbare, i det omfang det er muligt. Jeg have spørgeskemaer ude tre steder, Frelsens Hær Nakskov Værested "Havnen", Omsorgstjenesten Frederiksberg Kbh. og "Huset i Nykøbing F. hvor stemmehørernetværket holder til. Rammer omkring interviewene. Jeg har optaget samtaler elektronisk i to tilfælde, begge gange har jeg besøgt informanten. Jeg har oplyst de to informanter om emnet og om min indfaldsvinkel, jeg har tilsendt min problemformulering og de underordnede spørgsmål, men jeg har bevidst ikke lavet in interview guide. Begrundelsen for dette var, at de begge var eksperter på deres område. De kunne og har bidraget med informationer, som jeg sandsynligvis ikke havde overvejet at spørge om. Jeg har undervejs stillet uddybende eller afklarende spørgsmål. Det med andre ord tale om et semikonstrueret interview. Kvale og Brinkmann(2009) s 151. Desuden har jeg lavet et kort spørgeskema til anonymt brug og sendt det ud fire steder, det ene var en Stemmehørergruppe på Facebook, de tre andre var på væresteder hvor lederne på de respektive steder ville hjælpe med uddeling og indsamling. Jeg fik kun ganske få besvarelser og valgte efterfølgende at sende et spørgsmål pr mail til min hoved informant, i kraft af hendes involvering med Stemmehørernetværket og kendskab med brugerne. Besvarelsen er tilføjet som sidste afsnit i transskriptionen af Susanne Lautrups interview mærket bogstav L. Interviewsituationen. De to nøgle informanter var begge meget vidende, det har ikke været nødvendigt at udarbejde en detaljeret guide, i begge tilfælde har jeg sendt en mail med en kort introduktion af mit emne. Det meget åbne oplæg har betydet, at jeg fik oplysninger om aspekter, som jeg ikke selv ville have spurgt om. Databearbejdning. De to interviews er transskriberet, dog med udeladelser, dels fordi der har forekommet passager med ikke relevante informationer og dels fordi informanten, i løbet af interviewet, har ønsket at stryge nogle udtalelser, det er naturligvis blevet respekteret. Analysestrategi og kodning.\n17 17 Jeg har inddelt interviewteksterne i afsnit, som har fået en overskrift samtidig med, at hvert afsnit har fået et bogstav i alfabetisk rækkefølge. Overskrifterne er skrevet med skråskrift og i selve afsnittet her jeg markeret ord og sætninger med fed type, for at præcisere hvor i teksten jeg lægger fokus. Der vil i analysen blive refereret til bilagets sidetal og bogstav for relevante afsnit. Gyldighed / kvalitet pålidelighed /reliabilitet Undersøgelsen er besværliggjort af manglen på tilgængelighed i forhold til psykisk sårbare. Spørgeskemaer, som er delt ud til psykisk sårbare, er tænkt som en anonym besvarelse, det kan derfor ikke forventes, at de som har besvaret har bekræftet diagnosen skizofreni i forbindelse med besvarelsen. Jeg har taget til takke med, at de har vedgået at være i målgruppen med en psykisk diagnose. Kapitel 5 Projektets teoretiske udgangspunkt. Afsnittet er en redegørelse af den teori jeg vælger for at analysere problemformuleringen. Jeg gennemgår tre mulige og foretager et begrundet valg. Systemteoretiske modeller egner sig til at behandle overordnede gruppe og samfundsproblemer, nyere systemteori indeholder socialkonstruktivisme og diskursteori. Hutchinson og Oltedal (2006) s Vi skaber viden, det sker gennem sociale konstruktioner og forståelse af den viden sker gennem det sprog vi bruger, vi foretager et valg, når vi italesætter begreber fra vores hverdag og samtid. Det valg, vi foretager, er afhængig af vores perspektiv. Socialkonstruktivisten stiller sig kritisk overfor det givne, den herskende diskurs og gør det til sit mål at søge ny erkendelse. Samtidig perspektiveres den herskende diskurs, ud fra overvejelser om magt og interesseforhold. Juul og Pedersen (2012) s. 187 ff ff I analysens første del diskuteres frivillighedsorganisationernes rolle som revser af det professionelle system. Der er tale om samfundsskabte strukturer, når de frivillige organisationer er medskabende i forhold til servicestaten se afsnit 2, vi ser samtidig, at frivillighedsorganisationerne er næsten 100 år senere på banen, når det gælder opmærksomhed på psykisksårbare, det interessante er hvorfor. Socialkonstruktivisme har fokus på magtperspektivet, hvem definerer, hvordan tingene skal forstås. Socialkonstruktivister peger på de herskende interesser, doxa i institutioner o. a. som medvirkende faktor eksempelvis i medicinforskning. Juul og Pedersen (2012) s 204ff. Kritik af systemteorien er dens manglende stillingtagen til interessekonflikter, teorien peger på perspektiver, men uden at\n18 18 anvise mulige konklusioner på værdierne af perspektiverne. Jeg bruger en del forskellige tekster i min analyse, men jeg bruger udsagnene til at analysere spørgsmålet, ikke til en egentlig diskursanalyse, hvem, der siger hvad, fremgår af præsentation af informanter, og tjener som hjemmel for valget af informanter, for at kunne benytte en socialkonstruktivistisk analyse ville det være nødvendigt at afsøge feltet af tekster grundigt og systematisk, det vurderer jeg, er for stor en opgave i forhold til det nærværende projekt. Fænomenologien handler om hvordan individet opfatter tingene, vi opfordres til at lægge vores forforståelse til side og se med åbent sind på sagen. Kritikken af fænomenologien er, at den ikke giver praktiske anvisninger, på problemløsninger. Hutchinson og Oltedal (2006) s Konfliktteoretisk model savner på ingen måde ideologi, den stammer fra Marxismen og er dermed politisk farvet. Den har meget greb om undertrykkelse og analyserer sociale konsekvenser ud fra processer og strukturer i samfundet. Foruden Marx er Freire fra Brasilien en afgørende bidragsyder til teorien, Freire analyserer tilsvarende samfundets undertrykkelse af grupper og individer. Han advokerer dialog, hjælperen og den undertrykte samarbejder om at opnå forståelse og viden. Drivkraften er menneskets søgen efter en værdig tilværelse. Dette står i kontrast til antidialogen, som meget kort forklaret, består den af erobring, isolation, manipulation og kulturelle invasion. Den undertrykte tvinges til at dele holdning med den dominerende part. Forfatteren gå videre til at beskrive den nye bevægelse, som sætter mindre fokus på klasse og mere på mærkesager, her iblandt eksempelvis udviklingshæmmede. Bogen beskriver med Lorentz nogle kendetegn af den nye sociale bevægelse som; fragmenterede og netværksdannende, de har fokus på selvrealisering, frivillighed og selvhjælpsgrupper. Modellen giver med Dominelli et bud på hvordan socialarbejdere kan engagere sig i kampen, nogle af de nævnte principper er undlade at være undertrykkende, spørge klienten direkte, informere og udfordre undertrykkelsen, der hvor den kan spores i både institutioner og kultur, såvel som på det personlige plan. Et centralt begreb er empowerment. Det handler om at lade de undertrykte få magt til at ændre de samfundsstrukturer, som har været undertrykkende. Om Socialarbejderen siges det, at de må tage stilling og arbejde i mod undertrykkelsen. Kritikken af konfliktteoretisk model er givet vis, at den er politisk, den har tendens til at fokusere på grupper snarere end individer endelig, at den kan fremstå belærende og dermed undertrykkende. Hutchinson og Oltedal (2006) s 186 ff. Jeg vælger at bruge konfliktteoretisk model til at analysere frivillighedens rolle, fordi den har et klart ideologisk standpunkt og direkte peger på socialarbejderens rolle i forhold til at udforske og analysere, endelig\n19 19 peger modellen på forandrings muligheder. De styrker mangler i socialkonstruktivisme og fænomenologien. Kapitel 6. Analyse Indledning Jeg vil starte med nogle overvejelser om frivillighed generelt, baseret på teksten i kapitel 2, som jeg holder op mod forskellige udsagn fra interviews i Iben Melbyes bog Krykker eller stylter. Det fremgår af den historiske oversigt, at der har været en symbiose imellem hjælpeorganisationer og staten helt fra tidlig tid. Ulla Habermann siger i et interview: " De er hinandens spejl. Der er en relation mellem dem som gør at de begge to er nødvendige i det rum, man kalder socialt arbejde." Melbye (2001) side 34. Præsentation af informanter. Jeg vil præsentere informanterne, som bliver brugt før det relevante afsnit. Informanter til det første afsnit er to netværk, dels Galebevægelsen og Det sociale netværk. Desuden udsagn taget fra bogen En helt anden hjælp af Pernille Jensen. Jensen (2006), samt bogen Kære Louise Dorrit Cato Christensen (2011) Bogen giver en detaljeret beskrivelse af det psykiatriske behandlingssystem. Luise døde juli 2005, det er med andre ord en nutidig beskrivelse. Susanne Lautrop er journalist og mor til 4 børn, hvoraf specielt et af hendes 4 børn bliver omtalt i interviewet. Susanne er samtidig primusmotor i stiftelsen af Stemmehørerenetværket i Nykøbing F. Analyseoverskrift 1 Frivillighedens rolle som revser Hvis vi ud fra den historiske gennemgang i afsnit 2, sammenligner sociale indsatser, og den påvirkning som civilsamfundet er ansvarlig for, er det påfaldende, at fattige og undertrykte i den almene befolkning har fået mere og tidligere hjælp end de psykisk sårbare. Lone Møller siger: "Der tales meget om, at de frivillige organisationer skal hjælpe de svage, men man kan jo kun stemple en gruppe som svage, hvis de er synlige, f. eks på gaden. Interview med Lone Møller, Melbye (2001) s. 17 Et blik på kapitel 2 og Michel Foucaults bud på sagen tydeliggør hvordan, psykisk sårbare har været usynlige for de civile kræfter i mange år, som nævnt kommer de første støttegrupper for psykisk sårbare på banen ca. 100 år senere end tilfældet var for "værdigt trængende". Det bringer os frem til Galebevægelsen, som er opmærksomme på forholdene for psykisk sårbare. Galebevægelsens manifest hedder i 1988 citat: "Vi har et kritisk forhold til den etablerede psykiatri."\n20 20 "Vi kræver forbud mod tvangsbehandling, som kan ændre hjernen varigt." "Vi kræver lovsikret ret til medicinfri hjælp." "Vi ønsker at afprivatisere psykiske lidelser og psykiske problemer." "Vi kræver påvisning og forebyggelse af lidelsesskabende faktorer i samfundet." Fra Amalie nr. 4 i Bundesen m.fl. (2001) s De har fat i forskellige ting, men der hvor de skiller sig ud fra de efterfølgende tekster, er de sidste to linjer, de ønsker at afprivatisere psykiske lidelser og påvise, samt forebygge lidelsesskabende faktorer i samfundet. Konfliktteoretiske modeller har et afsnit om antidialog, som omhandler situationer, hvor der ikke er dialog, men i stedet undertrykkelse. Magtmidlerne går fra de hårdeste metoder til de mere raffinerede. Hutchinson og Oltedal (2006) s Vi læste Foucaults beskrivelse af behandlingen, som er at sammenligne med tortur kap. 2, mere nutidigt peger ovenstående tekst på brugen af tvangsbehandling, som ændrer hjernen varigt. Lidelsesfremmende faktorer i samfundet kunne forklares med antidialogen som del og hersk, magthavere isolerer de undertrykte for at skabe afstand, desuden holdes plejepersonalet, på plads ved kun at tage sig af en afgrænset del af problemet, disse ting foregår skjult, med paternalistiske forklaringer; under påskud af omsorg. Hutchinson og Oltedal (2006) s Her vil jeg henvise til et enkelt af mange eksempler på personale forholdene i psykiatrien. Lene Hjort Larsen, Pensioneret kontorchef og uddannet jurist. Fortæller i en kronik i Berlingske om hårrejsende forhold blandt personaler i psykiatrien. Artiklen er fra juli Fanget Bilag side 46. Nu 24 år efter Galebevægelsens manifest hedder det i fælleserklæringen fra psykiatritopmødet 2012, brugerinvolvering, myndiggørelse og mindst mulig indgriben. Omkring brug af medicin siges der, at der er behov for forskning i recovery og dialogbaseret tilgange i behandlingen. Året før, 2011, hed det omkring brug af medicin; de unge og deres pårørende skal tages med på råd især hvad angår medicin og dens bivirkninger, det er vigtigt at behandlingen har recovery for øje. Alt for mange psykisk sårbare unge risikerer i dag medicinering i doser langt over hvad Sundhedsstyrelsen anbefaler. Bilag side 48 og 49. Poul Nyrup Rasmussen skriver i forordet til bogen Kære Louise af Dorrit Cato Christensen, at det er nødvendigt at tale åbent og i fællesskab med de psykisk sårbare og deres pårørende skabe netværk for at skabe forandringer. Han nævner, at der hvert år dør mennesker som følge af over- eller fejlmedicinering, og at mennesker med psykisk diagnose i gennemsnit lever år kortere tid.\n21 21 Christensen(2011) Sagen om Louise beretter, at moderens klage til patientforsikringen blev svaret med, at behandlingen med antipsykotisk medicin var i overensstemmelse med bedste specialiststandart, på trods af offentlige udtalelser fra danske og skandinaviske farmakologer, som siger det modsatte. Der skal tilføjes den lille tvist, at den anklagede læge blev ansat i Patientklagenævnet, mens klagen blev behandlet. Christensen (2011) s 209 og 212. Susanne Lautrop siger i afsnit C omkring magt til fortolkning; at alle mulige reaktioner naturlige bliver karakteriseret som del af symptomerne på skizofreni. Bilag side 33 f. f. Der er sammenfald med Galebevægelsens manifest, det er påfaldende, at der er gået et kvart århundrede, uden at kravene er tilgodeset. Endnu et kig på antidialogen i retning af manipulation, hvor det fremføres af magthaverne kan holde kontrol over organisering og samtidig holde en pseudodialog. Hutchinson og Oltedal (2006) s Det kan anskues som pseudodialog at ansætte den anklagede læge i Patientklagenævnet. Pernille Jensen siger i sit forord at undersøgelser foretaget i 1970'erne og 80'erne er blevet underkendt, den etablerede psykiatri anvendte forskellige forklaringsmodeller, når de ville bortforklare forskernes fund. Patienten havde måske været fejldiagnosticeret til at begynde med eller de var slet ikke raske. Siden da er der opstået et samarbejde mellem forskere og brugere / pårørendeforeninger, som kan modarbejde, at magthavere får fortrinsret i tolkninger. Jensen (2006) Galebevægelsen blev splittet som følge af interne stridigheder se kap 2, det kunne være medvirkende årsag til at protesterne ikke blev hørt. Arnhild Lauveng fortæller hvordan hun en dag sidder i fællesstuen og ser en mus på boghylden, da hun siger det, bliver hun fuldstændig ignoreret, men da en af personalet lidt senere ser det, bliver der en farlig ballade. Hun diskuterer efterfølgende magt og reel bruger indflydelse, hun har i sin kapacitet af psykolog et oprigtigt ønske om at lytte og samarbejde med brugerne, men hun vedgår at det er svært. Noget af det svære er blandt andet, at vi reagerer så automatisk, at vi end ikke registrer magten, som den fortolkningsmagt eksemplet ovenover illustrere. Lauveng (2009) s Susanne Lautrop siger i afsnit i, når der er en massivt lukket mur af modstand, er det nødvendigt at buldre frem. Sådan som Galebevægelsen gjorde. Bilag side 41. Pernille Jensens bog er en lang række interviews med mennesker, som har oplevet systemet personligt, konfliktteoretiske modeller fremfører vigtigheden af at tale direkte med de berørte, det er et nødvendigt mandat, det fremføres samtidig, at det er nødvendigt at påvise sammenhænge og problemer i systemet. Teksten går videre til at forklare, at de konflikter som opstår, når man kritiserer, kan være vejen frem til forandring, forudsat at dialogen ikke fastlåses. Hutchinson og


Giordana Fusion - Cykeltrøje - Korte ærmer - Dame - Grape - Str. S fra Giordana med Prisgaranti\nHjem / Cykeltrøjer Dame / Giordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S\nVarenummer (SKU): 842009160213 Kategori: Cykeltrøjer Dame\nGiordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nGiordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S Produktfakta\nVarenavn: Giordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S\nVare ID: 842009160213\nGiordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S fra Giordana\nGiordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S er blandt de eftertragtede cykeldele. Cykeltrøjer Dame er kategorien som rigtig mange ønsker sig noget fra. Cykelpartner er nok Danmarks mest populære online shop, når der skal købescykeludstyr. Produktet du ser på her giver dig mulighed for at fortryde købet helt op til 365 dage efter dit køb. Når du jagter cykeludstyr, kan du gøre det ret let for dig selv; det der skal i kurven er vare her på siden, og du er ikke den eneste, der har købt det her. Du skal også huske på, at der er prisgaranti på Giordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S fra det populære mærke Giordana, som du har set i cykelsportens verden. Når landevejen eller skovbunden ligger for dine fødder og du sidder på cyklen, er det vigtigt, du tænker på at kroppen har brug for væske undevejs. Drikkedunken på din cykel kan bare være fyldt med smagen af blåbær gennem energidrik.\nGiordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i den populære kategori Cykeltrøjer Dame. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Giordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S hos den populære shop Cykelpartner, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Her i online shoppens kæmpe udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der er det oplagte valg denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne være lavere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøb Giordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S allerede i dag til kun kr. 479.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nGiordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S er populær for cyklister\nShoppes der produkter online, begunstiges du af bedre rettigheder, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når du har handlet dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i de mange webshops der er på det danske marked. Og du kan endda gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så vælg det, der passer bedst til dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\nVær den første til at anmelde “Giordana Fusion – Cykeltrøje – Korte ærmer – Dame – Grape – Str. S” Annuller svar