Naga anmeldelse og vejledning | FX Trading Master\nNaga anmeldelse og vejledning\nBetalingsmetoder Bitcoin Payments, Kreditkort, Giropay, Mastercard, Neteller, Skrill, Vietcombank Transfer, Visa, Bankoverførsel\nMin. Handle Variabel\nLøftestang 1:30 Detail, 1: 200 Professional\nEn lang liste over valutaer med high handelsvolumener og likviditet er tilgængelige.\nNaga tilbyder et omfattende udvalg af gearede kryptoer og tilhørende strategier.\nMønter BTC, ETH, USDT, ADA, BNB, XRP, DOGE, USDC, DOT, UNI, ICP, BCH, MATIC, LINK, LTC, BUSD, XLM, SOL, ETC, VET, WBTC, THETA, EOS, TRX, FIL, DAI, XMR, AAVE, NEO, KLAY\n1 Hvad er Naga?\n2 Sådan fungerer social handel\n4.1 Naga webplatform\n9 Fordele ved handel med Naga\n10 Ulemper ved at handle med Naga\n13 Naga dom\n14.1 Hvordan åbner jeg en konto hos Naga?\n14.2 Er handel med Naga sikker?\n14.3 Er Naga Trading ægte?\n14.4 Hvordan fungerer Naga Trading?\n14.5 Hvad er handelstiderne på Naga?\n16 Alternativer til Naga\nNaga er en administreret social handelsplatform, der tillader kunder at alt andet lige dele og kopiere strategier på mere end 950 aktiver, herunder forex, aktier og kryptoer. Kunder kan udnytte mæglerens proprietære duplikerede handelsplatform eller tilknytte de finansielle markeder ved hjælp af de etablerede MT4 og MT5. Vores revision adskiller gearingsrenter, udgifter, indskud, hævninger, og det er kun begyndelsen. Opdag, hvordan Naga fungerer i dag.\nNaga er et socialt investeringssystem, der tilbyder adgang til en bred vifte af duplikathandel highlights på tværs af en bred portefølje af aktiver. Én live -konto er tilgængelig for alle detailhandelskonti. Personer, hvis handler er duplikeret, får hurtig betaling.\nNaga Group AG blev etableret i 2015 af Yasin Qureshi og Benjamin Bilski. Organisationen gennemførte sit første salg af aktier i 2017 og oversteg $50 millioner på et par måneder på Frankfurt -børsen.\nMæglervirksomheden er i øjeblikket bosat i Limassol, Cypern. Den har dog ti arbejdspladser overalt på planeten, der husker Sydafrika, Mexico og Indien.\nNaga Markets Ltd driver under Naga Group AG og ledes af Cyprus Securities and Exchange Commission (CySEC). Det europæiske element er godkendt af UK Financial Conduct Authority (FCA).\nSocial handel giver investorer mulighed for at kommunikere og dele tanker med lokale personer. Traders kan ligeledes kopiere og eksekvere forskellige kunders strategier. Denne handelsstrategi er nyttig for nye startere, der skal lære metoder og få tips fra erfarne investorer.\nEn social erhvervsdrivende kan beslutte at købe sig ind på en anden forhandlers kanal, hvor deres positioner og systemer kan ses. Kunder har derefter på det tidspunkt alternativet til eksempelvis at kopiere deres Bitcoin -handler.\nTraders kan under alle omstændigheder udføre deres egne fareparametre og screen porteføljens ydeevne i realtid, ved at beholde og trække midler afhængigt af situationen.\nNaga tilbyder over 950+ aktiver:\nForex - 48 mindre, større og eksotiske valutapar, for eksempel GBPUSD og AUDJPY\nKryptovalutaer - 27 kryptokurver, for eksempel BTC, ETH, LTC og XRP\nCFD'er - 400+ CFD'er på lager, f.eks. Passage, General Mills og Tesla\nRåvarer - 7 varer, f.eks. Olie, kobber og hvede\nIndeks - 19 globale indekser, for eksempel S & P500, UK100 og US30\nAktier - 400+ lagre, for eksempel Apple, Coca Cola og Netflix\nFutures - 12 futures, for eksempel FTSE100, JAP225 og DE30\nETF'er - 17 ETF'er, for eksempel EEM, GSG og DIA\nNaga Web er mæglerens repræsentative platform, der giver klienter mulighed for følgelig at kopiere handler fra forskellige personer og konfigure -pris advarer straight fremad fra en webbrowser. Platformen tilbyder en stor del af de brugere, der findes i MT4 og MT5, tæt på en progression af ekstra highlights:\nFuld adgang til alle Naga -handelsmarkeder\nCourier til deling af analyse\nLeaderboard for bedste investorer\nNaga -platformen er ligeledes tilgængelig som en mobilapplikation på iOS og Android.\nMT4 er en almindelig forex handelsplatform, der har en brugervenlig grænseflade og er rimelig for unge. Highlights omfatter:\n4 slags afventende ordrer\n3 slags øjeblikkelige ordrer\n30 tekniske indikatorer\n31 grafiske objekter\nMT4 kan downloades på Macintosh, Windows og som en bærbar applikation på iOS og Android.\nMT5 er en anden brancheførende platform med banebrydende highlights for set-up investorer. Nagas MT5 -terminal tilbyder et mere omfattende omfang af instrumenter i modsætning til MT4, herunder ansvar for aktier, hvor kunder kan erhverve udbytte. Forskellige highlights omfatter:\nKapacitet til at flytte midler mellem konti\n6 slags afventende ordrer\n4 slags øjeblikkelige ordrer\n38 tekniske objekter\n44 grafiske objekter\nMT5 kan hentes på Macintosh, Windows og som en mobilapplikation på Android og iOS.\nSpreads på Naga er variable og nul provision på de fleste aktiver. Almindelige spreads på GBP/USD er f.eks. 1,8 pip med et tilsvarende gebyr på indekser. De ensomme kommissionsgebyrer er på CFD -aktier (0,20%) og ETF'er (0,10%).\nNaga opkræver et niveaugebyr på € 0,50 for alle handler, der replikeres. Desuden anvendes 5% på handler med en fordel svarende til eller bigger end € 5. Denne gennemsigtige gebyrstruktur gør det enkelt at spore omkostninger ved dobbelt handel.\nEnkeltpersoner kan tjekke deres kontos gearing i området Handelskonti. I overensstemmelse med administrative nødvendigheder spænder gearingen fra 1: 1 til 1:30 for detailkunder, der er afhængige af instrumentet. Under alle omstændigheder opnår dygtige forhandlere might priser på op til 1: 200 ved at nå klientassistance.\nAktivitetsgrænser for detailhandel er som følger:\nRåvarer (uden guld) - 1:10\nStore futuresindeks - 1:20\nFutures råvarer - 1:10\nStore forexpar - 1:30\nMindre forex par - 1:20\nForskellige futures - 1:10\nStore indeks - 1:20\nMindre indeks - 1:10\nAktier - 1: 5\nCrypto - 1: 1\nGuld - 1:20\nETF'er - 1: 5\nNaga tilbyder mere end 20 indbetalings- og tilbagetrækningsteknikker. Ikke desto mindre afhænger de tilgængelige alternativer af den nation, du befinder dig i. Teknikker omfatter:\nKredit-/betalingskort, for eksempel Visa, Mastercard og Maestro (Instant)\nKryptovalutaer, for eksempel Bitcoin, Naga Coin eller Ethereum (Instant)\nAlternative betalingsteknikker, for eksempel Skrill, Giropay og Neteller (Instant)\nAlle teknikker kræver en basisindbetaling på $250 eller det samme. De største depositumbehov afhænger af det land, du bor i.\nTilbagetrækningskrav udarbejdes omkring samme tidspunkt eller den næste dag, hvis opfordringen indgives uden for arbejdstiden. Selvom der ikke er nogen indbetalingsgebyrer, opkræver Naga et standardudbetalingsgebyr på $5 eller det samme, og basisudbetalingen er $50.\nOverhængende kunder kan benytte en gratis demo -handelskonto. Testkontoen gøres naturligvis tilgængelig, når du tilmelder dig Naga og ledsager $10.000 i virtuelle kontanter. Testsystemet giver dig mulighed for at lære Naga-platformen og -interfacet at kende, mens du prøver dine handelsstrategier uden risiko.\nFordele ved handel med Naga\nLav udgifter til handel med kopier\nLeaderboard for handlende, der skal kopieres\nEksklusiv webbaseret platform\nNaga platform på iOS og Android\nUlemper ved at handle med Naga\n$250 mindst indbetaling\nKun én standardkonto blev annonceret\nDu kan kontakte kundesupport via et par kanaler, der er optaget nedenfor. Gruppen er tilgængelig mandag til fredag fra 9:00 til 20:00 EEST.\nLive chat - Findes på den nederste del af hjemmesiden\nTelefonnumre - International +357 25 041410, Storbritannien +44 20 3318 4345\nHQ -adresse - Ariadnis 7, Moutagiaka, 4531 Limassol, Cypern\nKundemidler opbevares på separate konti hos direkte EU -banker. Dette garanterer, at midler isoleres fra organisationskapital og hjælper med at garantere, at de ikke misbruges. Interfacet er ligeledes fået med firewalls og krypteringsprotokoller. Desuden har alle Naga-konti mulighed for at tilføje multi-faktor-verifikation ved login for udvidet sikkerhed.\nNaga har meget at bringe på bordet. Kunder kan kopiere børser fra erfarne investorer på over 950 aktiver. Den sociale handelsmægler leverer MT4 og MT5 ud over sin webbaserede terminal, der ledsager en omfattende oversigt over funktioner. Solid administrativ oversight fra CySEC og FCA øger desuden dens tillidsvurdering. Den eneste s1TP86Væsentlig ulempe er den generelt high mindst indbetaling.\nHvordan åbner jeg en konto hos Naga?\nDet er klart at åbne en konto hos Naga. Følg forbindelsen herunder, og vælg 'Registrer'. Du skal udfylde en kort meningsmåling, bekræfte din karakter og dokumentere hjemmet. Når din konto er blevet kontrolleret, kan du sign logge ind og begynde at handle. Børsen tilbyder ligeledes en islamisk handel-fri konto på forespørgsel.\nEr handel med Naga sikker?\nNaga tilbyder en ubestridelig grad af kundesikkerhed. Forhandlers midler opbevares på separate konti hos s1TP86Vigtige EU -banker. Ekstra sikkerhedsfunktioner på loginstadiet hjælper ligeledes med at give et robust handelsklima. Internethandel er imidlertid usikker, især når man lægger ressourcer i kryptoer og gearede CFD'er. På samme måde er der ingen garantier for, at de systemer, du kopierer på platformen, vil skabe afkast.\nEr Naga Trading ægte?\nNaga Trading er en autentisk mægler, der ledes af Cyprus Securities and Exchange Commission (CySEC) under licensnummer 204/13. Organisationen har desuden en licens hos FCA i Storbritannien. Derfor har vi opfyldt organisationen som en anstændig kopihandelmægler.\nHvordan fungerer Naga Trading?\nNaga er et socialt handelsnetværk, der forener klienter til at dele data og investereigate -teknikker. Kunder kan kopiere dog mange handelsrammer, som de har brug for, og kan se de bedste Naga -forhandlere gennem leaderboardet. Hver gang en klient kopierer din bytte, får du afbetaling straight fremad til din konto. Kopihandelsadministrationen er sådan set tilgængelig på Naga -webplatformen.\nHvad er handelstiderne på Naga?\nKunder kan komme til handelsplatforme hele dagen, hver dag. Ikke desto mindre afhænger markedets arbejdstid af det særlige aktiv. For eksempel er forexmarkedet tilgængeligt 24/5, mens kryptokurver er åbne hele dagen, hver dag. Bemærk, spreads might strækker sig i tider med lav likviditet.\nNaga anerkender handlende fra Australien, Storbritannien, Sydafrika, Singapore, Hong Kong, Indien, Thailand, Frankrig, Tyskland, Norge, Sverige, Italien, Danmark, De Forenede Arabiske Emirater, Saudi -Arabien, Kuwait, Luxembourg, Qatar og de fleste forskellige lande .\nHandlende kan ikke bruge Naga fra USA, Iran, Canada, Korea, Cuba, Syrien, Irak.\nAlternativer til Naga\nHvis du søger efter alternativer til Naga, har vi indarbejdet en oversigt over de bedste 5 mæglere, der ligner Naga nedenfor. Denne oversigt over mæglere som Naga er arrangeret efter lighed og inkorporerer bare organisationer, der anerkender handlende fra dit område.\nOctaFX -OctaFX tilbyder handel med flere aktiver på en række platforme og bærbare arrangementer.\nRoboForex -RoboForex er en online-mægler med flere aktiver, der bidrager med utrolige handelshjælpere.\nFP Markets -FP Markets er en multi-asset mægler, der bidrager med en beslutning om handelsplatforme.\nAvatrade - Drivende forex- og CFD -mægler rettet i Irland, Australien, Canada og Sydafrika. Avatrade er især solide i inkorporering, herunder MT4\nFBS - FBS er en top onlinemægler, der bidrager med MT4- og MT5 -handel på tværs af en række instrumenter.


Din Lokale Fodterapeut Metha Graae Holm Fra Værløse. - Sundhed og Helse.\nFODTERAPEUT METHA GRAAE HOLM\nOplysninger For Fodterapeut Metha Graae Holm\nMetha Graae Holm\nSent Til Sin Fodterapeut Metha Graae Holm\nFodterapeut.dk er en side, hvor du kan drage nytte af Fodterapeuter specialist viden og Metha Graae Holm. Desuden kan du let og hurtigt finde informationer om forskellige klinikker samt finde en Fodterapeut i dit område.\nStort set alle statsautoriserede fodterapeuter er organiserede i Danske Fodterapeuter. Det er Metha Graae Holm. Langt størstedelen af de cirka 1800 medlemmer er selvstændigt erhvervsdrivende


7,2Godt162Se alle 162 Hotels.com-anmeldelser på\nVenligt personale og god morgenmad 😊 28. feb. 2020\nSom altid nemt og bekvemt. 11. feb. 2020\nÖrebro Hovedbanegård: 7 minutters kørsel\nTilbyder Good Morning Örebro gratis afbestilling og fuld refusion?\nJa, Good Morning Örebro har fuldt refunderbare værelser på vores hjemmeside, som kan afbestilles op til et par dage før indtjekning. Du skal bare sørge for at tjekke overnatningsstedets afbestillingspolitik for de præcise vilkår og betingelser.\nGodt 7,2 Af 162 anmeldelser


Hvis sidst du ofte begyndte at løbe på toilettet på grund af de ønsker af kroppen, så er der to muligheder: den første - du har brugt en masse væske, som nu beder udenfor, den anden - et signal om sygdommen.Hyppig vandladning uden smerter involverer hyppig trang til at tømme blæren, selv om natten (nykturi).Den anden mulighed kan forklares ved, hvad der sker irritation af urinrøret og blærehalsen selv.Det er i denne koncentrerede et stort antal af receptorer, der er involveret i direkte regulering af strækning af muskelfibre hele membranen i urinvejene.Med denne stimulering af receptorer som sensorer, signal hjernen om fyldning af blæren, som svar på vores små grå provokerer sammentrækning af sine muskler, og et ønske om at gå på toilettet.Hvis du har nogen forstyrrelser, infektioner, bakterier og andre elementer i hjernen sender til receptorerne lzhesignaly der gør du kører til badeværelset ofte nok.Lad os se, hvad slags sygdom snyde vores krop.\nHyppig vandladning uden smerter: Årsager\nsygdomme, der angriber vores blære, der er så mange, men vi vil fokusere på de mest almindelige.\n1. stråling blærebetændelse .Det ser ud på grund af anvendelsen af strålebehandling.Under denne handling er en betydelig skade af epitelceller, som er en del af blæren slimhinde.Som et resultat, halsen bliver alvorlig irritation, som er snyd vores kroppe.\n2. Prostata adenom .Sygdommen, som provokerer hyppig vandladning hos mænd med en aktiv vækst af adenom.Denne forsegling lukker hulrummet i urinrøret, som kan forstyrre den normale drift af kroppen.\n3. Prostatitis .Han er også en mand sygdom.Provokerer inflammation i den bageste del af urinrøret.Kendetegnet ved meget skarp og stærk trang til at annullere, men sygdommen er ledsaget af frigivelse af kun et par dråber urin.\n4. cystocele .Denne titel blev tildelt sænkningen processen med blæren.Den ledsages af en konstant utilpashed trang til at tisse, og urininkontinens, når du griner eller samleje.\n5. sten i urinvejene , der irriterer livmoderhalsen.Undertiden en lille sten fragmenter kan drysse på bagsiden af urinrøret og provokere hyppig vandladning uden smerter.\n6. infektioner i uorgenitalsystemet .\n7. anæmi (jernmangel) .Hvis kroppen er mangel på jern, blære mukøse let blive sårbare, hvilket kan føre til betændelse.\n8. rygmarvsskader .\n9. forsnævring af urinrøret (striktur).Hyppig vandladning uden smerter er et vigtigt symptom på en patologi.\n10. Ændringer i sammensætningen af urin .Syreindholdet kan irritere slimhinderne, der forårsager trangen til tomme.Syren kan stige som følge af anvendelse af tilstrækkeligt store mængder kød, varmt og krydret mad.\ni strid med blæren bør straks se en læge for at fastslå årsagen til provokatør.Efter diagnosen lægen vil ordinere dig en passende behandlingsforløb, som vil omfatte en bred vifte af lægemidler med anti-inflammatorisk effekt.


3.4.2008 | Special\nMål- og rammekontoret for Handicap\nAtt.: Anders Bilsoe Lassen\nHøringssvar vedr. den ny ledelsesstruktur for botilbudene på handicapområdet i Socialforvaltningen.\nLFS er enig i de overordnede rammer for en ny organisations-/ ledelsesstruktur i Socialforvaltningen i Københavns Kommune. Centermodellen kan være en glimrende ramme til at etablere en ny indsats, der medtager det bedste fra de nuværende bosteder, hvor der laves meget godt socialpædagogisk arbejde i dag.\nLFS ser muligheder for en bedre dialog mellem forvaltning og centrene om områdets fremtidige udvikling, og forhåbentlig også en bedre dialog med politikerne, der kan være med til at øge deres fokus på området.\nEgentlige ledelsesteam med intern sparring er ligeledes en oplagt mulighed.\nFor LFS er det afgørende at understøtte udviklingen af attraktive arbejdspladser på netop Handicapområdet.\nI de enkelte lokale botilbud, ser vi muligheden for at styrke den nære faglige ledelse, hvis dette gribes rigtigt an.\nVi ser ligeledes muligheden for at systematisere vidensdeling mellem medarbejdere, og der igennem styrke medarbejdernes faglige kompetencer. Øgede muligheder for jobrotation efter eget ønske indenfor centrenes rammer kan også være med til at fastholde og udvikle medarbejderne\nPunkter med særligt fokus:\nMålgruppe og specialisering.\nI forhold til spørgsmålet omkring specialiseringen / målgruppeopdelingen, vil LFS knytte følgende kommentar.\nLFS forstår ideen bag en målgruppeopdeling af de kommende centre, når der tænkes specialisering og kompetenceudvikling med dertil følgende efter- og videreuddannelser af personalet til gavn for beboerne.\nMen vi vil alligevel gerne benytte lejligheden til at knytte nogle kommentar hertil.\nI høringsmaterialet har man forslået at lave 11 centre med overordnet målgruppeopdeling, der rummes i specifikke arbejdstitler.\nVores bekymring går bl.a. på om strukturen sikrer sig imod, at nogle beboere ikke hører inden for rammerne, ved enten at de slet ikke kan ses i de forslået arbejdstitler på centrene eller vil blive kastebold i en kommende visitering.\nHøringsmaterialet tager heller ikke stilling til den problemstilling, at flere af botilbudene i dag har beboere med vidt forskellige handicaps, og som i den ny struktur principielt ville høre til forskellige centre i forhold til målgruppeopdelingen. Da omstruktureringen er målrettet ledelsesniveauet regner vi med, at der ikke i denne forbindelse er tænkt beboerflytninger. Men vi vil gøre opmærksom på, at for nogle beboer vil de komme til at opleve en måske markant ændring hen over tid i forhold til nye tilflyttere, deres kommende medbeboere.\nRisikoen ved at samle de mest støttefunktionskrævende beboere i samme centre, kan være at man får det modsatte af, hvad vi finder som afgørende, netop en attraktiv arbejdsplads.\nPå sigt kræver det, at der skal kigges på bl.a. rekrutterings- og fastholdelsesmuligheder, samt sættes særligt fokus på, hvordan enkeltmandsprojekterne skal håndteres i de pågældende centre, så der herved opnås den attraktive arbejdsplads. LFS deltager gerne i et arbejde med at analysere de særlige problemstillinger, der knytter sig til enkeltmandsprojekterne mhp at finde handlemuligheder.\nMht den konkrete fordeling i centrene finder vi, at de lokale ASUer i langt højere grad er i stand til at vurdere dette end vi i LFS. Dog finder vi, at forvaltningen konkret bør revurdere det sidst beskrevne ”center for aflastningstilbud, projekter og midlertidige ophold”, især på baggrund af bostedernes egne høringssvar.\nEtablering af bofællesskabspladser.\nAf notatet fremgår, at der gives mulighed for at bofællesskaberne, der i dag hører under Handicapcentrene, på sigt kan knyttes til bocentre, og konkret i forslaget til 3 navngivende centre. Vi skal i den anledning bemærke at det endnu ikke er afklaret, hvordan tilknytningen skal være, og vi vil derfor anbefale, at der ikke bliver sprunget led over i processen, nemlig analysen og drøftelsen af, hvorledes bofællesskaberne skal være tilknyttet det øvrige handicapområde, når de ikke længere skal være knyttet til handicapcentrene.\nLFS er bekymrede for, at etableringen af en centerledelsesfunktion, kan indebære nedskæringer på de enkelte bosteder. Nedskæringer, der kommer til at gå ud over det socialpædagogiske arbejde, f.eks. hvis mellemlederstillinger nedlægges. Det er vores opfattelse at der er behov for en styrkelse af den socialfaglige ledelse, også på afdelingsniveau, og det skal derfor nøje vurderes ift de enkelte centre, hvordan man gør dette bedst.\nDertil kommer den foreslåede fællespulje, der inden for 3 år skal udgøre 5 % af det samlede budget. LFS finder procentsatsen høj og tiden kort, taget i betragtning af områdets generelle økonomiske pres. Vi henstiller derfor til, at skabelsen af en fællespulje gøres afhængig af udviklingen i det enkelte center, så man i ledelsesteamet løbende forholder sig til tværgående tiltag i centret, for på den måde at være med til at skabe de bedste vilkår for sikker drift.\nRisikoen ved enhver etablering af større enheder er, at der skabes mere hierarki end egentlig dynamik. For LFS er det derfor afgørende, at botilbuddenes selvforvaltning fastholdes lokalt og unødigt bureaukrati undgås. Centrene skal i vores optik have karakter af strategiske kraftcentre og ikke medføre centralisering af beslutningskompetence og kommunikationsveje.\nLFS finder det vigtigt, at der hurtigt kommer en konkret udmelding om mellemledernes placering i den nye struktur, da dette er en gruppe, som har udtrykt stor usikkerhed om den nye struktur.\nVi opfatter det sådan, at den nye struktur ikke i sig selv betyder mindre brug for ledelse, men muligvis brug for andre ledelsesmæssige kompetencer, end dem der traditionelt kan opfattes i begreberne stedfortræder/souschef/afdelingsleder.\nStruktur i sig selv øger ikke kvaliteten af den sociale og socialpædagogiske indsats.\nSom tidligere nævnt må der sikres nær, faglig ledelse og tilstrækkeligt med ledelsesrum lokalt til at udvikle den faglige indsats.\nVi vil derfor problematisere de konkrete tiltag i notatet, der forslår at dele nuværende bosteder på flere centre, uden at man i den forbindelse har taget stilling til, hvordan man sikrer sig en nær, faglig ledelse på stederne.\nOg man bør være opmærksom på, at geografien også spiller en væsentlig rolle med hensyn til medarbejdernes oplevelse af nærhed i forhold til at have en leder på stedet og ikke i et center.\nDet er i tråd med vores holdning, når vi kan læse at medarbejderne er ansat på det enkelte bosted. Men ikke desto mindre findes flere steder i det udsendte høringsmateriale, antydninger hvor man opererer med en vis fleksibilitet. Det er derfor netop en vigtig udmelding, at basismedarbejderne fortsat er ansat på deres bosted, og ikke som ”daglejere” i et center. Det skal gøres synligt for medarbejderne, hvilke faglige muligheder de har, ved at være tilknyttet et center. Det skal være attraktivt at være medarbejder.\nOvenstående skal forhandles mellem forvaltningen og de faglige organisationer.\nVi vil erindre om, at medarbejderindflydelse via (A)SU og TR-systemet skal forhandles med de faglige organisationer. Dette gælder tillige opbygningen af en hensigtsmæssig sikkerhedsstruktur.\nEn forhandling, vi forventer skal finde sted samlet set for alle forvaltningens botilbud.\nDertil er der iværksat en proces hvor de faglige organisationer og forvaltningen i fællesskab fastlægger de nye rammer for partssamarbejdet.\nLFS ønsker, at organisationerne bliver repræsenteret i ansættelsesudvalgene for de nye centerledere, idet det må forudses, at der er en del interne ansøgere, hvilket kan vanskeliggøre processen for medarbejderrepræsentanterne.\nØkonomi til processen, herunder etableringsomkostninger og særlige HR-tiltag.\nLFS har med glæde noteret, at der ikke er indtænkt en besparelse i forbindelse med den kommende strukturforandring af botilbudene på Handicapområdet.\nMen vi finder det bekymrende, at man påregner at kunne udmønte en større omorganisering som denne inden for botilbudenes nuværende økonomiske rammer. Set i lyset af, at området igennem længere tid har haft behov for en øget økonomi i forhold til særligt at lave en indsats bl.a. mht. efteruddannelse og rekruttering, og taget i betragtning af mediernes bevågenhed på området.\nDet er sjældent set, at større omstruktureringer på kort sigt, har været udgiftsneutrale.\nVi kan pege på bl.a følgende:\nLøn til centerleder incl. annoncering mv..\nLokal etablering af centerleder og evt. administration.\nstøtte de nye ledelsesteams i processen.\nNødvendige IT redskaber.\nDen nødvendige fase til indføring af medarbejderne i en ny struktur.\nEjerskab, fælles værdier og lærings- og sociale aktiviteter kommer ikke af sig selv.\nLFS skal derfor anbefale, at der afsættes en pulje til disse formål.\nMed disse bemærkninger, kan LFS tilslutte sig Mål og Ramme kontorets oplæg.\nTilføjelse til høringssvar vedr. den ny ledelsesstruktur af botilbudene på Handicapområdet i Socialforvaltningen.\nEfter aftale med Anders Bilsøe Lassen på høringskonferencen d.4. april sender vi hermed en tilføjelse til høringssvaret omhandlende finansieringen af centerchefstillingerne i de kommende centre.\nVi finder, centrenes økonomi bør beregnes på ny ud fra de gældende kriterier /kategoriseringer, således at lønsum til centerchef og lokale ledere finansieres forlods. Dette for at sikre objektivitet i økonomifordelingen mellem centrene.\nSåfremt centrene blot etableres med udgangspunkt i de relevante botilbuds nuværende budgetter, vil de små centre økonomisk belastes forholdsmæssigt mere end de store. Der vil desuden være risiko for, at spørgsmålet om, hvorvidt centerchefstillingen kan besættes med intern eller ekstern ansøger vil få betydning for centrets budget. Vi finder, at der i forbindelse med implementeringen bør være så vid udstrækning af objektivitet i økonomien som muligt.\nSidens adresse: https://www.lfs.dk/3156 Loadtid: 0.028 sek.


vedr lovgivning ved gulvvarme - Stoker Pro\nIndlæg af Bigfoot » 11 dec 2010 11:44\nSom overskriften siger, så søger jeg lidt info og især lovtekst vedr. gulvvarme.\nJeg har i august købt huset vi bor i, og her er der i underetagen installeret gulvvarme.\nJeg kan lige kort forklare udførelsen af sløjfen.\nDer er direkte indgang fra fremløbet, altså ingen termisk shunt som sørger for at vandet holder sig på 40grader eller sådan.\nSelve sløjfen er en blanding af radiatorer og gulvvarme. Radiatorerne har bare ingen termostat på returløbet.\nI enden af sløjfen har man skruet propperne ud, for der at skrue rørene til radiatorerne på loftet til.\nDer er ingen pumpe på sløjfen eller noget.\nProblemet er nu, at tænder jeg for varmen på overetagen, så forsvinder alt varmen fra underetagen.\nMin nabo, som er selvstændig VVS mand, fortæller mig nu, at den er ulovlig installeret, da man ikke må blande gulvvarme og radiatorer, og der skal være en skoldsikring, altså termisk shunt på vandet. Vores gulvvarme kører jo med 75 grader varmt vand nu.\nJeg har så fået at vide, at ulovlige installationer, falder tilbage på sælger, og hans betaling, og derfor har jeg haft en del kontakt til ejendomsmægleren omkring dette.\nDe er ikke til at hugge eller stikke i. De er total ligeglade.\nSå det jeg faktisk står og mangler nu, det er de lovtekster vedr gulvvarme, og den udførelse. Det er som sagt hjemmelavet af sælger, og samlet af diverse småstumper, som de lige har kunne finde i kassen.\nHvis nogen har adgang, eller forstand på, ejendomsjura, så de lovtekster vedr. krav til sælger og sådan, ville være godt placeret også.\nDet er lidt træls alt dette, især fordi at sælger bare holder på, at det virkede da de boede der, så derfor skal jeg klappe i. Ejendomsmægleren var også imod mig til at starte med, men da han bare er en sur kværulant på mange områder, og ikke altid kan se sagerne fra andre sider end sin egen. Men han er nu enig med mig, men som han også selv skriver, så kan han ikke tvinge sælger til at betale.\nDet er en rigtig træls sag.... som man måske kan læse sig til....\nIndlæg af Fer » 11 dec 2010 12:16\nbum bum... umiddelbart bruges ordet ulovligt tit om forkert.\nEr det værd at slås for?\nJeg har selv købt et hus med forkert udført gulvvarme (der sad bare retur regulatorer på hver kreds.) Det sjove var at der var trådløse regulatorer i de 4 rum der var gulvvarme i. Bare ikke noget i den anden ende. suk.\nJeg købte en shunt med trådløs termostater og pumpe. 4800kr kostede det. Jeg gad ikke tage kampen op for de penge.\nSom jeg kan forstå er der også noget rørføring der skal laves om hos dig?\nIndlæg af Bigfoot » 11 dec 2010 12:22\nFer » 11 Dec 2010, 12:16 skrev: bum bum... umiddelbart bruges ordet ulovligt tit om forkert.\nja er det værd at kæmpe for?????? Kender godt fornemmelsen....\nJeg har faktisk også bestilt en ny kreds til gulvvarmen, for det dur ikke i denne tid, at vi ikke kan få varme på begge steder.\nMen jeg har det sådan, at kampen er startet, og jeg er ikke sønderjyde for ingenting....\nIndlæg af MichaelK » 11 dec 2010 12:23\nTræls. Hvad siger ejerskifteforsikringen?\nIndlæg af pelle » 11 dec 2010 12:31\nKan dig og sælger ikke mødes over en øl og en god snak. Hvor du stille og roligt forklarer problemet. Måske vil han give noget til den shunt..Altså sådan lidt diplomati.. bydeformen du ved..og bla bla. Du kan jo invetere smeden med.. Istedet for at få alle mulig andre blandet ind i det der såsom advokat og ejendomsmægler..\nDet har jeg før haft held med.\nIndlæg af Fer » 11 dec 2010 12:45\nEjerskifte forsikringer har som regel ret høje selvrisikoer. Mener min er 18.000kr :S\nIndlæg af Bigfoot » 11 dec 2010 13:11\nPå ejendommen her, er der ingen ejerskifteforsikring, da det er en ejendom og derfor er det ikke et krav til tilstandsrapport og forsikring. Derfor hænger sælger selv på problematikken\nIndlæg af Ulrik » 11 dec 2010 13:40\nNoget kunne tyde på at du skal have fat i en advokat for at få noget ud af det.\nSå er spørgsmålet om regningen bliver højere end kravet.\nIndlæg af Bigfoot » 12 dec 2010 00:00\nUlrik » 11 Dec 2010, 13:40 skrev: Noget kunne tyde på at du skal have fat i en advokat for at få noget ud af det.\ndet er jeg også bange for....\nmen, mit forsikringsselskab, siger at min retshjælp på indbodelen, dækker advokatdelen. Dog ved jeg at også her er der en selvrisiko, og da jeg selv får en ny blandesløjfe for 4800, og naboen kan skifte den i en ruf, så er jeg også bange for at det bliver en dyr omgang for mig, selvom jeg får ret.\nIndlæg af Bigfoot » 12 dec 2010 00:07\npelle » 11 Dec 2010, 12:31 skrev: Kan dig og sælger ikke mødes over en øl og en god snak. Hvor du stille og roligt forklarer problemet. Måske vil han give noget til den shunt..Altså sådan lidt diplomati.. bydeformen du ved..og bla bla. Du kan jo invetere smeden med.. Istedet for at få alle mulig andre blandet ind i det der såsom advokat og ejendomsmægler..\ndet er udelukket, sælger bor i Brasilien, og hans bror er advokat på sagen, og er bosiddende i KBH. Familien er generelt meget ærekære vestjyder, i skulle bare vide hvilke ting vi måtte igennem ved handelen af huset her.\nDerudover måtte vi også vinke farvel til skorstenen til brændeovnen, da lortet var hjemmelavet, og sælger selv havde lavet den 7½ meter høje skorsten på siden af huset, men havde valgt at lave den i isokernblokke, som er lavet af knust leca. Altså til nedsænkning i en muret skorsten. Det var bare lige pudset over i en fart. Der var ikke engang jern i hjørnerne.\nMureren lavede en fugtighedsmåling på skorstenen, 100% fugtighed i hele den nederste halvdel....\nDa vi valgte at pille den ned, mureren og jeg, kom den øverste halvanden meter, ned af sig selv. Det kunne pilles fra hinanden med fingrene, så ødelagt var det.\nDe 7½ meter skorsten havde kun fat i to punkter over hele linien... i soklen, og ved tre tagsten, hvor den lige havde fået en klat mørtel også....\nvi skulle nemlig have huset sandblæst og pudset ny op, da tidligere ejer havde valgt at pudse huset selv, og male det med SILIKONEmaling... hvor dum er man så lige???? efter vi har fået huset pudset ny op og sådan, er luftfugtigheden faldet med 30% i huset....\nMen vi står også med et hus, hvor der i salgsopstillingen står at der er brændeovn, men det kan ikke lade sig gøre uden at det koster os yderligere 20-25.000 for en ny skorsten.\nMen da det er murværk, så kan vi ikke ramme sælger på det.\nTime: 0.462s | Queries: 41 | Peak Memory Usage: 3.31 MiB


Naturen gør hvad den vil. | vulkaneksperten.dk\nHome » Artikel » Naturen gør hvad den vil.\nProfessor i geologi: Henning Sørensen\nOrdet tsunami var næppe kendt af ret mange danske før katastrofen i Sydøstasien 2. juledag, som bragte det på avisernes forsider. I Danmark, der ligger i et geologisk stabilt område, har sådanne altødelæggende naturkatastrofer hidtil været noget, som ikke rigtig kom os ved, noget, som kun skete i fjerne egne af Jorden. Det kraftige jordskælv ved Sumatra, de efterfølgende flodbølgers hærgen i nogle populære turistområder og de mange tab af også danske menneskeliv har vist, at geologiske katastrofer også kan ramme os. I en tid, hvor man let kan komme til rejsemål overalt på Jorden, vil en vis viden om, at sådanne begivenheder forekommer i bestemte geologiske miljøer med kortere eller længere mellemrum, derfor være en nyttig del af rejsebagagen. Det er et af mange argumenter for at styrke naturfagene i uddannelsessystemet.\nIndonesien er et område med mange jordskælv og vulkanudbrud. I fjernsynet så vi Indonesiens premierminister udtale, at jordskælvet vest for Sumatra og de flodbølger, der efterfulgte det, var den største naturkatastrofe i Indonesien siden 1883. Det, han hentydede til, var et udbrud på vulkanøen Krakatau mellem Sumatra og Java i 1883. Hele vulkanbjerget blev bortsprængt. Tilbage var nogle småøer og et 300 meter dybt hav. Trykbølgen og tsunamierne, som ledsagede eksplosionen, dræbte mere end 36.000 mennesker og var årsag til omfattende ødelæggelser på de omliggende kyster. Han kunne også have nævnt, at det største vulkanudbrud i nyere tid skete i vulkanen Tambora på øen Sumbawa øst for Java i 1815.\nDet kostede 92.000 menneskeliv. Både Tambora og Krakatau sendte store mængder vulkansk aske op i stratosfæren. Den cirklede rundt om Jorden og skyggede så meget for Solen, at 1816 er blevet kaldt året uden sommer.\nEt formentlig endnu kraftigere udbrud, hvor et vulkanbjerg eksploderede og blev afløst af hav, fandt sted på øen Santorin (Thera) nord for Kreta i det østlige Middelhav i 1645 f.Kr. Trykbølgen, udbrudsprodukterne og tsunamier menes at have udslettet den minoiske kultur.\nTsunamier kan altså fremkaldes af både jordskælv og vulkanudbrud (samt af større laviner).\nJeg skal i det følgende forsøge at belyse, hvor der er grund til at forvente ødelæggende jordskælv og vulkanudbrud.\nJordkloden består af en ydre tynd skorpe, en kappe og en kerne. Kernens inderste del er fast, den yderste del smeltet, hvilket blev vist af den danske seismolog Inge Lehmann i 1936. Kappen er fast, men i dens øverste del, 100-200 kilometer under jordoverfladen, findes ‘det bløde lag’ (en opdagelse, Inge Lehmann også var involveret i). Årtiers intensive udforskning af Jordens opbygning førte i 1960’erne til konstateringen af, at det bløde lags overgrænse markerer en vigtig skilleflade i Jorden. Skorpen og den del af kappen, der ligger ovenover, udgør lithosfæren (af græsk lithos, sten, og sphaira, kugle), den øverste del af kappen under skillefladen kaldes asthenosfæren (af græsk asthenes, blød, svag). Lithosfæren er stiv og sprækker op, asthenosfæren er så blød, at der foregår langsomme materialestrømninger i den.\nLithosfæren er opdelt i syv store og nogle mindre plader, der bevæger sig i forhold til hinanden. Bevægelsen drives af strømningerne i asthenosfæren, som er sat i gang af temperaturforskelle i kappen. Varmekilderne er den smeltede ydre kerne og den radioaktive nedbrydning af kappebjergarternes indhold af grundstofferne uran, thorium og kalium.\nDe store geologiske katastrofer opstår i grænsefladerne mellem lithosfærepladerne, hvor to plader kan glide fra hinanden, langs hinanden eller imod hinanden. Ryggene på oceanernes bund markerer grænser mellem plader, der glider fra hinanden. Et eksempel er Den Midtatlantiske Ryg, som Island er en del af. Her er der hyppig jordskælvs- og vulkanaktivitet. Et eksempel på en grænse, hvor plader glider langs hinanden, er San Andreas-forkastningen i Californien, der som bekendt er et område med kraftige jordskælv.\nJordskælvet 26. december nær Sumatras vestkyst er et eksempel på, hvad der sker, når to plader støder sammen. Det fandt sted i den grænse, hvor den indiske lithosfæreplade med en hastighed på 5-6 centimeter om året presser sig ind under den plade, som Indonesien ligger på. Dette kan foregå i en årrække, men på et tidspunkt bliver presset så stort, at bjergarterne ikke længere kan klare det. 26. december udløstes spændingerne i en 1.200 kilometer lang og 100 kilometer bred brudzone langs med og nord for Sumatra. Den indonesiske side blev med et snuptag hævet 15 meter, enorme vandmasser blev sat i bevægelse, og serien af tsunamier gik i gang. Jordskælvets centrum lå kun cirka 15 kilometer nede i Jorden, og da styrken blev målt til 9,0 på Richterskalaen, er det indlysende, at jordskælvet og de ledsagende flodbølger måtte blive så ødelæggende, som tilfældet var. Den indiske plade presses fortsat 5-6 centimeter om året ind under Indonesien. Om et ukendt antal år vil bjergarterne igen give efter for presset. Man må forvente, at der til den tid findes et overvågningssystem, som kan advare og give tid til evakuering.\nKystzonen rundt om Stillehavet kaldes malende for Ildringen på grund af de mange aktive vulkaner i Syd- og Nordamerika, Kamchatka, Japan og Filippinerne. Stillehavets lithosfæreplade skydes dybt ind under de omliggende plader langs skråtliggende brudzoner, hvilket er årsag til vulkan- og jordskælvsaktiviteten.\nMiddelhavet ligge i et område, hvor den afrikanske plade presser sig mod nord ind under den europæiske plade med mange vulkanudbrud og jordskælv til følge.\nVulkanudbrud og jordskælv er ikke begrænset til pladegrænser, men forekommer også inde på pladerne. Hawaii-ørækkens vulkaner er f.eks. dannet midt inde på Stillehavspladen. Den østafrikanske riftdal er et nutidigt eksempel på, at et kontinent kan blive splittet ad ledsaget af vulkanisme og jordskælv. Hvis processen ikke taber pusten, vil det ende med dannelse af et nyt ocean og en ny pladegrænse. Det var, hvad der skete for 50-60 millioner år siden, da et stort kontinent omfattende Nordamerika og Europa m.m. sprækkede op og Atlanterhavet blev til. Store lavadækker opstod i forbindelse med opsprækningen. De ses nu i Østgrønland, på Færøerne og i Irland og De Indre Hebrider, men lå oprindelig tæt sammen. Den Midtatlantiske Ryg markerer grænsen mellem den nordamerikansk-grønlandske plade og den europæisk-asiatiske plade (som også Indonesien er en del af). Adskillelsen foregår med en hastighed af få centimeter om året, men lidt kan blive til meget, når der er millioner af år til rådighed. Det er ikke altid, at en påbegyndt opsplitning lykkes. Det ser man f.eks. i det franske centralmassiv, hvor en sådan proces gik i stå for nogle hundrede tusinde år siden, og hvor de seneste, men muligvis ikke de sidste vulkanudbrud fandt sted for blot 5.000 år siden. De her nævnte processer skyldes dels de ovennævnte strømninger i asthenosfæren, dels ‘søjler’ af varmt materiale, såkaldte kappediapirer, der bevæger sig op fra de dybe dele af kappen (græsk: diapeiro, trænge igennem). Sådanne søjler befinder sig nu under Hawaii og Island og er årsag til vulkanismen dér.\nDe største geologiske katastrofer er knyttet til de grænser, hvor plader støder sammen. Men der er mange forhold at tage i betragtning. Hvad jordskælv angår, vil et varslingssystem som det, der er oprettet for Stillehavsområdet, i mange tilfælde kunne forvarsle tsunamier i så god tid, at menneskeliv kan blive reddet. Når man ved, hvor risikoen for tsunamier er stor, kan ødelæggelserne begrænses gennem omhyggelig planlægning og udformning af infrastruktur, bygninger osv., men ødelæggelser forårsaget af 30 meter høje flodbølger kan ikke forhindres. I øvrigt gælder det, at kendte jordskælvszoner skal holdes under observation, og at alle anlægsarbejder i disse zoner sker med henblik på at minimere ødelæggelser og tab af menneskeliv.\nForvarsling af vulkanudbrud kræver ikke blot overvågning af de vulkaner, som vides at have ødelæggende udbrud, men også et grundlæggende kendskab til, hvor og hvordan de forskellige typer af udbrud finder sted.\nAt asthenosfæren er ‘blød’, forklares ved, at dens bjergarter måske indeholder fintfordelte dråber af smeltet bjergart; det, man i geologien kalder magma. Det viser, at temperaturen 100 kilometer nede i Jorden er så høj, at bjergarterne er på nippet til at smelte. Det høje tryk forhindrer, at det sker.\nDe ovennævnte materialestrømninger i asthenosfæren transporterer varmt materiale op, hvor to plader glider fra hinanden, og koldt materiale ned, hvor to plader støder sammen. Under oceanryggene, som er steder, hvor plader glider fra hinanden, føres asthenosfæremateriale op fra de nævnte cirka 100 kilometers dybde til kun 20-30 kilometer under oceanbunden, det vil sige fra højt til lavt tryk. Bjergarters smeltetemperatur er lavere ved lavt end ved højt tryk. Det opstigende varme asthenosphæremateriale, som var næsten smeltet ved det høje tryk dybt nede i Jorden, vil derfor smelte ved det meget lavere tryk i 20-30 kilometers dybde. Det dannede magma er lettere end den ikkesmeltede bjergart og bevæger sig opad. Det kan nå helt op til jordoverfladen og strømme ud som lava. Færøernes plateauer af basaltlava er dannet på den måde. Det er en rolig form for vulkanisme, fordi lavaerne er tyndtflydende og let afgiver deres indhold af gasser.\nEn anderledes voldsom vulkanisme er knyttet til de grænser, hvor plader støder sammen. Den indiske lithosphæreplade og dens dække af vandholdige havbundssedimenter presses som ovenfor nævnt ind under Indonesien. Det sker langs skråtliggende brudzoner og er forløbet i millioner af år. I dette lange tidsrum er materiale blevet transporteret dybt ned under Indonesien. 60-100 kilometer under jordoverfladen er temperaturen så høj, at den nedpressede vandholdige havbund begynder at smelte. Under disse forhold dannes sejtflydende magmaer, som gasserne, først og fremmest vanddamp, vanskeligt kan undslippe fra. Trykket i magmaet vil derfor blive meget højt og eventuelt så højt, at det overstiger styrken af den overliggende bjergartsmasse, hvilket vil resultere i en altødelæggende kraftig eksplosion. Dette er mekanismen bag de mange voldsomme vulkanudbrud og jordskælv i Indonesien og i hele Ildringen.\nEksplosive vulkanudbrud indledes ofte af kraftige trykbølger, som forplanter sig til alle sider langs jordoverfladen. Trykbølgen fra et udbrud i vulkanen Bezimiannyi i Kamchatka i 1956 væltede skoven i en radius af 20 kilometer. Det skete heldigvis i et ubeboet område. Udbruddet i St. Helens-vulkanen i det vestlige USA i 1980 væltede skoven i et område på 600 kvadratkilometer. Området var evakueret, men 60 mennesker nåede ikke væk i tide. Udbruddenes voldsomhed forstærkes, hvis der, som det skete i Krakatau og Santorin, trænger havvand ned i det glødende magma, hvor vandet øjeblikkelig forvandles til damp under kraftig udvidelse. Nogle vulkaner udsender glohede strømme af lavapartikler og magmadråber opslemmet i vulkansk gas, som med enorm hastighed ruller ned ad vulkansiderne. Et sådant udbrud i vulkanen Mont Pelée på øen Martinique i Caribien i 1902 dræbte i løbet af et par minutter alle 32.000 indbyggere (på nær 2) i byen St. Pierre. Et lignende udbrud i vulkanen Vesuv var i år 79 årsag til udslettelsen af Pompeji og Herculaneum.\nDe nævnte eksempler viser, at der er såvel rolig som eksplosiv vulkanisme. Magmaets egenskaber og de geologiske forhold, som f.eks. typen af pladegrænse, bestemmer, om det bliver det ene eller det andet.\nKender man en vulkans udbrudsmønster, kan der etableres et overvågningssystem og advares i rimelig tid før et udbrud. Det lykkedes ved vulkanen Pinatubo i Filippinerne før et voldsomt udbrud i 1991. Vulkanen La Soufrière på øen Guadeloupe i Caribien er overvåget, fordi den kan få udbrud af den type, som i 1902 udslettede St. Pierre og dens indbyggere. Et udbrud truede i 1976. En international gruppe af vulkanspecialister blev bedt om at vurdere risikoen. Gruppen var uenig, et flertal stemte for at evakuere 72.000 indbyggere fra det truede område, hvilket skete. Men udbruddet udeblev. Evakueringen resulterede i, at sukkerhøsten gik tabt, og der fulgte et meget ubehageligt efterspil. Det er i det lys, man skal se forlydender om, at thailandske meteorologer afholdt sig fra at advare om tsunamitruslen 26. december for ikke at skade turistindustrien.\nMyndighederne og deres eksperter vil blive stillet over for meget vanskelige beslutninger, den dag et stort jordskælv eller et voldsomt vulkanudbrud truer et tætbefolket område; skal man evakuere eller ej? Millionbyen Napoli ligger f.eks. i et område, hvor et pludseligt voldsomt udbrud kan indtræffe. Der har i området været tilfælde af, at jordoverfladen hævede sig, hvilket kunne være et tegn på et øget tryk i et underliggende magmakammer, eller på, at et magma var på vej opad. Processen standsede heldigvis. Hvad kan der ikke ske, hvis millioner af mennesker skal evakueres i løbet af kort tid?\nKatastrofen i Sydøstasien har rettet verdens opmærksomhed mod, at geologiske katastrofer i løbet af få øjeblikke kan sprede død og ødelæggelse. Sådanne katastrofer sker især, hvor plader støder sammen. Nogle trusler er velkendte og overvåges, det gælder f.eks. San Andreas-forkastningen, Mont Pelée og Vesuv, men de fortsatte pladebevægelser, og de spændinger i lithosfæren, som de medfører, resulterer fra tid til anden i jordskælv og vulkanudbrud på helt nye steder. Og vulkaner, som man har glemt alt om, kan efter hvileperioder på hundreder, måske tusinder af år, vågne med utrolig kraft, hvad Vesuv-udbruddet i år 79 er et eksempel på.\nTil det er der afslutningsvis at sige, at der skal gives høj prioritet til udforskningen af de nævnte processer med bl.a. det formål at skabe grundlaget for etablering af varslingssystemer. Det er mindst lige så vigtigt, at vi mennesker bliver bevidstgjort om, at naturen råder over enorme kræfter, som man skal vide noget om for at være bedst muligt forberedt, den dag den næste store geologiske katastrofe indtræffer.


Debat: Udenlandske studerende betaler ikke SU-lån tilbage | Debat FAA | fyens.dk\nDebat: Udenlandske studerende betaler ikke SU-lån tilbage\nAF: ANDERS JOHANSSON, MEDLEM AF FOLKETINGET FOR DET KONSERVATIVE FOLKEPARTI, SKATTEORDFØRER\nPubliceret 28. februar 2018 kl. 18:47\nAnders Johansson, medlem af Folketinget for Det Konservative Folkeparti, skatteordfører\nLæserbrev: Danmark har store problemer med udenlandske studerende, som forlader vores land uden at betale sit SU-lån tilbage. Derfor har Folketinget netop behandlet Dansk Folkepartis forslag om at indføre et midlertidigt stop for udbetaling af SU og SU-lån til udenlandske studerende.\nMen den løsning fungerer ikke.\nForslaget vil stille EU-borgere dårligere end danske statsborgere, og så er det i strid med EU-retten og kan derfor ikke lade sig gøre.\nTil gengæld har forslaget ledt os frem til andre løsninger, der kan imødekomme problemet. For noget skal der gøres, når der bliver snydt med SU for mange millioner kroner hvert år, og der lige nu er 1100 skyldnere, der sidste år skyldte den danske statskasse 80 millioner kroner.\nJeg har derfor stillet forslag om, at vi i samarbejde med de enkelte europæiske lande etablerer bilaterale løsninger om inddrivelse af SU-gæld. Det er kun rimeligt, at andre europæiske lande imødekommer en fælles aftale om gældsinddrivelse. Et SU-lån er netop et lån. Og det skal tilbagebetales til den danske velfærdsstat, uanset hvor man kommer fra.\nRegeringen har derfor fremlagt en række initiativer, der på nationalt og internationalt niveau skal komme problemerne til livs. Forslaget om bilaterale aftaler er blot ét i rækken om, hvordan vi fremadrettet skal håndtere gældsinddrivelse. Derudover skal vi have en enhed, som udelukkende går efter udenlandske skattesnydere, hvilket man er, når man flygter fra sit SU-lån i Danmark.\nVi må erkende, at der er en særlig risiko ved at tilbyde SU-lån til nogle af de EU-borgere, der benytter sig af reglerne om vandrende arbejdstagere.\nOg som det er lige nu, ønsker EU desværre ikke at bidrage med en fælles løsning på tværs af landende. Derfor gør vi nu selv noget ved problemet.


Passagerer med særlige behov - PDF\nDownload "Passagerer med særlige behov"\n1 Passagerer med særlige behov Fuldmægtig Niels Harne, Transport- & Energiministeriet Seniorkonsulent Lykke Magelund, Tetraplan A/S Transport & Energiministeriet har gennemført en udredning af transportvilkårene for mennesker med handicap med særlig fokus på blinde og svagtseende. Paperet er en bearbejdning af sammenfatninger fra udredningens to publikationer (se kilder bagest). Kollektiv transport og andre kørselsordninger har stor betydning for mennesker med handicap. Hvis man, som f.eks. blinde- og svagtseende, ikke har mulighed for at køre selv, er kvaliteten af det kørselstilbud, der gives, afgørende for mobiliteten. Baggrund For mennesker med handicap er det, ligesom for alle andre, forbundet med bedre livskvalitet selv at kunne vælge hvor, hvornår og hvordan man kommer rundt mellem dagligdagens gøremål og de aktiviteter, man ønsker at deltage i. Det er ofte blevet kritiseret, at infrastrukturen og transportsystemet er utilgængeligt for grupper af mennesker med handicap. De barrierer de møder er af meget forskellig karakter afhængig af grad og type af handicap og afhængig af, hvilken del af transportsystemet der er tale om. Der findes en række af forskellige kørselsordninger, som skal kompensere for manglende tilgængelighed. Ordningerne er forankret hos mange forskellige myndigheder, forvaltninger og organisationer og retter sig hver især mod specifikke aktiviteter og/eller grupper af mennesker med handicap. Transport- og Energiministeriet har gennemført en udredning, der skal bidrage til at danne et overblik over mangfoldigheden af kørselsordninger, som findes for mennesker med handicap. Den er tænkt som et bidrag til den løbende diskussion af, hvordan tilgængelighed kan forbedres for mennesker med handicap. Derudover er der gennemført en kvalitativ analyse af blinde- og svagtseendes særlige transportvilkår. Begge udredninger er gennemført under initiativet Nye og nemmere veje, der er igangsat af Socialministeren og finansieret af midler fra Satspuljen Handicap, transport og tilgængelighed Betegnelsen handicap betyder tab eller begrænsninger af muligheder for at deltage i samfundslivet på lige fod med andre. Den beskriver relationen mellem et menneske med funktionsnedsættelse og dets omgivelser Sådan lyder definitionen på handicap i FN s standardregler om Lige Muligheder for Handicappede. Det er en definition, der gør op med tidligere tiders syn på handicap som et individuelt problem. En funktionsnedsættelse er en objektivt konstaterbar nedsættelse af fysisk, psykisk eller intellektuel funktionsevne. Handicap relaterer sig til omgivelserne og opstår først, når en person med funktionsnedsættelse oplever begrænsninger for udfoldelse på lige fod med andre. Dette syn på relationen mellem funktionsnedsættelse og handicap går under betegnelsen det miljørelaterede handicapbegreb. Begrebet tilgængelighed står i dag helt centralt i den handicappolitiske diskussion. Tilgængelighed anvendes som et bredt og omfattende begreb, der handler om at tilpasse og Trafikdage på Aalborg Universitet\n2 tilrettelægge samfundets aktiviteter, så de i videst muligt omfang også inkluderer de behov, som mennesker med en funktionsnedsættelse har. En god tilgængelighed er, når også handicappede kan benytte samfundets faciliteter på samme måde som alle andre. På transportområdet bruges tilgængelighed i en lidt anden betydning, nemlig som et mål for med hvilken lethed man kan nå forskellige destinationer. Begrebet har en lang faglig tradition, men har i de seneste årtier været trængt i baggrunden som et bredt begreb. Tilgængelighed associeres i dag ofte snævert med fysisk tilgængelighed. Begrebet har på det transportpolitiske område endvidere i en årrække stået i skyggen af begrebet mobilitet. Der findes ikke én entydig klassificering og opgørelse over, hvem og hvor mange danskere der har et handicap og med hvilken sværhedsgrad. Spørger man danskerne selv svarer 20 pct. af de årige, at de har et handicap eller længerevarende helbredsproblemer. Ikke alle med funktionsnedsættelse eller helbredsproblemer har imidlertid særlige tilgængeligheds problemer. Personer uden funktionsnedsættelse kan også opleve tilgængelighedsproblemer. F.eks. hvis man har meget bagage eller en barnevogn med på en rejse med kollektiv transport. Der findes ikke opgørelser over, hvor mange personer med funktionsnedsættelser, der har et tilgængelighedsproblem, fordi det almindelige transportsystem ikke imødekommer deres særlige behov. Alene at opgøre antallet af personer med funktionsnedsættelser volder vanskeligheder. Man kan ikke umiddelbart sætte lighedstegn mellem funktionsnedsættelse og tilgængelighedsproblemer. Nogle typer af handicap har større indflydelser på tilgængeligheden end andre. Og for alle former for handicap er der en sammenhæng mellem sværhedsgraden af handicappet og tilgængeligheden. Samlet set må det konstateres, at der savnes en større viden om tilgængelighedsproblematikken. Det gælder både den kvalitative side: Hvad skaber tilgængelighedsproblemer? Og den kvantitative side: Hvem og hvor mange har tilgængelighedsproblemer? Kørselsordninger økonomisk omfang Støtteordninger til transport administreres via et sektoransvarlighedsprincip. I forhold til transport af handicappede fortolkes det rent praktisk således, at den sektor der har ansvaret for en aktivitet også har ansvaret for, at alle borgere kan komme derhen. F.eks. skal man i undervisningssektoren sørge for, at specialklasselever kan komme i skole, i sundhedssektoren at man kan komme på sygehuset, i socialsektoren at handicappede kan komme til og fra bo og beskæftigelsessteder, i transportsektoren at infrastrukturen er indrettet, så den er tilgængelig for flest muligt osv. De fleste sektorer har deres egne særlige regler for til hvad, hvordan og på hvilken måde handicappede kan tilbydes transport. Det betyder, at der findes en lang række love, bestemmelser, bekendtgørelser mm ifølge hvilke handicappedes transportbehov søges imødekommet i det følgende kaldt paragrafkørsel. Der anvendes i dag betydelige midler på området. Der er således identificeret paragrafkørsel for samlet set mindst 1,7 mia. kr. pr. år. Ikke al kørsel er af handicappede, da nogle ordninger også tilbyder transport til andre f.eks. ældre. I tabel 1 er vist en oversigt over paragraffer, ansvarlige myndigheder samt skøn over årlige udgifter. Trafikdage på Aalborg Universitet\n3 Tabel 1 Oversigt over støtteordninger til transport af handicappede Sektor Socialsektoren Bilstøtte Ældre Voksenhandicappede og specialbørnehaver Ledsagerordning i kollektiv transport Personlige tilskud efter forskellige paragraffer Sundhedssektoren Patienter til sygehus Ældre til læge/speciallæge Undervisningssektoren Vidtgående og kompenserende specialundervisning Beskæftigelsessektoren Skøn over offentlige Udgifter per år 350 mio. kr. 210 mio. kr. 140 mio. kr. 5 mio. kr. > 45 mio. kr 400 mio. kr. 55 mio. kr. 240 mio. kr. Personer i revalidering eller aktivering? Transportsektoren Individuel handicapkørsel 223 mio. kr. Transportformer I det følgende beskrives kort forskellige transportformer i relation til handicappede: Den almindelige kollektive transport, den individuelle handicapordning, bilstøtte og taxakørsel. Dertil kommer at nogle mennesker med handicap kan komme rundt på egen hånd i nærmiljøet til fods eller med specielcykler/knallerter. Private kørselsordninger spiller også en rolle for mange. Almindelig kollektiv transport Handicappedes tilgængelighed til den almindelige kollektive transport handler ikke kun om, hvorvidt den er fysisk tilgængelig. Det handler også om, hvorvidt den er økonomisk overkommelig, samt hvilke muligheder der er for at få personlig assistance undervejs. Der er stor forskel på hvilke grupper af handicappede, der har hvilke tilbud i forskellige dele af den kollektive transport. Det gælder ikke alene på tværs af transportformerne (fly, færge, tog, metro og bus), men det gælder også på tværs af samme transportform. Den mest benyttede ordning er DSB s såkaldte ledsagerordning. På fjernrejser kan handicappede og en eventuel ledsager rejse til halv pris. Desuden kan man på størstedelen af stationerne få assistance af personalet. Visitering sker efter et behovskriterium. Størstedelen af brugerne er blinde og svagsynede. DSB solgte i rejser i ledsagerordningen. Udfordringen er at sikre god gennemskuelighed i ledsagerordningerne, så den enkelte handicappede let kan planlægge sin rejse og få den hjælp han eller hun har brug for. Individuel handicapkørsel Ca svært bevægelseshæmmede er optaget i ordningen. Sigtet med ordningen er at give personer, som er afskåret fra at benytte den almindelige kollektive transport et Trafikdage på Aalborg Universitet\n4 transporttilbud til fritidsformål. Visiteringen sker ud fra type og grad af handicap og ikke ud fra en vurdering af behov. Man kan lokalt vælge at visitere andre grupper af handicappede, hvilket i begrænset omfang sker. Ingen steder kan blinde/svagsynede benytte ordningen. De samlede bruttoudgifter til handicapordningen var i 2005 ca. 279 mio. kr. Heraf blev 223 mio. kr. dækket i form af offentlige tilskud, og resten blev betalt af brugerne. 75 pct. af brugerne er over 65 år og 69 pct. er kvinder. I gennemsnit foretager en bruger 24 ture om året. Den gennemsnitlige turlængde er på 16 kilometer, hvilket dækker over mange korte og få lange ture. Minimumsserviceniveauet er fastlagt ved lov og danner udgangspunkt for de forskellige definitioner af serviceniveauer, der er rundt om i landet. Det har i arbejdet med udredningen været centralt fra handicaporganisationernes side at fremhæve, at det er en række svagheder ved ordningen, herunder at den eksempelvis alene kan anvendes til fritidsformål. Endvidere at der som nævnt ikke er ensartede ordninger på tværs af de regionale myndigheder. Transport- og Energiministeriet vil i den sammenhæng se på prisniveauet i ordningerne, når kommunalreformen er faldet på plads. Bilstøtte Personer med en varig og betydelig funktionsnedsættelse har mulighed for at få støtte til at købe en bil. Støtten gives som en grundstøtte i form af et rentefrit lån til køb af en fabriksny bil på indtil maksimalt kr. Andelen af lånet, der skal tilbagebetales, er afhængig af indtægt. Udskiftning af en bil med støtte kan først ske, når bilen er seks år gammel. Nettoudgiften til ordningen er ca. 350 mio. kr. pr. år. Bestanden af handicapbiler, hvortil der er opnået billånsstøtte i 2006, er Det svarer til 1 pct. af den samlede bestand af personbiler til privat brug. Typerne af biler, der gives bevilling til, fordeler sig på 81 pct. såkaldte trivselsbiler, 16 pct. erhvervsbiler og 3 pct. uddannelsesbiler. Ser man på nyansøgere til ordningen er der nogenlunde lige mange mænd og kvinder, og gennemsnitsalderen er 51 år. Det har i arbejdet med udredningen været centralt fra handicaporganisationernes side at fremhæve, at reglerne for handicappedes køb af biler bør være mere fleksible med henblik på imødekommelse af brugerønsker, herunder muligheder for køb af brugte biler. Taxakørsel Taxa er for mange handicappede en velegnet transportform. Men som hyppigt brugt transportmiddel, så er taxakørsel omkostningstungt i forhold til andre transportformer. Derudover er ikke alle køretøjer indrettet på en måde, så de er tilgængelige for handicappede. Samlet set kan der set ud fra handicappedes perspektiv identificeres følgende begrænsninger i det frie taxamarked: Køretøjssammensætningen er ikke hensigtsmæssig set fra bevægelseshandicappedes perspektiv. Særligt i de større byområder er der for få vogne, der kan transportere en person siddende i kørestol eller medtage større kørestole. Adgangen til taxakørsel med tilskud er meget begrænset og gives kun til specifikke formål og handicapgrupper. Der findes ikke taxakortordninger med tilskud til at rejse på selvvalgte ture. Taxakørsel er en velegnet transportform for blinde og svagsynede, der som oftest ikke har behov for særlige køretøjer. Set fra dette perspektiv er problemet derfor overvejende, at selvom der findes en velegnet transportform, så er det dyrt at bruge taxa, hvilket er et vilkår, der sætter en naturlig begrænsning for, hvor meget blinde kan benytte denne transportform. Trafikdage på Aalborg Universitet\n5 Blinde og svagtseende - problemer Kørselstilbud til blinde- og svagtseende er begrænsede. Udredningen er bl.a. motiveret i en erkendelse af de særlige problemer som knytter sig til blinde- og svagtseendes transport. For at få en bedre baggrund for at foreslå forbedringer er der gennemført kvalitative interview med 22 blinde og svagtseende. I fem fokusgrupper er der ført samtaler om behov, erfaringer og ønsker i forhold til transport og færden. Grupperne er sammensat så forskellige livsfaser og geografiske områder er dækket. Der er en kvalitative tilgang, dvs. det er problemstillingernes karakter og sammenhæng mere end det er problemstillingernes udbredelse, der beskrives. Temaer og udsagn fra samtalerne er systematiseret og formidlet, så de kan give andre et indblik i, hvilke typer af udfordringer blinde og svagtseende står overfor, når de skal mellem forskellige lokaliteter. At færdes til fods De fleste blinde og svagtseende opøver evnen til at færdes på egen hånd i nærmiljøet og andre konkrete lokaliteter. Vanskelighederne opstår som regel, når man skal finde frem til steder, man ikke har været før. Nogle ser det som en udfordring, men for de fleste er det forbundet med vanskeligheder, som de gerne var foruden. Den konkrete udformning af veje, stier, stationer mm har stor betydning for, hvor tilgængelig et område er for blinde og svagtseende, som er henvist til at orientere sig og skabe et billede af helheden ud fra et kendskab til detaljen. Tilstedeværelsen af vertikale kende-mærker er vigtigt. Rundkørsler og mange byfornyede områder er ofte udformet uden, at overgange mellem fortov, cykelsti og vejbane er markeret tydeligt. Hver tredje blind eller svagtseende føler sig utryg ved af færdes i trafikken. For de fleste handler utrygheden om at være bange for at blive kørt ned af cykler og biler. Den hvide stok er både et hjælpemiddel og en markering til omverdenen. Ca. halvdelen af alle blinde og svagtseende benytter stok, når de færdes. Det er en generel oplevelse, at man får mere hjælp af omgivelserne, når man bruger stokken. At rejse med tog Handicapordningen i tog indebærer, at der kan rejses til halv takst, også for en evt. ledsager, samt at man kan få personlig assistance på de større stationer. Ordningen opfattes som god, særligt prisen betegnes som attraktiv. Muligheden for at få personlig hjælp på stationer benyttes kun i begrænset omfang af de interviewede, bl.a. fordi forudbestilling to dage i forvejen betragtes som en stor begrænsning. Flere stationer er indrettet med ledelinier, hvilket kan være en stor hjælp. Ledelinier er imidlertid ikke altid tænkt ordentligt til ende, så der opstår nogle gange usikkerhed om, hvor de egentlig fører hen. På perronerne efterlyses en klarere markering ved perronkant. Desuden efterlyses en større ensartethed i design samt flere taktile skilte f.eks. med information om perronnumre. Blinde og svagtseende er meget afhængige af pålidelig højtalerinformation. Særligt i forbindelse med forsinkelser eller andre uregelmæssigheder er det vigtigt at få information, som det er muligt at handle korrekt på baggrund af. Manglende eller upålidelig højtalerinformation beskrives i interviewene som et stort problem. Trafikdage på Aalborg Universitet\n6 At rejse med bus Den første udfordring, når man skal med bussen, er at finde stoppestedet. Stoppesteder er forskelligt udformet og har sjældent tydelige markeringer til blinde og svagtseende. Mange stationer er nu ombygget, så der ikke er faste holdepladser. Det gør det vanskeligt for blinde og svagtseende at finde frem til den rigtige bus. Den næste udfordring er at komme med den rigtige bus. Måske kommer der flere buslinier til samme perron, men blinde og svagtseende kan ikke aflæse bussernes destinationsskilte. Ved landeveje eller mindre stoppesteder kan blinde have problemer med overhovedet at få stoppet bussen, før den er kørt forbi. Når man er kommet ind i bussen og har fundet en plads, er udfordringen at komme af på det rette sted. Flere interviewede betegner det som det absolut største problem. Man kan ikke stole på, at chaufføren altid giver besked. Men man kan heller ikke altid selv følge med i, hvor bussen er på ruten. Nogle ruter har ingen tydelige markeringer, og det er uforudsigeligt, hvilke signaler og stoppesteder der standses ved. Der er stor forskel på udbuddet af kollektiv transport i store byer, mindre byer og landområderne. I de tyndere befolkede områder er det største problem, at man vanskeligt kan basere et aktivt liv på at bruge bus. Det var en generel opfattelse blandt de interviewede, at særligt den kollektiv transport i de tyndere befolkede områder er forringet i de senere år. Det samme kom ikke til udtryk om den kollektive transport i større byområder. De interviewede opfatter det som en god støtte, at man som blind kan benytte busser til halv takst i det meste af landet. Det omtales som et stort praktisk problem, at der er meget forskellige ordninger rundt omkring. Det kræver af og til mange ressourcer at finde ud af, hvordan de forskellige systemer er sammensat. Der efterlyses et ensartet landsdækkende takst- og billeteringssystem. Taxa Som transportform betragtet betegnes taxa som optimalt - på højde med at have egen bil. Det er imidlertid af og til et problem overhovedet at få en taxa i de tyndere befolkede områder, hvor vognene store dele af dagen er optaget af faste opgaver. Det samme problem omtales ikke for større byområder. Prisen sætter grænser for, hvor meget blinde og svagtseende kan køre i taxa. Bestillingsgebyret betegnes som en særlig urimelig del af prisen. Som blind er man nemlig helt afhængig af at kunne bestille en taxa, da man ikke kan praje fra vejsiden. Privatbil Flere havde privatbil i husstanden. Nogle af de interviewede havde fået billånestøtte - i alle tilfælde begrundet i deres erhverv. En forudsætning for at kunne nyttiggøre en privatbil er, at der er en frivillig chauffør i det nære netværk. Nødvendigheden af at have en privat chauffør i det nære netværk sætter grænser for, hvor mange blinde og svagtseende for hvem en privatbil er en realistisk mulighed. Fly Servicen ved flyrejser beskrives generelt som god. Alle lufthavne og flyselskaber har ordninger, hvor man kan få hjælp i lufthavnen og flyet. De største problemer relaterer sig til den service, man får i selve lufthavnen, hvor man godt kan blive nervøs for, om man bliver glemt. På vej til og fra flyet er blinde og svagtseende derimod helt sikker på at få al den hjælp, der skal til for at komme det rigtige sted hen. Trafikdage på Aalborg Universitet\n7 Individuel handicapordning Relativt få af de interviewede kendte til den individuelle handicapordning, hvilket er naturligt nok, da den ikke kan anvendes af blinde og svagtseende, medmindre de også er svært gangbesværede. Interessen for at kunne anvende den individuelle handicapkørsel var blandet. Nogle så det som en oplagt mulighed og en klar forbedring af transportmulighederne. Andre var forbeholdne overfor de restriktioner, der er i form af, at der skal bestilles i god tid, og man kan komme ud for omvejskørsel. Blinde og svagtseende mulige forbedringer De interviewede og deres transportbehov er meget forskellige. Interviewene giver derfor ikke belæg for at pege på én enkelt forbedring, som vil komme alle blinde og svagtseende til gode. Der er mange tiltag, som på forskellig vis vil gavne forskellige grupper. Interviewene efterlader det indtryk, at det set fra blinde og svagtseendes perspektiv vil være den bedste løsning at arbejde med forskellige former for tilbud, således at den enkelte kan opnå en højere grad af valgfrihed til at vælge den løsning, som passer ham eller hende bedst. Alle blinde og svagtseende skal ikke tvinges ind i de samme ordninger. Vi har meget forskellige behov. Der skal i stedet gives en række forskellige tilbud og mulighed for at vælge præcist det, der passer én bedst på et givet tidspunkt i livet. Blinde skal f.eks. ikke presses ind i store biler sammen med kørestolsbrugere, hvis det er nemmere med en taxa. Men omvendt skal blinde kunne bruge handicapkørsel, hvis de har nytte af det (citat fra interview) Taxa er suverænt den transportform, der fremhæves som den bedste. En ordning med en eller anden form for støtte til taxakørsel var et hyppigt fremsat ønske i interviewene. Der var forståelse for, at en taxaordning må begrænses til et bestemt antal ture, kilometer eller kroner. Men alt andet end ingenting betegnes som en hjælp. Adgang til den individuelle handicapordning vil være et relevant tilbud for nogle, men ikke alle. Flere nævnte, at der kan være forskellige livsfaser eller bosituationer, hvor den individuelle handicapordning kan være relevant. Ordningen har et særligt potentiale i forhold til ældre blinde, som måske har behov for en ekstra hjælpende hånd fra chaufføren. Men også andre kan have kortere- eller længerevarende transportbehov, som kan indpasses i ordningen. Efterspørgslen efter individuelt tilpassede kørselsordninger i form af taxa eller handicapkørslen kom tydeligste frem blandt de interviewede udenfor de største byer. Udbuddet af kollektiv transport er i mange tyndt befolkede områder tilrettelagt efter skoleelevers behov og er ikke tilstrækkeligt til, at man kan basere et aktivt liv alene på bus som eneste transportmulighed. I de store byer er problemet overvejende de praktiske problemer med at anvende den kollektive transport. Mindre stressede chauffører med bedre overskud til at hjælpe anses ikke for realistisk. En mulighed er derfor bedre information ved stoppesteder og i busserne f.eks. annoncering af næste stoppested via et GPS baseret system. Der var forventninger til, at problemet med de mange forskellige former for klippekort og billetyper bliver mindre, når de formentlig harmoniseres indenfor de nye store trafikselskaber. Problemet med rent praktisk at finde ud af, hvor og hvordan man køber og anvender billetter, var der ligeledes forventninger til kunne løses, når det landsdækkende rejsekort er introduceret i hele landet i Det kræver problemstillingen tænkes ind i systemet allerede fra starten. Trafikdage på Aalborg Universitet\n8 Videre arbejde Transport- og Energiministeriet har igangsat et arbejde med at udarbejde en handicappolitik på transportområdet, som bl.a. skal være med til at understøtte grundlaget for at udvikle transportmulighederne for blinde og svagsynede. Arbejdet gennemføres i dialog med handicaporganisationerne herunder Dansk Blindesamfund. Transport- og Energiministeriet undersøger i øjeblikket mulige pilotprojekter, der kan belyse, hvordan blinde og svagsynedes transportmuligheder kan forbedres eventuelt i form af en ordning i tilknytning til de individuelle kørselsordninger. Et pilotprojekt vil kunne bidrage til at afklare blinde og svagsynedes efterspørgsel efter individuel transport, og resultaterne vil kunne indgå som grundlag for fremtidige politiske beslutninger. Selve politikken vil blive formuleret som næste skridt, når pilotprojektet er sat i gang. Formålet med projektet er primært at formulere centrale principper for handicappolitikken samt synliggøre en række tiltag, som allerede er taget (eller er i pipelinen) med henblik på at forbedre tilgængeligheden for handicappede. En handicappolitik på transportområdet handler om, at få opstillet nogle retningslinjer, tilgange og prioriteter, der kan være med til at pege på initiativer efterhånden som der afsættes midler til det i forbindelse med investeringsplaner, indkøb af banetrafik og konkrete infrastrukturprojekter, togindkøb, mv. Ministeriet har påbegyndt drøftelser i koncernen om udformning og indhold, og påregner, at kunne offentliggøre en handicappolitik på transportområdet inden udgangen af Kilder Tetraplan for Transport og Energiministeriet: Kortlægning af kørselsordninger for mennekser med handicap. April Kan hentes på ministeriets hjemmeside Tetraplan for Transport og Energiministeriet: Blinde og svagtseendes transport. Maj Kan hentes på ministeriets hjemmeside Trafikdage på Aalborg Universitet\nKortlægning af kørselsordninger for mennesker med handicap April 2007 Kortlægning af kørselsordninger for mennesker med handicap April 2007 Forord For mennesker med handicap er det, ligesom for alle andre,\nEn kvalitativ interviewundersøgelse Maj 2007 Blinde og svagtseendes transport En kvalitativ interviewundersøgelse Maj 2007 På den ene side skal man som blind turde indrømme, at man har nogle begrænsninger.


Louisiana- inspiration | Information\nEn ny suite, inspireret af kunstmuseet i Humlebæk, er Palle Mikkelborgs første orkesterværk i 15 år\nTrompetisten, komponisten, arrangøren og orkesterlederen Palle Mikkelborg, som i 1999 modtog Carl Nielsen-prisen, har skrevet et nyt værk for stor besætning. Det er hans første siden 1984, da han med Aura hyldede en anden prisvinder, Miles Davis, som da modtog Leonie Sonnings Musikpris.\nMed det ny værk vender Mikkelborg tilbage til kunstmuseet Louisiana i Humlebæk, der allerede i 1972 tjente som inspiration for Mikkelborgs Louisiana Suite. Den var, som det ny værk, skrevet til Radioens Big Band, og Mikkelborgs ny opus er tidligere omtalt under samme navn, som dog nu er ændret til Dette er ikke en koncert, med henvisning til den nyligt afsluttede Magritte-udstilling.\nMusikken er nyskrevet og referer i sine syv satser bl.a. til Andy Warhol, Asger Jorn, Carl-Henning Pedersen og Egill Jacobsen, men ikke til enkelte værker. En enkelt sats er dog overført fra den gamle suite, nemlig den om Giacometti.\nMikkelborg leder selv Radioens Big Band, men har ladet sin trompet blive hjemme - derimod medbringer han harpenisten Helen Davies og slagtøjspilleren Gert Sørensen, som begge er med i Mikkelborgs permanente trio.\nDette er ikke en koncert uropføres passende nok på Louisiana 12. januar kl. 19.30, og denne opførelse transmitteres direkte i radioens P2musik. Derefter følger koncerter i Musikhuset, Esbjerg den 13., Det kgl. Bibliotek den 14. og Magasinet, Brandts Klædefabrik, Odense den 15., alle tre dage kl. 20, og der sluttes i Musikhuset, Aarhus den 16. kl. 15.\nMens Louisiana Suiten fra 1972 aldrig blev udgivet på plade, vil den ny suite blive indspillet i studie til marts og publiceret af dacapo.\nRBB i foråret\nMikkelborgs suite er det mest ambitiøse af Radioens Big Bands projekter i forårssæsonen. Der står dog også andet i orkestrets kalender for den kommende tid.\nAllerede i denne måned turneres der i Sverige som markering af åbningen af Øresundsbroen, og Ole Kock Hansen leder her orkestret i et program med svensk repertoire af Lars Gullin, Jan Johansson og Bengt Hallberg. Det præsenteres på Kunstmuseet Arken den 30. januar kl. 15.\nI februar spiller orkestret under chefdirigenten Jim McNeely i en uge på Ronnie Scott's i London i forbindelse med dronning Margrethes officielle besøg. Senere på måneden gennemføres orkestrets anden Thad Jones-konkurrence med afsluttende koncert på Det kgl. Bibliotek den 29. februar.\nEndelig bringer marts et koncert- og studieprojekt med musik af pianisten Bill Evans, for en væsentlig del arrangeret af Jim McNeely, som også står for dette projekt. Det præsenteres ved en koncert på Det kgl. Bibliotek den 15. marts.\nAndy WarholAsger JornBengt HallbergBill EvansCarl-Henning PedersenEgill JacobsenJan JohanssonJim McNeelyMiles DavisOle Kock HansenPalle MikkelborgRonnie Scott


Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator - Diskret Levering\nForside / Butik / Kvinder / Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator\nSukker du efter forløsende dobbelt orgasmer? Løsningne er Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator. 12 vibrations niveauer. Vandtæt … læs mere her\nVarenummer (SKU): 5032264446367 Varekategorier: Favoritter, Kvinder, Mærker, Online Sexshop, Opladelig Vibrator, Pornhub, Rabbit Vibrator, Sex Butik, Vandtæt Vibrator, Vibratorer\nPornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator produktfakta\nNavn: Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator\nHurtig levering: bestiller du Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator inden kl. 17 på en hverdag sendes den samme dag, og leveres dermed dagen efter\nYderligere beskrivelse og flere billeder af Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator her:\nPornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator fra Mixed\nDildoer, penisringe, buttplugs, håndjern osv. er bruges af flere og flere i vores breddegarder. Når der skal leges med sexlegetøj og eksperimenteres lidt, der er mange steder, man kan udfolde sig, men soveværelset er stadig det foretrukne sted. Når man skal have valgt noget sexlegetøj, får du rigtig meget for pengene fra mærket Mixed og der er mange, der har haft stor fornøjelse af denne Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator. Du behøver ikke bekymre dig for at handle sexlegetøj fra webshops, varerne bliver helt automatisk pakket neutralt ind, så ingen kan se, hvad du har bestilt.\nPornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator med 365 dages returret\nPornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i varegruppen Kvinder,Favoritter,Mærker,Vibratorer,Rabbit Vibrator,Vandtæt Vibrator,Opladelig Vibrator,Favoritter,Online Sexshop,Sex Butik,Pornhub. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator online hos webshoppen Sinful.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du helt sikkert finde noget du kan li, som jo fx kan være Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator. Købes der ind i online webshops sparer du penge- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nPornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator og de online fordele\nKøber du varer online, får du nogle bedre betingelser, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. når produkterne er købt online, og du kan finde webshops der giver mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, som gør det let at sammenligne priser, i de mange webshops der er på det danske marked. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. I onlineshoppen er der ingen kø køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\nMange leder efter den billigste Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: billigste Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator\nKøb Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator i dag med 30 dages returret for kun kr. 899.00, så sendes den direkte hjem til dig i diskret indpakning.\n22 anmeldelser af Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator\nVær den første til at anmelde “Pornhub Opladelig Turbo Rabbit Vibrator” Annuller svar


Tecnoinox - Stor elektrisk... - dba.dk - Køb og Salg af Nyt og Brugt\nTecnoinox - Stor elektrisk stegeplade med glat...\n10.094 kr. 14. september kl. 6.42\nDen italienske producent, Tecnoinox, har designet denne elektriske stegeplade, som er det ideelle valg for dig, som driver en restaurant, café, burgerbar, grillbar eller pølsevogn. Stegepladen øger dit produktionsniveau og sikrer dig en effektiv og hurtig stegning af dit kød, så du får det optimale resultat - hver gang. Den er særdeles god til at opvarme og stege frosne produkter med sin effektive power på 7,8 kW. Stegepladen har en stegeflade på 70 cm x 56 cm.\nTemperaturen kan justeres mellem 50-320 grader. Varmen bliver jævnt fordelt med samme temperatur på hele stegepladen, så du er sikker på, at dit kød får den samme temperatur alle steder. Det er særligt en fordel, når du skal stege bøffer eller pølser til hurtig servering.\nStegepladen er fremstillet i et elegant stilrent design, der passer ind i det professionelle industrikøkken. Kabinettet er herudover udviklet i rustfrit stål af høj kvalitet. Det gør, at den er langtidsholdbar og let at vedligeholde. Den glatte overflade er let at rengøre, så hygiejnen altid er i top.\nAlle produkterne du ser hos Gastroudstyr er testet nøje ud fra høje standarder og krav. Det gør vi for at kunne tilbyde de bedste produkter på markedet til det professionelle køkken. Denne stegeplade fra Tecnoinox er vurderet som det “bedste” produkt i sin kategori på markedet. Du får dermed en effektiv stegeplade i højeste kvalitet. Stegepladen er dyrere end andre produkter, men er for dig, som kun ønsker det bedste af det bedste.\nTemperaturjustering: 50 - 320 grader\nEffekt: 7,8 kW.\nGL 9660, Alle viste priser er\nElektrisk bageplade - glat (4\nF CE4, Alle viste priser er ud\n372096, Gastroudstyr.dk – God\nBambus, Bambus er et græsk pro\nUnderbordsopvasker CATERING BU\nKvalitet fra Italienske Nemox\nKøleplade til indbygning 0,8 m\nstort udvalg i Bageriudstyr\nEcolab Nilfisk Hybrid Typhoon\nBjørn røremaskiner , FRA 5 TIL\n79505005, Alle viste priser er\nEspressomaskine med 2 grupper,\n9200995, Alle viste priser er\nFki GL 14R 45/ 2T, Ny før kr 1\nProfessional , Ceado ES500\n79505045, Gastroudstyr.dk – Go\nGaskogebord 4 blus, Fagor CG7-


Nordjysk værft henter nybygningsordre nummer 468 - FiskerForum\nFoto / Video: Karstensen skibsværft AS\nDet er selskabet Gollenes AS og Karstensens Skibsværft i Skagen der har indgået kontrakt om design og bygning af en 69,99 meter lang trawler. Værftets nybygningsordre nummer 468.\nDet skriver det Nordjyske værft på sin hjemmeside\nGollenes A/S er ejet af familierne Ose og Kvalsvik fra Fosnavåg i Norge. Et rederi der blev etableret tilbage i 1950’erne og med et aktieselskab skiftet i 2008 af Asbjørn Ose og Frode Kvalvik. Dette fartøj bliver Rederiets tredje nybygning, og skal afløse den nuværende og nu 10 år gamle »Gollenes«, der i sin tid blev leveret fra Karstensens Skibsværft i 2011. Rederiet ledes i dag af skipper Frode Kvalsvik, og næste generation Ose/Kvalsvik er også med ombord i form af Ivar Ose Bjørneset og Willy Kvalsvik.\nRederiet driver et kombineret trawlfiskeri, dels et pelagisk fiskeri efter sild og makrel og dels et industrifisk, kombineret med konsum / hvidfisk. Det nye fartøj skal drives og fiske efter samme principper.\nRederiet er yderst tilfredse med at være kommet i mål med aftalen med Karstensens Skibsværft, og glæder sig til at komme i gang med byggeriet.\nRederi og Værft har, lige siden kontrahering af eksisterende »Gollenes« arbejdet tæt sammen. Det nye projekt ses derfor af begge parter, som en naturlig forlængelse af det succesfulde, frugtbare og meget konstruktive samarbejde der har været igennem alle årene.\nKarstensens Skibsværft glæder sig samtidig over den tillid Frode Kvalsvik og resten af rederiet har udvist med underskrivelsen af denne ordre, hvor tilbagevendende kunder altid er en stor og helt uvurderlig reklame.\nDesign og indretning samt udstyr og udrustning er blevet til i et meget nært og tæt samarbejde mellem Rederiet og Værftet. Her har rederiet specielt været optaget af innovative løsninger, hvor der er lagt vægt på at optimere arbejdsforhold, sikkerhed og komfort ombord for besætningen. Koblet med mange erfaringer fra Rederiets nuværende skib og Værftets portefølje, er selvfølgelig blevet vendt og drejet samt diskuteret og vurderet undervejs i denne proces.\nSikkerhed og arbejdsforhold er specielt tilgodeset ved at »Gollenes« i modsætning til den nuværende trawler, vil have hele lastedækket gjort vandtæt.\nDen grønne profil er i høj grad varetaget i form af praktiske og effektive løsninger, hvor der er stor fokus på skrogets udformning, og optimering i forhold til »Gollenes’s« driftsprofil. Dette er med tanke på lavest mulige brændstofforbrug og dermed udslip af emissioner. I tillæg hertil udrustes fartøjet med elektriske wincher, elektrisk fiskepumpe, varmegenvinding fra alle motorer, LED belysning overalt samt en langt række andre tiltag til optimering, for at sikre lavest mulige energiforbrug.\nDet elektriske wincheanlæg skal leveres af MacGregor Rapp (som også var leverandør til nuværende »Gollenes«), og rigges for 2-trawl med 3 wincher og 4 nettromler. Endvidere arrangeres 2 pumpestationer på agterskibet, StyrBord hhv BagBord. Fiskepumper ne er også elektriske.\nSkibet indrettes med en fabrik, med maksimalt fokus på effektive arbejdsgange og en nænsom samt skånsom fiskebehandling. Der arrangeres ensilageanlæg ombord for bedre at kunne udnytte råvarerne.\nEn lang række leverandører bliver i disse dage udvalgt, alle ud fra kriterier som energioptimering, innovation, kvalitet og drift-sikkerhed.\nFremdrivnings-anlægget bliver en ABC hovedmotor på 3.955 kW med stor, langsomtgående propeller, tilpasse skibets nøjagtige driftsprofil. Anlægget forsynes med »take-me-home« funktion, som muliggør diesel-elektrisk sejlads.\nNye ”Gollenes” skal leveres i Marts 2023\nBredde moulded 14,80 m\nI lighed med de øvrige skibe som Værftet har under bygning til redere i Irland, Skotland, Norge, Sverige, Færøerne og Danmark, er også nye »Gollenes« af eget Karstensens design.\nKarstensens Skibsværft har med nye »Gollenes«, i alt 14 fiskefartøjer i ordrebogen for levering i løbet af de kommende 3 år.\nTidligereForrige nyhedFiskerne kan se frem til nemmere indberetning af sælskader i fiskeriet\nNæste nyhedÆndringer i ejerkredsen i et erhvervsfiskerselskab skal meddeles til FiskeristyrelsenNæste


Sådan Undersøg madforgiftning - fantacine.com\nSådan Undersøg madforgiftning\nMadforgiftning kan klassificeres som en smitsom sygdom som følge af overførsel af bakterien gennem indtagelse af forurenede fødevarer. Selvom få madforgiftning kan forebygges, forurening er altid en mulighed. Madforgiftning kan forekomme gennem en række forskellige måder, såsom at spise fødevarer, der er blevet kontamineret med Salmonella. Uanset om du er i fødevareindustrien eller en forbruger, når du har mistanke om madforgiftning, er det vigtigt at fastslå den nøjagtige årsag til madforgiftning at forhindre et fællesskab udbrud.\n1 Hvis du er en indehaver af en restaurant, er det dit ansvar at finde årsagen til madforgiftning i din virksomhed. For eksempel kunne hvilke mulige fødevareprodukter har ført til madforgiftning? Undersøg dit køkken for at se, om retningslinjer for mad-håndtering blev brudt, såsom råt kød kommer i kontakt med andre fødevarer eller håndterer fødevarer ikke vasker deres hænder.\n2 Som indehaver, skal du underrette din lokale sundhedsmyndigheder afdeling for at afgøre, hvilken type bakterie resulterede i madforgiftning og også forhindre et større fællesskab udbrud. Den lokale sundhedsmyndigheder afdeling får brug prøver af formodede fødevarer, der resulterede i forureningen. Du bliver nødt til at lukke din virksomhed, indtil alle problemer med dit fødevaresikkerhed er blevet ryddet.\n3 Hvis du er en forbruger, er det vigtigt at blive set af en læge for at identificere den nøjagtige bakterie, der resulterede i din forgiftning. Ifølge Centers for Disease Control og Forebyggelse, du også nødt til at kontakte din lokale sundhedsmyndigheder afdeling, når du er blevet forurenet af et levnedsmiddel.\n4 Hjælp offentlige sundhed embedsmænd, når du er en del af en madforgiftning sag. Selv hvis du har fået bedre fra dine symptomer, kan du stadig hjælpe embedsmænd sundhed identificere, om din sag var en isoleret forekomst eller en del af en bredere problem, såsom en forurenet mad udbrud. Fortæl embedsmand sundhed, hvis du spiste en fødekilde derhjemme, eller hvis du spiste i en restaurant, og derefter kom ned med symptomer.\n5 Giv dit embedsmand sundhed alle oplysninger, som kan være nyttige. For eksempel vidste nogen af dine familiemedlemmer spise nogen af de samme fødevarer og komme ned syg, eller gjorde de spiser på samme restaurant som dig?\n6 Lad din embedsmand sundhed eller lokale sundhedsmyndigheder afdeling til at indsamle oplysninger baseret på din givet oplysninger. Dette vil give dem mulighed for at undersøge, hvor fødevareforgiftning stammer fra.\nSmid eller returnere eventuelle fødevarer, der er blevet tilbagekaldt.\nFortæl din læge om eventuelle symptomer, du kan have, såsom svær kvalme og opkastning, mavekramper og diarré efter at have spist.\nMå ikke forbruge fødevarer, der er en del af en tilbagekaldelse.\nSådan opkastning for madforgiftning\nSådan Undersøg for Bed Bugs\nSådan Undersøg for en pungbrok\nSådan Undersøg Prostata\nSådan Undersøg Elder Abuse\nSådan Undersøg & Test for Mold\nSådan Undersøg Fordele og ulemper ved Prosthetics\nSådan Undersøg en ældre Living Situation\nHvordan til at køre med en Hip erstatning\nPostoperativ hukommelsestab Information\nSådan fjernes Tattoo ar\nCLA & Green Tea Vægttab\nHvor længe skal man vente Mellem solarium Sessions?\nSådan Bekræft en CPN\nHvordan skal man behandle Teenage Years Nostalgi


Portland Havesæt 150-210 Sort/grå 6Stk Nantes Stole - Trademax\nMed portland havesæt nyder du sommeren på den mest optimale måde. Skab det perfekte sted til at nyde herlige middage i solen eller indbyde venner til hyggelige middage i det fri! I sættet indgår der 6 stk Nantes stabelstole med et elegantdesign, der passer til alle miljøer og situationer. Portland er et moderne havesæt fremstillet i slidstærke materialer af den højeste kvalitet. Et sæt der indbyder til hyggelige stunder i solen.


PressReader - BT: 2015-09-20 - Ler selvhjælp?\n- Foto: AFP, Reuters, Scanpix\n» Jeg ville være enormt ked af, hvis man begyndte at konkludere på den generelle folkestemning ud fra nogle enkeltpersoners negative kommentarer. Vores oplevelse er, at der i den danske befolkning er en stor vilje til at hjælpe, og vi får rigtig mange positive henvendelser. «\nFørste kommentar afgørende\n» Aflys jeres lort og lav en indsamling til noget fornuftigt « og » NEJ – ikke mere – vi har hjulpet nok. Mit tv er lukket søndag. Familien spiller brætspil i stedet « er blot nogle af de kommentarer, som indsamlingen har affødt på TV 2 Danmarks Facebook- side.\nMen blot fordi 90 procent af kommentarerne til et opslag på Facebook ytrer én bestemt holdning, så er det ikke lig med, at 90 procent af befolkningen deler den holdning.\nDet siger Nathalie Larsen, digital og social media manager ved kommunikationsbureauet Geelmuyden Kiese.\n» Man kan ikke sætte lighedstegn mellem, hvad man ser i kommentarsporet på Facebook, og hvad den danske befolkning over en bred kam mener, « siger Nathalie Larsen.\nHun forklarer, at de første kommentarer ofte er afgørende for, hvordan et kommentarspor udvikler sig. Hvis de første kommentarer er negative, så vil en stor del af aktiviteten i tråden efterfølgende være negativ. Det samme gælder omvendt, hvis de første kommentarer er positive.\n» I det konkrete tilfælde med indsamlingsshowet er der flere indikationer på, at en del af kommentarerne kan være produceret af falske profiler. Det kan være orkestreret gennem hemmelige Facebookgrupper, som deler opslag mellem hinanden og aftaler stormen af ne- gative kommentarer, eller der kan være direkte tale om køb af falske profiler og kommentarer. Det er svært at bevise, men der kan være meget større kræfter på spil, end vi forestiller os, « siger Nathalie Larsen om shitstormen, der har ramt DR og TV2 i ugens løb.\nSelvom flygtningespørgsmålet optager mange og deler vandene i Danmark lige nu, er den hårde tone alligevel kommet bag på DR. Det sagde Gitte Rabøl, mediedirektør i DR, til BT tidligere på ugen.\n» Jeg må sige, at tonen har overrasket mig lidt. Vi er jo selvfølgelig klar over, at når vi går ind i et emnefelt som det her, så har folk stærke holdninger til det. Men det er vigtigt for mig, at vi holder fast i essensen: at der er 12 millioner i Syrien og nærområderne, der har akut behov for hjælp. Og vi har mulighed og tradition for at hjælpe, « sagde Gitte Rabøl.\nHjælp Nu- indsamlingen løber over skærmen i aften klokken 20, direkte fra Vilhelm Lauritzen- terminalen i Københavns Lufthavn, og du kan se showet på både DR1 og TV2.


Annette Vilhelmsen frakendt ministerkørekort | RokokoPosten\tAnnette Vilhelmsen frakendt ministerkørekort\n23 august, 2013 Indland\nEfter at have fået et tredje klip i ministerkørekortet for groft uforsvarlig politik har SF’s forkvinde nu mistet retten til at føre ministerium.\nTo gange lykkedes det for Annette Vilhelmsen at beholde sit ministerkørekort til trods for, at hun blev taget i at føre groft uforsvarlig politik. Men tredje gang klappede fælden for den folkesocialistiske leder.\nDet skete efter, at Vilhelmsen blev fanget i et hasarderet venstresving, hvor hun krævede, at retten til børneavl skulle betinges af kommunal autorisation.\nDe tidligere klip i kortet har ministeren fået for uforsvarlig omgang med ekstremt dårlig kommunikation samt sort tale i meget små aviser. I alle tre tilfælde har tilfældige forbipasserende grebet ind.\nI det seneste tilfælde sørgede den snarrådige folketingsbetjent Mikael Brorson for at standse ministeren efter at have observeret hendes vanvittige adfærd. Han mener dog, at andre burde og kunne have stoppet hende langt tidligere.\n“Det er skræmmende, at de nærmeste pårørende blot så passivt til og undlod at gribe ind, når det var så tydeligt, at hun over længere tid havde omsorgssvigtet sit embede.”\nSom en konsekvens af, at hun er blevet taget på fersk gerning for tredje gang, har Vilhelmsen nu mistet retten til at føre ministerium og kan tidligst gå op til en ny ministerprøve om to regeringsperioder.\nGod til glidebane\nI et forsøg på at forbedre sine evner er eksministeren allerede gået i gang med at forberede sig til en ny prøve, hvilket imidlertid går temmelig dårligt.\nDe politiksagkyndige, der forestår træningen, har givet Vilhelmsen tilnavnet “spøgelsesministeren”, da hun til stadighed foretager pludselige U-vendinger, der uvægerligt bringer hende på kollisionskurs med folk fra egne rækker, ligesom hun heller ikke evner højresving.\nIfølge politiksagkyndige rækker Vilhelmsens evner for indeværende ikke til at bestå andet end glidebanekurset, som hun til gengæld behersker med nogen sikkerhed.\nFlere Christiansborg-kilder fortæller anonymt og uafhængigt af hinanden, at Danmarks regering er blevet et væsentlig tryggere sted efter, at risikoen for at møde en Annette Vilhelmsen er blevet fjernet.


I et forsøg på at bremse strømmen af flygtninge fra Mellemøsten, vil statsminister Lars Løkke Rasmussen i dag bede Folketinget om 358 millioner kroner. Pengene skal indgå i EUs milliard-bidrag til Tyrkiet som betaling for et flygtningesamarbejde.\nDen 31-årige mor til fire Fatima Hüseyinat er flygtet fra byen Idlib det nordvestlige Syrien til en flygtningelejr i Kilis, Tyrkiet. Fold sammen\nFredag d. 27. november 2015, kl. 07.30\nTyrkiet skal have 358 millioner kroner af Danmark for at kunne forbedre forholdene for de syriske flygtninge og samtidig skrue for kystbevogtningen og kampen mod menneskesmuglerne, så flygtningene ikke kommer til Europa.\nDet fremgår af et notat fra Finansministeriet, som er udarbejdet forud for et møde i dag i Folketingets Europaudvalg, og som Berlingske har fået indsigt i.\nHer skal regeringen have et mandat forud topmødet på søndag, hvor EU og Tyrkiet skal forsøge at indgå en aftale om at begrænse strømmen af mellemøstlige flygtninge, der bruger Tyrkiet som transitland på vejen til Europa.\nDet danske bidrag på 358 millioner kroner skal indgå i en samlet EU-støtte til Tyrkiet på tre milliarder euro (godt 22 milliarder kroner). Heraf skal EUs medlemsstater betale de 2,5 milliarder, mens EU-Kommissionen finansierer de resterende 500 milllioner.\n»For så vidt angår de bilaterale bidrag på 2.500 mio. euro fra medlemslandene lægges der op til at anvende samme BNI-fordelingsnøgle som ved finansieringen af EU’s budget. Såfremt faciliteten finansieres i sin nuværende form, vil Danmark skulle bidrage med et bilateralt bidrag på 358 mio. kr,« skriver Finansministeriet i notatet.\nPenge fra U-landsmidlerne\nRegeringen vil tage de 358 millioner kroner fra pengekassen med udviklingsmidler. Ifølge Finansministeriet kan pengene vise sig at være en god investering for det danske husholdningsbudget, fordi samarbejdet med Tyrkiet skal give færre flygtninge i Danmark.\n»Et øget samarbejde med Tyrkiet omkring håndteringen af flygtningesituationen forventes også at kunne have positive statsfinansielle konsekvenser,« forudser ministeriet.\nTyrkiet huser nu over to millioner syriske flygtninge plus et par hundrede tusinde irakere og afghanere, og langt de fleste af de flere hundrede tusinde flygtninge, der i år har søgt mod Europa fra Mellemøsten, Afghanistan, Pakistan og Bangladesh har taget turen via Tyrkiet. Derfor støtter regeringen herhjemme EUs forsøg på at indgå en aftale med tyrkerne om at begrænse antallet af flygtninge, der benytter Tyrkiet som transitland.\n»Det er efter regeringens opfattelse essentielt at reducere migrationspresset på EU's ydre grænser. I den sammenhæng er det vigtigt, at Tyrkiet bliver i stand til at håndtere det betydelige migrationspres landet er udsat for. Regeringen støtter derfor etableringen af Tyrkiet faciliteten og den økonomiske støtte på 3 mia. euro til Tyrkiets håndtering af flygtningesituationen,« hedder det i Finansministeriet oplæg til Folketingets Europaudvalg.\n»Regeringen har ansvaret for, at grænserne står åbne. Derfor må den også betale regningerne.«\nPå grænsen til et tabu\nHjorts asylregning kan ende med at vokse