51 røde soveværelser med tip og tilbehør, der hjælper dig med at designe dine - Design - 2020\nRød er lidenskabelig, så hvorfor ikke bruge det til at bringe lidt varme ind i dit soveværelsets indretning. Når rød indretning er sammensat med hvid, bliver den sprød og skærpet, sort bygger drama, mens nuancer af grå tam, med blå bliver den tændt, og guld beriger. Rød kan bringe så mange udseende til dit boudoir, men ingen af dem er sky. Hvis du har sovet på ideer til en dristig og dristig udsmykning til soveværelse, så tag en vandring gennem disse 51 inspirerende røde soveværelsesideer. Oplev de utal af måder, du kan indarbejde denne stærke, men alligevel alsidige farve fra fulde vægge i farvemætning til soveværelser med sparsomme røde accenter, møbler, strøelse og malingseffekter.\nMatch en dramatisk rød accentvæg med et helt møbel. Denne smukke prægede væg giver den dybe røde tone til en soveværelsestol ved vinduet, hvor den er indrammet af blanke hvide gardiner. Bemærk, hvordan to loftslamper også gentager det cirkulære mønster af funktionsvæggen for at opbygge et krusende formtema i rummet.\nLad røde tøjler fra loft til gulv. Den fyrige orange-røde vægmaling i dette soveværelseskema følger med fra et solidt rødt loft. Et dybere rødt hovedgærde overlejrer lakken og strækker farven ud over lys trægulve. Hvide elementer renser farveskemaet, mens gyldne accenter tilføjer luxe.\nPrøv nye strukturer. Dette rød tuftede hovedgærde smelter sammen med et flokt fleur de lis tapet i den samme lyse nuance, der hver især defineres af deres dybe struktur. Der er en grænse med fladt hvidt rum omkring det farverige kombinationsboks, så effekten kan trække vejret.\nGå maksimalistisk i et minimalistisk miljø. Når du dekorerer et paret tilbage minimalistisk soveværelse, der er helt uklar, kan farve anvende hele personligheden på rummet. Luftede et rødt loft i 360º røde vægge, døre, møbler, væsentlige ting og gulv. Vinduet afslører i dette helt røde rum er belagt i en lys reflekterende hvid maling for at forhindre farveblokken i at føle sig undertrykkende.\nVælg et mønster. Et mønstret rødt soveværelsesgardin og puksæt tilføjer en sammenhængende farvehistorie til endda et almindeligt rum. Du kan dog forstærke effekten af dine nye boligindretningselementer ved at farve, der matcher din vægmaling til deres mønster. Tag en prøve af dit stof til maleblandingsbordet i din lokale DIY-butik for en skræddersyet kamp.\nHvis lys rød ikke er din taske, hvad så med et gotisk mørkerødt soveværelse. Denne fantastiske burgunder boiserie indkapslede plads dramatiseres yderligere ved rød belysning omkring dens dybt dekorative gesims.\nDesigner: Konverter konstruktion\nEt strejf af teater. Tunge, overdådige røde gardiner har en ganske præstation på vinduerne i en monokrom soveværelsesdesign. De kunne også bruges som en portiere i et studierum eller til at skjule det rodede indhold i en åben frontet garderobe.\nRød maling behøver ikke at fylde en hel soveværelsesvæg. Grib dig selv et åndeniveau og en rulle maskeringstape for at skabe en mode fremad finurlig farveblok. Asymmetriske placeringer ser bedst ud - en boserie eller en wainscot-panelvæg fungerer endnu bedre.\nDen røde malingseffekt i dette soveværelse er blevet anvendt løst omkring den nederste fjerdedel af væggene for at matche tofarvet vinduesgardiner. En rød sengebund og rød sengetøj sætter mere farve ind i bunden af rummet.\nBrug farve til at definere søvnzonen i et stort rum. Anvendelse af en farveblok omkring sengen gør, at søvnzonen føles mere indeholdt og hyggelig inden for et vidt åbent rum. En rød og sort hylde fra Yin og Yang binder farven på disse vægge og sengen sammen. En hvid moderne lysekrone skiller sig ud i form snarere end farve.\nBegræns farve til polstring. Uanset om det er et rødt polstret hovedgærde, en ottoman, en forfængelighedskam, et rødt sengesæt, gardiner eller alle disse ting, og begrænser dig selv til et enkelt stof, sikrer et perfekt matchende ensemble, der fremkalder et high-end hoteludseende.\nBestil en skræddersyet rød hovedgærde. De røde og hvide sektioner i dette tuftede headboard-design skaber en slående stribet effekt. Kast på nogle puder, der matcher, og du er færdig.\nPolstret en væg til hovedgærde og sengebund i tandem.\nEt mere smukt skræddersyet polstret design med hovedgærde. Denne gang er farven i rummet strengt begrænset til hovedgavlen alene.\nHvis du bor i et lejet rum, kan det være vanskeligt at oprette din drømfarveplan, hvis udlejeren ønsker, at deres mure skal være alene, men ikke frarådes. En rød sengsramme og sengesæt, rødt soveværelsetæppe og farvekoordineret tilbehør kan give alt det, der er nødvendigt for et rigt farveskema.\nGiv væggene det glatte og blanke look ...\n... Eller farvefrakke bølgeblik til en karakteristisk sammenklemt funktion, væg eller garderobedøre i industriel stil.\nEt andet stof fremad soveværelset design, men i dette ene har de røde polstrede vægpaneler et glat læder-look. LED-strimler skåret ned og omkring de røde kunststofpaneler og tilføjer en gylden glød.\nEn ikke-polstret hovedgærvæg giver muligheden for en let farveændring på et fremtidig tidspunkt til lave omkostninger til bare en tin maling. Beading er blevet brugt til at skabe et geometrisk design på tværs af hovedgavens væg i dette røde og brune soveværelsesskema.\nRød er en farve, der spænder over aldre. Her er traditionel rød boiserie sammensat med moderne kunst og en moderne lysekrone med sputnik med smarte resultater.\nAlle kunstige. Brug sorte strimler til at indramme en Mondriansk inspireret soveværelsesfladevæg. Vælg møbler med enkle blokede silhuetter for at cementere konceptet.\nEn alternativ kunstnerisk tilgang til soveværelsets væg.\nSplittet personlighed. Hvis du bare ikke ser ud til at forpligte dig til en helt rød funktionsvæg, skal du gå halvt og halvt ...\n... Eller medbring bare en pop af rød med et stykke vægkunst; tilføj et rødt kast over sengen for at give den en partner.\nOksekød med rød aksent med nogle grundlæggende sorte elementer. Dybden af sorte stoffer i en rød og sort soveværelsesplan får farveregioner til at blive endnu mere levende.\nDæmpede røde læner sig tilbage i et farveskema, mens de fordyber det i roligt selvsikker raffinement.\nRød, overdådig og multifunktionel; denne hovedgavle-cum-sengekasse-cum-ottoman tikker en masse kasser.\nDen røde indpakning. Stop ikke en farvestrimmel i kanten af en hovedgavemur, indpak den rundt om bunden af hele rummet for at binde skemaet pænt sammen.\nTræd til side. Røde hovedgavler kan undertiden virke dominerende, prøv at skifte fokus til en tilstødende væg.\nI stedet for at kaste rødt fra søjle til stolpe, får du mest indflydelse med mindst mulig ophid ved at vælge en show-stop rød fireplakat.\nTilføj fristende småtterier. Dette rumdesign sætter en spredning af rød mellem skabene, en skive rød på sengen og bare et duskregn ved vinduerne.\nKilde: Villa Yin\nI særligt store områder skal du holde de røde bevægelser rundt i rummet for at bære øjet og forene rummet.\nEt fræk kunstværk suppleres med en flerfarvet dyne i dette risqué røde sengeskema.\nFor en ultra moderne udsagnsrød seng, skal du tjekke den Lovy seng fra Bonaldo ...\n... Eller gå blank med en bred indrammet platformsseng, ligesom den i dette glatte, røde og sorte layout.\nVia: Elvin Aliyev og Leyla Ibrahimova\nBrug rødt til at trække opmærksomheden, hvor det betyder noget - hvad enten det drejer sig om hobbyartikler eller som en påmindelse om at ramme det arbejdsområde.\nKombiner solide røde vægge og rødbaserede vægmalerier for at gøre områder med lys og skygge.\nReglen om tre. De fleste mennesker er bekendt med den magiske regel om tre, en slags snyderi til anvendelse og afbalancering af elementer i et rum uden at skulle tænke for meget på det!\nDen bløde træfarve og varme røde passer perfekt til hinanden.\nDu behøver ikke at underminere en æterisk hvid æstetik for at bringe varme i rød op - du behøver kun at understrege det.\nLysegrøn og rød skaber en sød sammenstød.\nEn dæmpet grøn og rød blanding har en afslappet fornemmelse. Smid sorte glanselementer i for at opbygge cool moderne charme.\nGiv en grå skema tilføjet tyngdekraften med trækket fra en rød gulvbed.\nFashion en indbydende rød gæst soveværelse med en rød Murphy seng.\nAnbefalet læsning: Moderne røde og grå interiører med japanske påvirkninger\nSe videoen: ellos Stylingstip til Soveværelset (Oktober 2020).\nCopyright 2020 \_ Ideer til interiørdesign og boligindretning \_ 51 røde soveværelser med tip og tilbehør, der hjælper dig med at designe dine


Til læreren | Herning Bibliotekerne\nDe fire challenges\nElevernes udvalgte bøger 2020\nAt præsentere litteraturens mange ansigter er én af kerneopgaverne i børnebiblioteket og vi vægter børns møde med forskellige genrer og formater højt. Børn skal præsenteres for et bredt udbud af værker og fortællinger, og det håber vi er med til at give adgang til et væld af refleksion, fordybelse og underholdning.\nDeltagelse i Book Challenge 2021 motiverer eleverne til at læse forskellige bøger, og konceptets konkurrenceelement giver dem mulighed for, igennem forskellige udtryksformer, at sætte ord og billeder på deres læseoplevelse.\nIgennem arbejdet med Book Challenge er målet at styrke elevernes læsemotivation ved\nat give eleverne mulighed for selv at vælge, hvad de vil læse, lade dem læse sammen og dermed få fælles læseoplevelser\nat lade dem fokusere på deres oplevelser af og forventninger til det, de læser\nat bearbejde deres læseoplevelser gennem produktion af bogpræsentationer i forskellige udtryksformer\nat krydre læsning med et drys af konkurrence\nBook Challenge kan skaleres\nDet er muligt for dig som lærer at skrue op og ned for, hvordan I vil arbejde med Book Challenge.\nI kan lade det fylde meget, hvis det passer til den øvrige årsplan, ligesom det kan indpasses i danskundervisningen på et lavere blus, hvis det giver mere mening for jer.\nHvor meget eller hvor lidt kan man gå ind i Book Challenge?\nAlle elever skal læse mindst én bog og klassen skal samlet lave de 4 udfordringer og deltage i det afsluttende event.\nMan kan lade læsningen være en del af et læsebånd og derefter bruge 2 lektioner på udfordringerne\nMan kan lave et temaarbejde om genrer og udtryksformer\nMan kan samarbejde med andre fag\nAlle kombinationer og varianter kan tænkes – det er op til læreren\nBibliotekets rolle er at udstikke nogle rammer og deadlines med krav til de enkelte challenges, filformater og vurderingskriterier. Lærerens rolle er at didaktisere forløbet og bestemme hvordan, hvor længe og hvor meget, der skal arbejdes med Book Challenge i den enkelte klasse.\nI september kan lærerne hente en kasse med 50 bøger til klassen på biblioteket i Herning eller det nærmeste lokalbibliotek.\nBøgerne er nøje udvalgt til aldersgruppen. Der vil være variationer i lixtal, genrer og temaer, og bøgerne vil repræsentere både skøn- og faglitteratur. Fælles for de 50 titler er, at de alle er udgivet inden for de sidste fem år.\nEleverne skal i løbet af september-oktober-november læse bøger, som de efterfølgende skal lave en præsentation af. Disse præsentationer indgår i det afsluttende event Book Challenge 2021, den 26. november på Fermaten i en konkurrence mellem de deltagende 7. klasser.\nDe bøger, eleverne læser, kan være fra den kasse, klassen modtager fra biblioteket, men det må også være andre bøger. Der skal dog være tale om bøger, der er udkommet inden for de sidste fem år.\nBøgerne afleveres i uge 48 på biblioteket i Herning eller på det nærmeste lokalbibliotek.\nPlakater med introduktion til kategorier\nUd over kassen med bøger modtager klassen også fire plakater, som kan hænges op i klasseværelset.\nPå plakaterne gennemgås de fire challenge-kategorier, eleverne kan vælge at arbejde med, når de har læst en bog; nemlig booktrailer, live-performance, et bogmærke eller bogplakat.\nPlakaten kan være klassens input til at komme i gang og kommer ind på følgende:\nPræsentation af genren\nKrav til aflevering og formater\n4 præsentationer pr. klasse\nI september-oktober-november arbejdes der i klassen med at læse og lave præsentationer.\nHver klasse laver én præsentation i hver kategori, så alle 4 kategorier/challenges er repræsenteret.\nFor at være helt klar til det afsluttende event Book Challenge 2021, skal vi have jeres præsentationer tilsendt senest den 12. november. Se også ”Vigtige datoer”.\nVi skal nemlig gøre produkterne klar sammen med it-afdelingen, trykkeriet og Fermaten.\nI modtager en bogkasse med 50 titler, der breder sig over både skøn- og faglitteratur, forskellige genrer, målgrupper, sværhedsgrader og temaer. Arbejd fx med:\nLad eleverne læse sammen i små grupper. Giv plads til højtlæsning. Saml op og del jeres læseoplevelser undervejs. Læg op til, at eleverne løbende taler om, hvad de tænker om den bog, de læser.\nFokus er deres oplevelse, deres forventninger, det, de synes virker godt, og det, de ikke er så vilde med ved bogen.\nForbered og producér jeres bidrag til konkurrencen.\nI skal deltage med én præsentation i hver af de fire kategorier og i deres særlige format.\nSe mere herom på plakaterne.\nVær opmærksom på at deadline for aflevering er fredag, den 12. november.\nSkolernes deltagelse i Book Challenge\nNår I deltager i Book Challenge 2021, siger I ja til, at alle elever læser mindst én skøn- eller faglitterær bog.\nI siger ja til at udarbejde 4 forskellige præsentationer af de læste bøger, og I siger ja til at deltage i en spændende fredag, den 26. november, på Fermaten i Herning, hvor I vil møde og dyste mod andre 7. klasser, der også har læst masser af bøger og lavet flotte, lækre og fantastiske produkter.\nNår klasserne har lavet deres produkter og præsentationer, vil de blive lagt her på sitet, så alle kan se hinandens resultater og dommerne kan se dem lidt før det afsluttende event. Elevprodukterne vil også kunne ses i biblioteksrummet og på bibliotekets facebookside. Det siger I også ja til ved at deltage.\nHvis I har elever, der ikke må fotograferes til nogle stemningsbilleder ved det afsluttende event, så skal vi nok finde ud af det – bare I lader os det vide senest på dagen.


Devas hvalpe 2018 - www.123hjemmeside.dk/expectations-yorkshireterrier\nDevas små påskeyorkies...\nDen stolte far...\nDen søde mor....\nDeva nogle få dage før fødslen...\nDeva ligger og hygger sig sammen med olde Joy...\nDeva snupper lige en lur...\nSå søde ...\nDeva er lidt træt her...\nDeva sidder og holder vagt.\nLivet er... En fuld mave, og én, der vil nusse den.\nDet er dejligt, når man kan kravle op på farfars overarm og hvile.\nOOOH, det er spændende, det her....\nEr der mere mad???\nBagefter er det skønt at komme op til mor og få nusset mave.\nGhandi, 11 uger\nHvalpene er allerede 11 uger, og Gabriel og Gandalf er flyttet hjem til deres nye familier, hvor de er faldet godt til. Ghandi mangler stadig en dejlig familie, som vil elske ham og give ham et godt hjem. Han er en glad lille dreng, der er nysgerrig på livet, han elsker at komme ud til stranden og gå tur. Både sand og græsplæner er steder, hvor det er sjovt at lege og løbe stærkt på. Han er en kærlig dreng, der også elsker at kysse og blive nusset på maven.\nSom tiden dog flyver af sted; hvalpene er nu fire uger gamle, og de rykker hurtigt i deres udvikling. De udforsker både kravlegården og hinanden til stor underholdning for os alle. De er så småt begyndt at smage på "rigtig" mad, og det er noget, der kan gøre selv den modigste hvalp træt bagefter.\nHvalpene er nu blevet lidt over to uger, og de har netop fået øjne. Hele familien er interesseret, men indtil nu er det kun Devas datter, Nanna, der har fået lov til at komme ind og se hvalpene. Hun må til gengæld gerne både kysse og polere dem - når bare hun ikke bliver for ivrig. Sker det, så kommer Deva med et lille "brum", og så bakker Nanna lidt væk.\nHvalpene har fået mod på at udforske lidt af hvalpekassen, og de undersøger også hinanden.\nDeva fik 4 små hvalpe torsdag i påsken 3 drenge og en pige...De små og Deva selv har det godt, og alle 4 hvalpe er godt i gang med at tage på, så lige nu ånder alt fred og idyl 🙂 Det var ellers temmelig dramatisk en overgang, for Deva var i fødsel i mere end et døgn og det endte med et kejsersnit 😥 Heldigvis var det vores egen dygtige dyrlæge, der havde vagten, så vi var alle i trygge og dygtige hænder....\nHvis du er interesseret i en af hvalpene, er du velkommen til at ringe på tlf 28299259\nDen stolte far... 1\nDen søde mor.... 1\nDeva nogle få dage før fødslen... 1\nDeva ligger og hygger sig sammen med olde Joy... 1 1\nDeva snupper lige en lur... 1\nSå søde ... 1\nDeva er lidt træt her... 1\nDeva sidder og holder vagt. 1\nLivet er... En fuld mave, og én, der vil nusse den. 1\nSmukke blå øjne 1\nDet er dejligt, når man kan kravle op på farfars overarm og hvile. 1\nOOOH, det er spændende, det her.... 1\nEr der mere mad??? 1\nBagefter er det skønt at komme op til mor og få nusset mave. 1\nGhandi, 11 uger 1


Fedtsugning på hals og kæbe hos Bonnie Erichsen - canadagoosejakkeherre.dk\nFedtsugning på hals og kæbe hos Bonnie Erichsen\nOn maj 16, 2019 maj 16, 2019\nLeave a Comment on Fedtsugning på hals og kæbe hos Bonnie Erichsen\nDet er forskelligt fra menneske til menneske, hvor mange fedtceller man har, og hvor de er placeret. Nogle kan derfor have overskud af fedt på armene og andre på halsen. I dag på bloggen skal det handle om dem, som har brug for en fedtsugning på hals og kæbe.\nFedtsugning på hals kan hjælpe på selvtilliden\nDet kan tage hårdt på selvtilliden, hvis man går og er rigtig træt af sit udseende. Især når det er rigtig tæt på ansigtet. Det er forskelligt fra person til person, hvor fedtcellerne er i kroppen. Derfor er det også helt forskelligt, om kan tager ekstra på på arme, lår, hals eller et helt fjerde sted. En fedtsugning på hals og kæbe kan hjælpe på dette. Dog er det vigtigt også at overveje, først at arbejde med tankerne omkring, hvorfor man gerne vil have foretaget en sådan fedtsugning. Kan det trænes væk? Kan du spise sundere? Den første konsultation hos Bonnie Erichsen vil stille dig alle disse spørgsmål, så de kan finde ud af, om du er rigtig til fedtsugningen. Derfor kan du lige så godt afklare, hvorfor du gerne vil have en fedtsugning af din hals. Lad os tale mere om operationen nedenfor.\nDet er rent faktisk en super nem operation, som kun laver bittesmå ar i siderne af kæben. Denne fedtsugning af hals og kæbe arbejder med en kanyle, som føres ind og herefter fjerner overflødige fedtceller stille og roligt. Kæbelinjen vil efter behandlingen blive mere markeret. De små sår, hvor kanylen blev ført ind, lukkes med et enkelt sting. Herefter får man en let komprimerende bandage om hovedet. Trådfjernelse sker efter ca. en uge. Det er altså ikke værre end som så. Dog skal du stadig kraftigt overveje, om dette er noget, du vil. Man kan enten komme under lokalbedøvelse, hvilket er meget nemmere at vågne op fra og komme sig over. Dog kan man også få fuld narkose, hvis operationen skræmmer en. Dette tager lidt flere kræfter at komme sig over, så det er med at overveje, hvad der er bedst. Noget tid efter operationen, skal du tilbage og have taget tråden ud. Du vil kun have bittesmå ar efterfølgende. Du kan læse mange flere informationer inde på Bonnie Erichsens hjemmeside, som jeg har linket til længere oppe i denne artikel.\nDu kan også læse meget mere om sundhed og velvære her på bloggen – se mere her.\nØlbrygning for voksne\nBestil gardinbus med klimavenlige gardiner


Er din nabo også en tumpe? • POV\nLiv & Mennesker·Tro & eksistens | Læsetid 13 min.\nCharlotte Rørth\t 05.09.2021\nTRO & EKSISTENS // INTERVIEW – Når der i dag tales om tro, tales der stort set kun om, at Gud er god, bemærker forsker Sasja Emilie Mathiasen Stopa. Men man kan ikke sige, at Gud er kærlighed, hvis man ikke samtidig vil se, at der er noget i livet, som har brug for den kærlighed og tilgivelse,” påpeger hun, der gerne en PR-kampagne for nåden, så alle mindes om, at alle fejler. Både en selv og den nabo, der i den grad er en tumpe.\nDer findes fire bogstaver, som er helt centrale i kristendommen. Det gælder både før og nu – og for såvel dem, der tror, som for dem, der synes, kristendommen er for tåber.\nDe fire bogstaver danner ordet nåde.\nDet er et af det allersværeste ord i verden. Ikke kun for dem, der lever med den tro, der her i Danmark er mest udbredt, men også for dem, der afviser den.\nVed man ikke, hvad nåden er, kan man hverken sige ja eller nej til kristendommen, fastslår hende, der herhjemme forsker mest dybtgående i, hvad nåden egentlig betyder.\nMen, hvorfor dog i det hele taget forske i nåden i dag?\n”Vi har vel alle erfaringen af, at vi egentlig lever vores liv lidt ved siden af, hvordan vi ville ønske, vi skulle leve det”, siger Sasja Emilie Mathiasen Stopa, cand.theol., ph.d. og postdoc på Afdeling for Teologi ved Aarhus Universitet.\nNåden er grundlæggende for fællesskabet. Vores fællesskab grunder på den lighed, der ligger i, at vi alle sammen er fejlbarlige væsner\nUanset, om man tror eller ej, kan samtalen om nåden vise sig at være en redning for frustrerede nutidsmennesker. Fordi nåden handler om, at det er i orden, at vi er fejlbarlige. At vi synder, handler egoistisk og ikke formår at behandle andre mennesker ordentligt.\nNår nåden findes, kan vi blive tilgivet, favnet, elsket og dermed tåle at leve med, at vi ikke er perfekte – og at vi heller ikke har været det eller vil blive det.\n”Det er rørende at finde ud af, at der ikke er nogle problemer, man står alene med, men faktisk deler med et meget stort fællesskab på tværs af tid og sted”, uddyber Sasja Emilie Mathiasen Stopa.\nForuden nåde har hun især forsket i ære, skam, synd og tillid – og Martin Luthers forhold til de begreber. Manden, munken, teologen, der har personificeret og formet den måde at være kristen på, som den danske folkekirke blev dannet ud fra for 500 år siden ved reformationen og adskillelsen fra den katolske kirke.\nNåden er essentiel for Luther og – ifølge forskeren – mere aktuel i dag end nogensinde.\nLyt til hele Charlotte Rørths interview af Sasja Emilie Mathiasen Stopa her:\nLyt til “Nåde: Sasja Mathiasen” på Spreaker.\nNåden er grundlæggende\nHvis ikke vi kan tale om nåden, så går det galt. Så har vi ikke ord for, hvordan vi kan leve med ikke at være, som vi synes, vi bør være. Så lever vi i et konstant pres, stress, pine.\n”Det står jeg i hver dag. Hver eneste gang, vi har med andre mennesker at gøre, tror jeg, vi alle oplever ikke at gøre det gode, vi burde. Vi har heldigvis fået samvittigheden installeret, og den er god til at fortælle os, når vi ikke gør det, vi egentlig ville ønske, vi ville gøre. Det er ikke noget specifikt kristent. Det er en erfaring som mennesker på tværs af kulturer gør sig”, siger Sasja Emilie Mathiasen Stopa og fortsætter:\n”Men det særlige i den lutherske kristendom er, at nåden er grundlæggende for fællesskabet. Vores fællesskab grunder på den lighed, der ligger i, at vi alle sammen er fejlbarlige væsner. Det ligger der en meget stor trøst i. Der ligger en trøst i at vide, at jeg ikke er alene med den erfaring”.\nDer er en modstand, som ikke bare angår det forståelsesmæssige, men alt det, vi faktisk helst ikke vil vide om os selv\nNår Sasja Emilie Mathiasen Stopa trækker ordet trøst frem så hurtigt i samtalen, er det, fordi trøst er en følelse.\n”Vi erkender også med hjertet. En matematisk sandhed erkender man med hovedet, med hjernen, men når det handler om vores liv og problemer med vores eksistens, så er det noget, vi også forstår med hjertet. Det er helt væsentligt”, understreger hun og uddyber:\n”Den teologiske viden kan være svær og indviklet, og det teologiske studium kræver, at man lærer nogle gamle sprog og nogle færdigheder, men den teologiske viden er først og fremmest en viden, som ikke kun angår hovedet, men følelserne. Den hæfter ved vores erfaringer. Det er en meget erfaringsnær viden, der ligger i teologien. Et meget, meget nøgternt blik på vores liv”.\nAt tale om teologi er at tale om det liv, vi lever, og andre har levet, mener forskeren og fortæller, hvordan Bibelen og kirkerne har været med til at forme sprog for, hvordan det er at være menneske.\nDet kan være svært at forstå og skal læres, hvis ikke man er vokset op med det, erfarer hun, men det er samtidig muligt at tale om menneskers liv i det sprog uden at være troende.\n”Der er tekster, som er rigtigt svære at forstå, men det er også, fordi der ikke er nogen simpel sandhed. Alligevel vil jeg vove at påstå, at der ligger nogle grundkonflikter, som er relativt simple og genkendelige. For eksempel om at fejle. Og jo, det er rigtigt nok godt, at der ligger en trøst i erkendelsen af fællesskabet, men det at se på sig selv med kritiske øjne er en erkendelse, som er vanskelig”, forklarer hun om den uvilje, hun ofte møder, mod at gå ind og tale om tro.\nHvad ligger der i troen på, at Gud har skabt verden? Der ligger i det, at vi bliver givet ting hele tiden\n”Der er en modstand, som ikke bare angår det forståelsesmæssige, men alt det, vi faktisk helst ikke vil vide om os selv. Der er et eller andet, der holder os tilbage, fordi vi bliver tvunget til at se os selv. Der er ikke ret mange mennesker, der kan lide at blive modsagt”.\nI dag taler flere om tro, bemærker hun, men der lægges stort set kun vægt på, at Gud er god. Han, den, det, er kærlighed og elsker de mennesker, han har skabt – kan det kort koges ned til.\n”Men vi kan ikke sige, at Gud er kærlighed, hvis ikke vi samtidig vil se, at der er noget i vores liv, som har brug for den kærlighed og tilgivelse”, konstaterer hun og referer til Martin Luther, der skrev om, at vi mennesker ”er indkroget i os selv”.\n”Vi står bare og piller os selv i navlen. Det er en ubehagelig sandhed. Det kan nogle gange være nemmere eller – hvad skal man sige – mere behageligt at fokusere på, at i kirken bliver vi forkyndt, at vi er elskede, som vi er og den slags. Det er rigtig nok i kristen forstand, men det går bare ikke, hvis ikke vi har den anden del af det”.\nOg her er det så, at ordet på de fire bogstaver kommer ind: Nåde.\nCharlotte Rørth taler med Sasja Emilie Mathiasen Stopa, som beretter, at det er en kæmpe lettelse at vide, at det ikke kun er hende, der har brug for nåden, og at det er sådan, det er at være menneske. Foto: Gitte Blom Christensen/Trooper\nVi får det væsentligste\nHvis vi kun vil tale om det gode, behøver vi ikke at nævne nåden, men vil vi derind, hvor vi inderst inde godt ved, at ”den her ubehagelige sandhed” findes, den om, at vi ikke bare er gode og elskelige, så må det svære ord, nåde, i spil.\n”Nåde er alt det gode, vi bliver givet”, definerer Sasja Emilie Mathiasen Stopa.\nAt få øje på det kræver en helt anden tankegang end ”mig, mig, mig” og et andet fokus end ens egne ambitioner.\n”Det er rigtig godt at ville frem i verden, men nåde handler om at modtage. Om det, der kommer udefra til en. Det kan for eksempel være, når vi erfarer kærlighed. Det er også barmhjertighed. Erfaringen af at blive tilgivet. Det kan også være den tillid, vi møder andre mennesker med, og som andre mennesker møder os med”.\nHun ser nåden som et helt centralt begreb, som kan blive en gave til os i verden i dag, hvis vi kan få den ind i samtalerne til vores latte og night caps\nFor at få samling på hvad nåden er, går hun helt tilbage til skabelsen. Til tanken om, at alt er skabt.\n”Hvad ligger der i troen på, at Gud har skabt verden? Der ligger i det, at vi bliver givet ting hele tiden. Blomsterne springer ud. Man får et barn. Det er noget, vi ikke selv i grove træk kan gøre hverken fra eller til. Det kan vi så godt lidt alligevel for eksempel med et barn, og vi kan også selv gå ud i haven, men der er en modtagelse. Man tager imod”.\nMåske ser man det ikke umiddelbart sådan, bemærker Sasja Emilie Mathiasen Stopa, men man kan tænke over det og observere, hvad man gør. Man kan tale om nåden. Det i sig selv kan ændre ens blik. Ikke at man bliver troende, men man kan blive ”mere opmærksom,” mener hun.\n”Jeg tror, det kan være en stor befrielse for moderne mennesker at erkende, at vi ikke er ophav til alting, at vi får det allervæsentligste i livet givet”.\nOgså når det gør ondt\nHvis man holder fast i tanken om, vi ikke selv er herrer over alt det gode, vi får givet, så fører den tanke nærmest automatisk til forestillingen om, at vi heller ikke er herrer over alt det onde, der overgår os.\nDet ligger der meget nåde i for vi mennesker i dag.\n”Det giver os en mulighed for at give op”, siger Sasja Emilie Mathiasen Stopa.\n”Generelt er vi mennesker ikke meget for at erkende, at vi ikke magter alt i vores liv. Det er ikke rart at være magtesløs, men det er kristendommen en modfortælling til”.\nTillid er et kompliceret begreb, fordi det på den ene side er noget, vi ikke er herrer over, og som nåden afgør, men det er også noget, vi lærer. Det er en erfaring\nNogle vil straks sige nej og sige, at der overgår os grumme ting, fordi Gud vil straffe os. Han kaster sin vrede ned over os, kaldes det, når vi lider af sorg og sygdom.\nDet mener Stopa dog er en problematisk forestilling.\n”Hvis vi er blevet ramt af en dårlig samvittighed og føler skyld, kan man oversætte det til, at det er Guds vrede, der rammer os. Men den lutherske teologi er meget tøvende overfor at begynde at spekulere over Guds intentioner. Hvem ved, hvordan hans retfærdighed ser ud?”\nOg så ler hun højt midt i al alvoren og erkender med et glimt i øjet, at det ved de nok ikke på Aarhus Universitet, men ”jeg vil sige, man kommer nok ikke tættere på det end inde på mit kontor…”\nOg så ler hun igen.\n”Bibelen er menneskeord, der fortæller om Gud, og hvad han vil os. De ord er bearbejdninger af nogle erfaringer, som vi mennesker gør os. Så når vi siger, at Gud er vred, så spejler det egentlig en følelse eller en erfaring, vi gør os af ikke at have levet op til det, vi mener, Gud vil”, siger hun.\nNår nåden driller\nSasja Emilie Mathiasen Stopa ved alt om, hvor langhåret samtalen kan blive, når hun får talt sig varm, men hun vil ikke give op. Hun ser nåden som et helt centralt begreb, som kan blive en gave til os i verden i dag, hvis vi kan få den ind i samtalerne til vores latte og night caps og andre gode drikke i venners lag.\n”Vi kan godt tale om kærlighed. Det er bare at tage imod og blive elsket og så elske tilbage. Det ved vi ligesom godt, hvad er. Nåden derimod involverer en giver, men har ikke samme fokus på modtageren”, forklarer hun og taler videre om dette nådens særlige kendetegn.\nVi har tillid til samfundet og til hinanden. Og det mener jeg, at vi blandt andet har på grund af de forestillinger om samfundet, som findes i den lutherske teologi\n”I kærlighed ligger der en forventning om gensidighed, men nåden er ensidig. Den sætter sig igennem og er uanfægtet af, hvad du gør. Den er groft sagt ligeglad med dine anstrengelser og efterlader mennesket passivt modtagende”.\nDet betyder derimod ikke, at vi så kan være ligeglade med den, for ikke alene er den afgørende for vores eget liv, den er også afgørende for det samfund, vi har bygget op.\nSasja Emilie Mathiasen Stopa forklarer:\n”Nåden blander sig i alt det, du ikke er herre over. For eksempel kan du ikke sige: Jeg vil elske, eller jeg vil have tillid. Det giver ikke rigtig mening. Du kan sige ordene, men det er ikke en viljesakt. Jeg elsker. Jeg har tillid. Det er noget, der sker uvilligt”.\nDen kærlighed, man modtager, er en kærlighed, man ikke selv er ophav til, og den tillid, man har, har med den anden at gøre. På den måde driller nåden os, mener hun, for vi kan ikke selv styre den. Den går sine egne veje.\n”Tillid er et kompliceret begreb, fordi det på den ene side er noget, vi ikke er herrer over, og som nåden afgør, men det er også noget, vi lærer. Det er en erfaring”.\nVores naturlige inklination er til noget andet end det, fællesskabet siger\nDen erfaring kan styrkes, som den bliver det ved, at et spædbarn lærer, at voksne vil den lille det godt. Tilliden kan også have gunstige vilkår i et samfund, der bæres af bestemte sociale forestillinger, fastslår Stopa, der som forsker arbejder med forholdet mellem den lutherske teologi og udviklingen af dansk tillidskultur og netop har bidraget til ”Pligt og Omsorg. Velfærdsstatens lutherske rødder”.\nI bogens kapitel 3 skriver hun om den kristne opdragelse i 1700-tallets Danmark, og det kan lyde som noget, der ikke vedkommer os i dag, men det gør det.\nHun påviser, hvordan ”de sociale forestillinger fra den lutherske teologi, som den danske befolkning blev opdraget med gennem katekismusindlæringen” har lært os at være bevidste om vores fejlbarlighed og vække en ”tillid til Gud, som affødte tillid til autoriteter.” Den tillid, danskerne blandt andet har udvist til myndighederne under corona.\nVi er chimpanser uden nåde\nNæste år skal hun arbejde videre med de samfundsmæssige aspekter af nåde og tillid i projektet FIDUCIA: The theological roots of Danish trust culture undergirding the welfare state, finansieret af Carlsbergfondet, på Edinburgh University.\n”Hvem kan vi stole på? Hvem kan vi have tillid til? Engang havde vi tillid til kongen, fordi han blev forstået som Guds repræsentant på jorden. I dag har vi i Danmark meget høj tillid til staten og til samfundsbærende institutioner som for eksempel SKAT og folkeskolen. Det har vi haft meget stor gavn af under coronapandemien, fordi danskerne har gjort, som vores myndigheder har bedt os om, fordi vi har tillid til dem.\nDet er meget konkret og meget, meget afgørende for vores måde at være mennesker sammen på – at vi har tillid til samfundet og til hinanden. Og det mener jeg, at vi blandt andet har på grund af de forestillinger om samfundet, som findes i den lutherske teologi, der har præget danskerne de sidste 500 år”.\nSasja Emilie Mathiasen Stopa ser gerne, at der blev mere plads til nåden og den forståelse af menneskelivet, som nåden peger på, i det danske samfund.\nJeg tror, at en bevidsthed om nåde – om lige præcis det her med, at vi ikke er ophav til alt, at vi er fælles om at have brug for alt det, som vi ikke er ophav til – er en meget, meget vigtig modfortælling til den gængse fortælling om succes og ambitioner\n”Selvfølgelig er nåden noget, der kan udspille sig i et bestemt fællesskab, men nåden er ikke noget, vi sådan kan operationalisere”, fastslår hun og fortsætter:\n”Vi har brug for at blive givet noget udefra for at få et velfungerende fællesskab, fordi vi i os selv er despotiske orangutanger eller chimpanser. Vores naturlige inklination er til noget andet end det, fællesskabet siger”.\nDet absurde er, påpeger hun, at det, vi er nødt til at få, ikke er noget, vi er herrer over at få, nemlig nåden.\n”Men”, siger hun så.\n”Vi kan ikke selv skaffe os nåden, men vi kan give os selv en bevidsthed om den. Vi kan tale med hinanden om, at vi ikke selv er herrer over vores tilværelse i sidste ende. Det har også noget at gøre med, hvordan vi forholder os til naturen, og hvordan vi forholder os til andre mennesker, som måske har mindre at gøre med, end vi selv har. Nåden er sådan et overbegreb, med kærlighed og tillid som behæftede ord. Det er den bevidsthed, kristendommen peger på”, sammenfatter hun og sukker.\nNu nærmer hun sig det store dilemma.\nKlimaet (og vi) trænger til nåde\nVi er venner med os selv, mener hun, fordi vi både har fået ansvaret for kloden, og samtidig er vi helt afhængige af en hel masse, vi får givet, som ligger inde i den her store kasse med de fire bogstaver i neon: Nåde.\nMen kunne vi ikke blot være ligeglade med den kasse med bogstaver?\n”Det er netop, hvad der sker i det moderne samfund. Her er ingen – hvad skal man sige – lydhørhed over for sådan et støvet kristent begreb som nåde. Vi har simpelthen sendt nåden ud med badevandet og med den nogle af de grundlæggende værdier, som vi bygger vores samfund på”.\nDen ensomhed kommer lige præcis af, at vi ikke tør tale om det, som vi er fælles om\nDet er især klimakrisen, der gør Sasja Emilie Mathiasen Stopa bekymret. Fordi bevidstheden om nåden afgør indsatsen.\n”Ser man verden som noget, vi ejer og hersker over?” spørger hun.\n”Eller ser man den som en klode, vi er blevet givet, som vi skal tage vare på og har ansvar for? Jeg tror, der er rigtigt meget at hente i det andet udgangspunkt”.\nSasja Emilie Mathiasen Stopa har derfor en plan. Måske snarere en drøm.\n”Jeg synes, vi burde gå ud og lave en super stærk PR-kampagne for nåden og virkelig at få den ind i vores liv igen og op på lysreklamerne og så videre. Det er det, der skal til”, foreslår hun.\n”Politikere beskæftiger sig allermest med, hvad vi kan ændre, hvad vi kan gøre, mens mit budskab mere er at pege på livet så at sige. Jeg tror, at en bevidsthed om nåde – om lige præcis det her med, at vi ikke er ophav til alt, at vi er fælles om at have brug for alt det, som vi ikke er ophav til – er en meget, meget vigtig modfortælling til den gængse fortælling om succes og ambitioner”.\nSpring højt af glæde\nHun har ikke noget imod succes og ambitioner, men Sasja Emilie Mathiasen Stopa ser sig omkring som forsker og ser et mønster i, at ”mange unge mennesker i dag kæmper med angst og depression i et samfund, hvor man skal præstere”. De bliver syge, når de konstant måles på og ikke kan leve op til kravene.\n”Den kristne teologi betoner nogle helt andre ting, afmagt for eksempel. Ikke en negativ afmagt, men en modtagende afmagt”, siger hun og understreger, at man kan tage samtalen om nåden uden at tro. Man skal faktisk gøre det, mener hun.\n”Hvis hele den fortælling glider ud, så ender vi med et samfund, der gør mennesker syge”, tror hun og opfordrer til at tale om ”at få et andet blik på livet”.\nVi har et fantastisk samfund, hvor vi kan rigtig meget, men der skal også være plads til erkendelsen af alt det, vi ikke kan\n”Hvordan fortolker vi den eksistens, vi er sat i? Vi har nogle grundlæggende vilkår. Vi har nogle problemer, vi er fælles om, nogle erfaringer med skyld, med død, med sygdom og lidelse. Med afmægtighed og afhængighed. Lad os blive bevidste om, at vi faktisk er fælles om de erfaringer”, beder hun og taler om, at ensomhed er blevet ”endnu et kæmpestort problem”.\n”Den ensomhed kommer lige præcis af, at vi ikke tør tale om det, som vi er fælles om, som jeg lige har nævnt. Vi har erfaringer om, at livet ikke går ligeud eller går op”, fastlår hun, der gerne vil have samtaler overalt.\n”Det er rigtigt godt at bygge et fællesskab som det danske med krav om, at vi skal uddanne os, så vi kan blive bedre, og vi skal stræbe højere. Vi har et fantastisk samfund, hvor vi kan rigtig meget, men der skal også være plads til erkendelsen af alt det, vi ikke kan. Det, mener jeg, nåden som begreb peger på”, siger Sasja Emilie Mathiasen Stopa og fortsætter:\n”Ved at tale den frem, tror jeg, at mange af os vil springe højt af glæde. Det er en enormt stor lettelse at vide, at det ikke kun er mig, der har brug for nåden. At det er sådan, det er at være menneske”.\nSasja Emilie Mathiasen Stopa.\nCand.theol., ph.d. og postdoc på Afdeling for Teologi ved Aarhus Universitet.\nForsker ved Grundtvig Centeret, Aarhus Universitet. Fokus på luthersk teologi i det 20. århundrede med særligt henblik på ære, skam, synd og tillid.\nHar blandt andet netop afsluttet ”Grundtvig og dansk tillidskultur” og skal næste år begynde på ”FIDUCIA: The theological roots of Danish trust culture undergirding the welfare state”, finansieret af Carlsbergfondet, på Edinburgh University.\nForfatter til blandt andet ”Ære”, Aarhus Universitetsforlag, 2020.\nTopillustration: Charlotte Rørth og Sasja Emilie Mathiasen Stopa. Foto: Gitte Blom Christensen/Trooper\n17.09.2016 |Liv & Mennesker· Indland


Maria Sharapova: The Point | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Maria Sharapova: The Point\nInstruktør: Lisa Lax, Nancy Stern Winters\nSkuespillere: Maria Sharapova\nHandling: I en intim dokumentarfilm med selfievideoer og klip fra arkivet åbner Sharapova op om sin udelukkelse, dens eftervirkning og hendes comeback.\nMaria Sharapova: The Point havde premiere på Netflix Danmark den 2. april, 2018 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster.\nSe Maria Sharapova: The Point på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Maria Sharapova: The Point ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Maria Sharapova: The Point stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Maria Sharapova: The Point, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Maria Sharapova: The Point er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.