Af Jesper Langballe, Tidehverv, 2013, nr. 7, september, s.124-131.\nSommerens kirkeforfatnings-forslag vil røve folkekirken fra folket\n"Betydningen af de stille timer i kirken (...) er at gøre kirken overflødig".\nSådan skrev Søren Kierkegaard i 1851 i sin dagbog. De stille timer i kirken er ikke et mål i sig selv, fortsætter han; de er skoleøvelser. Det er ligesom med en violinist. Han sætter sig ikke uden at have lært det mindste om musik ned i orkesteret og spiller. Han ville jo kun forstyrre både sig selv og de andre. Nej, derhjemme, hvor intet forstyrrer ham, bruger han de stille timer til øvelse. Men målet med det hele er at spille med i orkesteret, at kunne tåle denne brusen af de forskellige instrumenter, denne krydsen af lyd - og dog kunne passe sin violin og spille med aldeles ligeså roligt og sikkert, som var han ene hjemme på sit værelse.\nDe stille timer i kirken, hvor mennesket hører Gud hviske sit evangelium til sig selv personligt, det er kirkehusets bestemmelse, vil Kierkegaard sige - men med det formål, at vi bagefter kan forlade huset og deltage i folkelivets orkestermusik med den samme ro og sikkerhed som derhjemme, fordi den enkelte nu selv er kirken - det vil sige: er sig selv som Guds elskede barn - midt i verdens og tidens larm og uden at forstyrres eller forvirres af denne larm.\nOg vist er tiden larmende. Demokratiet er jo den mest larmende samfundstilstand, der har eksisteret - alles verbale slagsmål med alle om magten - og gerne med den ideale begrundelse at skabe harmonisk fred. Denne larmende magtkamp er nu en gang demokratiets bestemmelse, så fred være med det - når bare et menneske har fået sit personlige præg af skoleøvelsen - af de stille timer - og med dette præg kan spille med i folkelivets orkester.\nJeg er imidlertid ikke i tvivl om, at Kierkegaard, hvis han stod op af graven, ville sige, at menneskene i dag har byttet aldeles om på rækkefølgen. Nu skal der begyndes i orkesterlarmen. Den er skoleøvelsen, som skal gøre menneskene til rigtige mennesker.\nVi ser det i folkeskolen. I den blå betænkning fra 1960 hed det, - ikke at børnene skulle sidde stilfærdigt og lære dansk, regning og historie, men - at skolen terapeutisk skulle gøre dem til harmoniske, lykkelige og demokratiske mennesker. Ingen skulle bare være sig selv som et Guds barn, men alle skulle være aftryk af de andres harmoni, lykke og demokratisme.\nMed regeringens forslag om en heldagsskole er der stadig udsigt til, at dette mareridt på skolens område føres igennem til en komplet socialisering af skolebørnene. Det næste bliver vel så, at børnene skal være på skolen hele døgnet, og at forældrene kan komme dér og besøge dem.\nDet hele begynder med kirken? - Skoleøvelsen i larm uden for kirken sker med det ideale formål at trænge ind i kirken og gøre den ligeså larmende som verden udenfor - at opbygge kirken som et demokratisk maskineri, hvor alle slås om magten, og hvor de, der vinder magten, gør alt for at klamre sig til den - altid med ideale begrundelser om at ville fremme altings harmoni. Resultatet af denne politisk psykologiske skoleøvelse er selvsagt ikke en harmonisk orkestermusik, men en skurrende kakafoni af mislyde. Den enkelte musiker skal jo ikke først sidde alene derhjemme og lære at spille.\nEnhver kirkelig gruppering vil være folkekirkens stemme i samfundet, og i et sådant spektakel bliver det svært at høre Guds hvisken til den enkelte. Vi får en topstyret koncern-kirke, som i kraft af sin demokratiske trosbekendelse og demokratiske orden er sit eget formål. For de aktive superkirkelige er det såvist ikke kirkens formål at overflødiggøre sig selv, men tværtimod at bevare sig selv for at bevare magten.\nKirkens mål - det er kirken.\nDette sidste kapitel af historien om skoleøvelsen og orkesteret skrives praktisk og politisk i denne sommer. Kirkeminister Manu Sareen, der ser sig selv som den store folkekirkereformator - selvom han uden tvivl er den mest uvidende og uduelige kirkeminister, vi nogensinde har haft - nedsatte i september 2012 en kommission med den sexede titel: "Udvalget om en mere sammenhængende og moderne styringsstruktur for folkekirken". Som bekendt drejer det sig om at give folkekirken en kirkeforfatning, hvorved man hævder at ville opfylde grundlovens § 66 med ordlyden "Folkekirkens forfatning ordnes ved lov". Den historiske sandhed er imidlertid, at grundlovsfædrene var uenige om, hvad paragraffen betød. Monrads tolkning var ganske rigtigt, at det var en løfteparagraf om en kirkeforfatning. Men Grundtvigs tolkning sagde tværtimod, at det betød: folkekirkens forhold ordnes ved rigsdagens lovgivning - altså netop den ordning, vi siden har haft, og som har fungeret fortræffeligt.\nManu Sareen behøvede ikke at kigge langt efter et formandsemne til kommissionen. Hans Gammeltoft-Hansen havde i 2011 været primus motor i en rapport udgivet af hans eget "Selskabet for kirkeret" med professor Svend Andersen som teologisk ankermand. Hans Gammeltoft-Hansen har flere gange over for Kristeligt Dagblad udtrykt det som sin store ambition at sørge for, at Danmark fik en selvstyrende kirke via en kirkeforfatning. Det er da også ganske tydeligt kirkeretsselskabets rapport, der - helt ud i det sproglige - danner basis for det såkaldte "debatoplæg", som styrelseskommissionen i år har udgivet. Det er således kirkeretsselskabet, der har undfanget den idé, at en synode skal bygges op af de såkaldte permanente stiftsråd, som blev indført ved lov i 2009.\nKirkeretsselskabet har igen ladet sig inspirere af det berømte - eller berygtede - skrift "Kirkens ja og nej", som en kreds af yderligtgående indremissionske præster udgav i 1964 med krav om en kirkeforfatning. Herfra stammer udtrykket "kirkemøde", der - bestående af stiftsrådene - skal danne basis for et mindre "kirkeråd", som skal udgøre den egentlige synode.\nMed betegnelsen "kirkeforfatning" har man traditionelt ment en adskillelse af kirke og stat ved en særlig lov for kirken. Men det er der ikke tale om her, for det ville kræve en grundlovsændring og dermed en folkeafstemning, som initiativtagerne véd, at de ville tabe. I stedet vil man organisere folkekirken selv med en synode i toppen - eller som kommissionsformanden Hans Gammeltoft-Hansen foretrækker at kalde det: et kirkeråd - demokratisk valgt til at være folkekirkens stemme overfor staten og overfor borgerne. Det græske ord "synode" skønnes at være belastet af igennem halvanden hundrede år at være blevet synonymt med kirkeligt magtbegær, og så kalder man det bare noget andet.\n- Der er jo en del, der lider af "synodofobi", forklarede formanden smilende på kommissionens første møde som begrundelse for i stedet at anvende ordet "kirkeråd". Jeg meldte mig straks som én af "synodofoberne" og erklærede, at jeg vil fortsætte med at bruge det modbydelige ord "synode", så folk kan vide, hvad det er, vi taler om.\nTværtimod at ville adskille kirke og stat vil man i praksis tildele kirkeministeren en mere defineret magt over kirken, end han hidtil har haft. Han skal nemlig kunne sige nej til, hvad synoden foreslår. Hidtil har forholdet mellem minister og folkekirke været reguleret af sædvane; man har skullet tale sig til rette. Nu skal forholdet lovreguleres, og det betyder, at ministeren ikke længere behøver at stikke fingeren i jorden og lugte, hvor han er. Han kan bare sætte sin vilje igennem, for det siger loven, at han kan. Kirken vil være indrettet ligesom et statsligt væsen à la DSB. Det har sin egen bestyrelse med sin egen stemme, men det sidste ord og det endelige ansvar har ministeren. Ja, folkekirken bliver faktisk ét af flere af velfærdsstatens servicetilbud til borgerne og mister sit ansigt, netop som folkekirke.\nDet skæbnesvangre er, at folkekirken får en stemme - altså udover evangeliet om Kristus, der forkyndes i kirkerne søndag formiddag. Enhver journalist vil i sin mobiltelefon eller lommebog have stående et nummer, han kan ringe til for at blive orienteret om folkekirkens aktuelle mening om indvandringspolitik, abortpolitik og alverdens værdipolitiske spørgsmål.\nDet hænger sammen med, at man vil røve folkekirken fra folket og give den til de kirkeligt aktive. Det er deres stemme, der er folkekirkens stemme.\nVæk med sædvanen\nI udvalgets kommissorium havde ministeriet slået syv kors for sig over, at så meget i folkekirkens "styrelse" er bestemt af sædvane - endog af sædvaner, der er ældre end grundloven. Det var det, man så som "umoderne" og "usammenhængende", og derfor var det afgørende at få en lovregulering. Men begrebet sædvane betyder jo, at praksis er blevet dannet af slægternes hævd gennem 164 år og således med historiens vægt har værnet om folkekirkens integritet. Der måtte skønsomhed til. At erstatte denne folkelige hævd med en færdig og forkromet lovreform er måske gjort på én sommer, men det betyder selvsagt, at kirken politiseres.\nDer er i kirkeforfatningsplanerne tale om en systematisk ødelæggelse af en konsekvens, som får mig til at tænke på Jesper Bachers anmeldelse af historikeren Frank Dikötters bog om Maos store spring fremad i oktobernummeret af Tidehverv. Jeg tænker selvfølgelig ikke på de uhyrlige praktiske konsekvenser, men på det teoretisk abstrakte forhold til virkeligheden, som ser bort fra alle fortidige erfaringer og erindringer og derfor spreder ødelæggelse.\nSom bekendt opstiller udvalget tre modeller, hvoraf de to sidste er synodemodeller, mens den første, som er den mest acceptable, angiver den i forvejen gældende praksis, blot lovreguleret i stedet for sædvanebestemt. Det sidste medfører blandt andet det tab, at der for første gang vil være en lovtekst, der omtaler biskopperne som ét samlet bispekollegium. Hidtil har udgangspunktet været, at hver biskop var tilsynsmand i sit stift; officielt havde vi ikke noget bispekollegium. Og selvom vi meget vel har vidst, at det i praksis var anderledes, så er der ingen vej tilbage, når først et bispekollegium er nævnt i en lovtekst.\nPå den anden side kan der argumenteres for, at en lovregulering af grænsen mellem minister og kirke er blevet nødvendig efter Manu Sareen. Den måde, hvorpå han tromlede loven om homovielser igennem ved at beordre biskopperne til at lave et ritual, oven i købet med en bestemt ordlyd, ville næppe have kunnet lade sig gøre, hvis forholdet mellem kirke og minister havde været lovreguleret. Vi står altså i den paradoksale situation, at det eneste hensyn, der taler for den lovregulering, Manu Sareen har sat i gang, er hensynet til at beskytte folkekirken - imod en Manu Sareen. Det skal dog tilføjes, at hans uforskammede fremgangsmåde næppe heller kunne have været gennemført, hvis ikke biskopperne havde været så store skrog, at de - trods deres tidligere offentligt erklærede modstand - rettede ind, da de pr. mail fik en lodret ordre fra ministeren om at lave et ritual (jeg ser selvfølgelig bort fra Lise Lotte Rebel og Sten Skovsgaard, der har optrådt, som det er en biskop værdigt).\nFolkekirken trues ikke af staten, men af præsterne\nMed en enkelt undtagelse er der under kommissionens arbejde ikke anført nogen begrundelse for, at vi skal have en kirkeforfatning. Ja, der har slet ingen principielle - endsige teologiske - diskussioner været - bortset fra, i al ubeskedenhed, når jeg har sagt noget. Så har man lyttet venligt til mine ukvemsord, og derefter har man talt videre om væsentlige ting som f.eks., hvordan man opnår paritet mellem gejstlige og læge medlemmer i kirkerådet.\nDen ene undtagelse er biskop Karsten Nissen, som på mit spørgsmål om, hvorfor vi overhovedet skal have en kirkeforfatning, anførte, at vi i dag har et folketing, hvis medlemmer ikke har noget forhold til folkekirken. Jeg replicerede, at folketingsmedlemmernes forhold til folkekirken vel er som de fleste folks; det er slet ikke noget problem. Nej, problemet er, at vi i dag har en uduelig og uforskammet kirkeminister.\nDet ligger imidlertid uudtalt i luften, at staten er det store dyr i åbenbaringen, som hele tiden truer folkekirkens frihed. Det er det rene vrøvl. Forholdet til staten har så at sige udelukkende været til værn om folkekirkens frihed - vel at mærke indtil Manu Sareen. Jeg har som kirkeordfører gennem ti år ikke registreret nogen trusler fra statens side eller nogen debat desangående. Og den eneste trussel, jeg har hørt om - men den har der også været talt om tidligt og silde - var, da Tove Fergo som ny kirkeminister i 2001 vægrede sig ved at indstille den ny salmebog til kongelig autorisation - indtil hun bøjede sig for presset.\nMen hvor kommer så al den ukristelighed fra, som overskyller folkekirken? - Svar: den kommer såmænd fra præsterne samt - især - fra det pædagogiske efteruddannelsesmiljø i Løgumkloster.\nLad mig anføre et eksempel: Søren Krarup og jeg var en dag i 2009 inviteret til en uformel og uspecificeret samtale hos kirkeminister Birthe Rønn Hornbech. Jeg havde samme dag haft en kronik i Berlingske Tidende om en ny kirkeministeriel betænkning vedrørende præsters efteruddannelse. Den betød, for nu at sige det kort, at provsterne fremover skulle kunne tilsige deres præster til såkaldte MUS-samtaler (medarbejderudviklingssamtaler) for at danne sig et skøn over præstens efteruddannelsesbehov. Hvis man tænker sig, at der i et sogn er en præst, som skriver lærde bøger om Søren Kierkegaard eller Luther eller noget andet vægtigt, så skulle provsten kunne påtale, at præstens "kompetencer" med hensyn til spaghettigudstjenester eller babysalmesang lod noget tilbage at ønske - og så sende præsten på efteruddannelse for at råde bod på disse mangler.\nJeg citerede også, hvad Birthe Rønn Hornbech ved en tidligere lejlighed havde skrevet under overskriften: "Vi skal have lærde præster".\nTil stede ved mødet var tillige (som altid) departementschefen, Henrik Nepper-Christensen, der var formand for det udvalg, som havde barslet med betænkningen. Jeg havde en fornemmelse af, at den egentlige grund til, at vi var inviteret, var, at ministeren var enig med os, og at hun nød at bivåne, at hendes departementschef fik læst og påskrevet. På et tidspunkt sagde jeg lidt udglattende, henvendt til ham: - Ja, undskyld, Nepper …\nHan svarede beskedent: - Min rolle er såmænd ligegyldig. Jeg er jo kun formand …\nDet var ikke ment som en morsomhed. Der er faktisk tradition for, at en departementschef beklæder formandshvervet i betænkningsskrivende udvalg, og hvad han mener, er i sig selv mindre væsentligt. Jeg var klar over, at han havde ret: Han var "kun" formand. Sagen var naturligvis, at hele det ødelæggende efteruddannelsesprojekt var inspireret og lobbyiseret igennem af det teologisk-pædagogiske miljø i Løgumkloster.\nDet er ikke på nogen måde staten, men teologiske miljøer, der i tidens løb er gået i spidsen for at gøre folkekirken til et ukristeligt velfærdsdepartement. Og denne udvikling vil ingenlunde bremses, men accelerere voldsomt med en kirkeforfatning.\nCA som demokratisk bekendelse\nTilbage til teksten: Hvordan lykkes det nu kommissionen teologisk at forvandle folkekirkens evangelisk-lutherske bekendelse til synodekirkens politisk "demokratiske" bekendelse?\nJo, det går såmænd så glat og stilfærdigt, at det næsten ikke høres, når orkesteret spiller. Det såkaldte debatoplæg, som styrelseskommissionen har udgivet i sommer, tager i indledningen udgangspunkt i Confessio Augustanas kapitel 7, hvor det hedder: "Ligeledes lærer de (lutherske menigheder), at der stadig vil vedblive at være én hellig kirke. Men kirken er de helliges forsamling, i hvilken evangeliet forkyndes rent, og sakramenterne forvaltes rettelig. Og til kirkens sande enhed er det tilstrækkeligt at stemme overens om evangeliets lære og sakramenternes forvaltning, og det er ikke nødvendigt overalt at have de samme menneskelige overleveringer eller kirkeskikke eller ceremonier, som er indstiftet af mennesker. Som Paulus også siger (Ef.4,5): "Én tro, én dåb, én Gud, alles Fader.""\nDenne centrale forståelse af menigheden hænger sammen med Luthers tanker om det almindelige præstedømme, fortsætter debatoplægget - tanker, der blev udformet i et opgør med den katolske kirkes teologi, hvor frelsen formidles gennem kirkeinstitutionen, og hvor kirken derfor styres af præster, biskopper og pave, mens Luther siger, at enhver, der er døbt, både er præst, biskop og pave. - Og så hedder det i debatoplægget: "For Luther er en menighed således et fællesskab af mennesker, der stiller sig under evangeliets ord og lader sig lede af dette i deres liv uden at være bundet til et bestemt sted eller bestemte personer. Da alle i dette fællesskab er både præster, biskopper og pave, har de dybest set også alle en ret og en pligt til at være med til at forkynde evangeliet."\nMen hov, hvad var nu det? Pludselig er det almindelige præstedømme blevet til en ret til at være med til at forkynde evangeliet. - En pligt, nuvel. Men en ret? - Hvor kommer den ret fra? - det gælder såvel det almindelige som det særlige præstedømme, at enten er det et embede sat af Gud - eller også er det en generel rettighed. Det kan ikke være begge dele.\nOg mærkeligt nok dementeres det med den generelle rettighed ikke i det følgende, der handler om det særlige præstedømme. For det særlige præstedømme betyder ikke her, at Gud har indsat én i menigheden i det særlige embede at være dens ene officielle forkynder, rettelig kaldet dertil (CA., art. 14), men det er sådan en demokratisk foranstaltning, der betyder, at præsten ikke står over, men "sammen med menigheden". (Her vil jeg indføje en lille privat parentes: Man skulle tro, at det indebar, at præsten skal bo midt i menigheden i sognets præstegård for at kunne tage del i sognets liv. Så kan det da godt forekomme mig underligt, at biskop Karsten Nissen, der vist nok er forfatter til denne passage, accepterer, at Thornings sognepræst i hans stift er flyttet ind sin mands domprovstegård i Viborg, så at Thornings nyrenoverede præstegård står tom, og sognet reelt er uden præst.)\nMen nu hedder det så videre, at "Dette grundlæggende evangelisk-lutherske syn på kirkeordning og forholdet mellem menighed og præst er afspejlet (bemærk ordvalget) i den måde, hvorpå forholdet mellem menighed og præst er organiseret i folkekirken i dag." Nu er altså det almindelige præstedømme blevet en organisationsmodel. Og så sammenfatter oplægget det hele i følgende ord: "Folkekirken forstås som et rummeligt fællesskab, hvor enhver, som er døbt, har ret til at være med, og hvor enhver, der er med, har mulighed for at tage del i det fælles ansvar." - Keine Hexerei, nur Behendigkeit. Nu er hele menigheden udstyret med et fælles ansvar for at være med til at forkynde evangeliet. Demokrati er i sandhed en forunderlig ting. Og det begrunder så sidenhen i debatoplægget konstruktionen af en folkekirkelig synode.\nDet er desuden på det politiske plan klart, at ordene afspejler en ophøjet foragt for de menighedsråd, som har den konkrete opgave at sørge for, at der lyder en evangelisk-luthersk forkyndelse i sognets kirke.\nMen som om det ikke var nok, kommer de frivillige organisationer nu i spil. Det hedder: "Udover sit direkte formål - at forkynde evangeliet om Jesus Kristus som verdens frelser - har kirken også til opgave at tilbyde bidrag til fortolkning af livsindhold og livsanskuelse. Det sker med udgangspunkt i kristendommen, og det sker med mange udtryksformer igennem mission, social omsorg via kirkens diakonale arbejde, undervisning, oplysning og kulturel formidling i øvrigt. De frie folkekirkelige organisationer varetager i stor udstrækning en række af disse opgaver."\nDet bliver så siden begrundelsen for, at disse frivillige organisationer skal have sæde i synoden. Tilfældige KFUM-spejderførere skal altså tage del i folkekirkens styrelse. Det går som en rød tråd gennem hele oplægget, at der overhovedet ikke skelnes mellem et folkekirkeligt embede og det at repræsentere et kirkepolitisk interessefællesskab. Ophavskvinden til de frivillige organisationers medvirken var først og fremmest Helle Christiansen, og det skyldes formentligt min voldsomme protest, at det kun bliver med observatørstatus - så længe det da varer. Det betyder i øvrigt ikke stort, da det er klart, at disse organisationsrepræsentanters blotte tilstedeværelse i synoden vil forsyne dem med en betydelig magt - også uden stemmeret.\nRapporten, der foregreb resultatet\nVil man gå efter i sømmene, hvordan synodetanken er vokset frem i de senere år, lønner det sig at gå tilbage til Selskabet for Kirkerets rapport fra 2011, for det er simpelthen denne rapport, Hans Gammeltoft-Hansen med sin velsmurte talestrøm har båret videre til den ministerielle kommission - i håb om siden at komme til at stå berømmet som kirkeforfatningens fader.\nHan - eller hans selskab for kirkeret - stiller her det spørgsmål, hvem der har kompetence til at træffe afgørelse om "kirkens indre anliggender" - det spørgsmål, som finder en slags svar i styrelseskommissionens debatoplæg fra i sommer. Og "kirkens indre anliggender" skal forstås som de teologiske anliggender: ritualer, salmebog osv. Alt det, der ligger på alterbordet, som det er blevet udtrykt i kommissionen. Hvem har kompetence til at tage sig af det? - Der kan anføres flere svar: 1) Ethvert folkekirkemedlem som delagtigt i det almindelige præstedømme, 2) Enhver ordineret præst, 3) biskopperne som de øverste gejstlige embedsindehavere, 4) teologiske sagkyndige fra universiteterne.\nOvervejelserne lander ved, at da bibelen er en grundlæggende norm, som ingen har særlig myndighed til at fortolke - selvom bibelen i sin forskelligartethed skal og må fortolkes - så må beslutninger træffes ud fra noget, man kalder en "åben forpligtende fortolkningssamtale". Men som det hedder med en rørende naivitet: selvom det ville være ønskeligt, er det ikke realistisk at forestille sig, at den fortolkende samtale munder ud i konsensus. Nej, tænk en gang!\nOg hvad gør man så? - Jo, slutningen på denne omstændelige ræsonnements-passiar lyder da: "Den fortolkende samtale må derfor bringes til en konkluderende afslutning, og det er naturligt at biskopperne har myndigheden til dette." - Herre jemini! Dér landede det - i en episkopal alvisdom, hvor bisperne har det sidste ord, for nogen skal jo have det. - Som om en fortolkende samtale om noget som helst væsentligt overhovedet skal bringes til en afslutning. Det hele minder mig om det sted i Jakob Knudsens roman "Sind", hvor drengen Anders Hjarmsted går til sin lærer med en alvorlig anfægtelse:\n- Hvordan kan man vide, spørger han, at kristendommen er det rigtige, når der nu er så urimeligt mange mennesker på jorden, der ikke er kristne.\n"Hvordan man kan vide det?" sagde læreren lidt overrasket. "Ja, det må jo kunne bevises." Han hældte sovsen af sin svampedåse. - Hæ, - det var lige et spørgsmål til seminarieforstanderen. Det skulle han nok have klaret. - Det er for resten jo helt forbavsende, te der er ingen af os, der har spurgt ham om det, mens der var lejlighed til det."\n"Tror De, han kunne have sagt det?"\nDet skulle han. Ellers kan han slet ikke have den plads. - - Men Du tror da vel ikke, det er en fejl ved mig, te jeg ikke kan sige det så'en på stående fod. For så er du virkelig forkert på det."\n"Nej, nej, - men når man nu ville have det at vide - nu, hvor skulle man så spørge?"\n"Jah - alting går jo gennem provst og biskop. Jeg tror ikke, det kunne komme under skoledirektionen."\n"Men hvem kan så vide det?"\n"Ja, det bliver jo ministeren. Han skal vide det." (...)\n"Og er det så sikkert, når han siger det?"\n"Sikkert? - Ja, så skal det være sikkert. - Vi kan ikke komme videre med det. Så er vi færdige. - -"\nSådan synes Gammeltoft-Hansen og Svend Andersen at have det med kommandovejen i deres kirkeforfatning - når biskopperne er nået til en endelig konklusion på en "åben og forpligtende fortolkningssamtale": - - Vi kan ikke komme videre med det. Så er vi færdige …\nOg når så biskoppernes alvisdom - som i styrelses-kommissionens debatoplæg - bliver suppleret med visdommen hos nogle KFUM-spejderførere, så må den åbne og forpligtende fortolkningssamtale jo være på tryg og sikker grund. Teologisk virker rapporten fra kirkeretsselskabet, som om den er forfattet af en flok pattebørn.\nEn folkekirke uden et folk\nKristendom er som bekendt den enkeltes kamp med evangeliet, der ikke skal finde nogen samfundsmæssig afklaring, og folkekirken er det sted, hvor den enkelte kan gå hen og høre dette evangelium. Den er stedet for skoleøvelsen, hvor den enkelte i de stille timer kan lære at spille på sit instrument.\nMen folkekirken er tillige folkets kirke. Den er knoglemarven i det danske folks sammenhængskraft. Det synspunkt tager kirkeretsselskabet imidlertid fornemt afstand fra. Selskabet skriver:\n"Forståelsen af folkekirken som "det danske folks kirke" er problematisk i det 21. århundredes Danmark. Når det drejer sig om en kirkeforfatning, må man også teologisk foretrække mere præcise politisk-retlige begreber som "befolkning" og "borger". Folkekirken er ud fra forfatningsfædrenes forståelse den kirke, som det overvejende flertal af befolkningen tilhører. Men de personer, som ikke tilhører folkekirken, er fuldgyldige og ligeberettigede borgere i det danske samfund og den danske stat."\nJa, det sidste er der vel ingen, der ville finde på at bestride. Men betyder det, at forfatningsfædrene definerede folkekirken ved hjælp af en kugleramme? - at det alene var det, der kan tælles og måles og vejes, der var afgørende? - Hvorfor står der så ikke i grundlovens § 4, at "den kirke, som det overvejende flertal af befolkningen tilhører, er den danske folkekirke…"? - Hvorfor står der i stedet: "Den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke …"?\nHvorfor omtaler grundloven folkekirken som en kvalitet og ikke som en kvantitet?\nDet svarer til kirkeretsselskabets udsagn om, at politisk-retlige begreber som "befolkning" og "borger" må foretrækkes frem for ordet "folk". Kirkeretsselskabet foretrækker åbenlyst at anse folkekirkens medlemmer som en hob disparate individer - enkeltborgere samlet i en diffus størrelse, der hedder en "befolkning" - og ikke som et folk, der grunder sin eksistens i den danske tunge og i fædrelandets historie. Og det selvom bibelens gamle testamente ikke handler om andet, end hvad det er at være et folk. Samtlige Grundtvigs kirkesalmer modsiger kirkeretsselskabet. Blandt andet "Herren taler, Øer hører!", der blev censureret ud af den nuværende salmebog som politisk ukorrekt:\nFolkemunden da fik mæle,\nfolketungen blev gudsåndens tolk,\nog af Danmarks barnesjæle\nskabte Herren sig et udvalgt folk;\nkær ad hjertefreden,\ntro og huld i liv og død.\nDet hedder videre i kirkeretsselskabets rapport: "Det særlige bånd mellem kirke og stat som grundlovens § 4 udtrykker, kan ikke betyde, at Danmark er en kristen stat [rapportens kursivering]. Danmark er en stat, hvor mennesker med forskellig religion - eller ingen religion - er ligeberettigede borgere. Det betyder ikke, at staten er fuldstændig neutral i forhold til religioner. Ved at give både den evangelisk-lutherske kirke og andre trossamfund en særlig omtale fremhæver grundloven religion som en positiv faktor i samfundet".\nDenne sidste formulering er renlivet og bevidst fup og svindel. Man tager grundlovens § 4 - den som er folkekirkens legitime hovedstykke: "Den evangelisk lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten". Og den slår man ligeså stille sammen med § 69 om de fra folkekirken "afvigende" (jeg gentager: afvigende) trossamfund. Og af konglomoratet udleder man så en fællesnævner, der hedder "religion", som man siger, er "en positiv faktor i samfundet" ifølge grundloven. Men grundloven siger ikke et ord om "religion". Den siger, at den evangelisk-lutherske kirke har en særstilling som den danske folkekirke - en stilling, som de andre trossamfund altså ikke har. De er tålte, for vi har religionsfrihed. De to modsatrettede grundlovsparagraffer, som rapporten smelter sammen til én, udtrykker netop - begge to og tilsammen - forskellen på folkets egen kirke og de fra den afvigende trossamfund.\nMed denne foragt for talen om folkekirken som den danske nations kirke er vi formentlig inde ved kernen af kirkeretsselskabets og Hans Gammeltoft-Hansens motivation for bestræbelserne på at gennemføre en kirkeforfatning. Det kan skyldes taktisk klogskab, at denne foragt for nationalkirken ikke er ført videre i styrelses-kommissionens sammenhæng, hvor man har ønsket at appellere bredt og folkeligt. Det bekræfter imidlertid ens fornemmelse af, at kirkeretsselskabet er kuglestøberen, mens arbejdet med at fyre kuglerne af ligger i styrelseskommissionen. (Desværre har jeg først læst kirkeretsselskabets rapport grundigt, efter at den første møderække i kommissionen var færdig).\nDer er tale om et veltilrettelagt og systematisk forsøg på at adskille folk og folkekirke og dermed afmontere den nationale sammenhængskraft, som folkekirken udgør.\nI 1983 var det Hans Gammeltoft-Hansen, der gennem et formidabelt lobby-arbejde fik gennemført den udlændingelov, som han selv havde skrevet. Dens pointe var som bekendt, at enhver på kloden, der kunne stave til "asyl", havde ret til at komme ind i landet, og dens konsekvens: at Danmark på sigt ville ophøre med at være en nationalstat. At afbøde den nationale katastrofe, det afstedkom, har stået øverst på den politiske dagsorden siden 2001, og ulykken vil aldrig forvindes.\nI forlængelse heraf er det nu den danske folkekirke, der står for tur - og det med til dels den samme motivation: Det danske folk er en rent fiktiv størrelse, som følgelig ikke kan have nogen kirke.\nVæk med sognet\nDet er ikke alene folket, men også sognet, der forsvinder ud af billedet - såvel hos kirkeretsselskabet som hos styrelseskommissionen. Sognet er faktisk en ligegyldig størrelse for disse reformatorer. Derved undgår de bl.a. at lægge nogen vægt på den kirkeforfatning - i det ords fornemste betydning - som den danske folkekirke vitterligt fik i årene 1903-12 - nemlig J. C. Christensens og Jakob Appels menighedsrådslove.\nIngen love har bidraget mere til at kitte det danske folk og den danske folkekirke sammen. Her blev det jo slået fast, at den danske kirke ikke er en statskirke, der flager med splitflag og styres fra oven - fra Christiansborg eller Frederiksholms Kanal - men en folkekirke, som styres fra neden - fra sogn til sogn - og som flager med folkets almindelige dannebrog.\nOg så har den kirke, der består af sogne med hver sit menighedsråd, en ægte demokratisk legitimitet - ikke mindst fordi menighedsrådene er valgt direkte. De udgør ikke ideologiske eller retningsbestemte interessefælleskaber, men folkelige embeder, og de skal ikke løse klodens problemer, men holde kirken i stand i det sogn, hvor de er valgt.\nDer er imidlertid i de senere år fremskudt nogle pseudodemokratiske klubber og fællesskaber, som er valgt indirekte - gerne af menighedsrådene - og som mere og mere æder sig ind på menighedsrådenes opgaver og kompetencer ud fra retningsbestemte og ideologiske forudsætninger. Provstiudvalgene er ganske vist ikke af helt ny dato, men de har i de senere år bredt sig ganske uhæmmet som en bureaukratisk byld på det lokale folkekirkelegeme.\nDet næste trin blev de permanente stiftsråd, som vi fik i 2009 - just de stiftsråd, som man nu samlet vil ophøje til den synode, der skal styre folkekirken. Det er klart, at med den udvikling er det snart slut med sognet som folkekirkens omdrejningspunkt. Det lokale direkte demokrati erstattes af et demokrati, der rækker fra provsti- og stiftsråd og hele vejen op til folkekirkens øverste styrelse. Som et led i propagandaen for stiftsråd udgav man tidligere på året én af disse utallige evalueringsrapporter, hvori systemet forsikrer, at alting går strålende. Denne gang var det altså stiftsrådene, som skulle evalueres - eller rettere: som skulle evaluere sig selv, for menighedsrådene var overhovedet ikke blevet spurgt. Rapporten bestod af en række ligegyldige interviews med stiftsrådene, som mundede ud i enten karakteren "godt" eller "meget godt". Jeg forlangte at få den omtalte evalueringsrapport taget af bordet, indtil menighedsrådene var blevet hørt. Det fik jeg selvfølgelig ikke noget ud af.\nI øvrigt havde man tillige spurgt de enkelte stiftsråd, hvad de kunne tænke sig, at det forordnede stiftsbidrag kunne bruges til udover de i de nugældende regler foreskrevne formål. For at give et indtryk af, i hvilken retning stiftsrådene trækker, kan jeg nævne, at det, de drømte om at give penge til, var præsters efteruddannelse (de aktiviteter, som udspiller sig i den nepotistiske klub i Løgumkloster, der allerede har alt for mange penge og tynger folkekirkens budget centnertungt) - samt - ja, hold nu fast - tilskud til projekt "Grøn kirke", så at alle præstegårdstage kan blive dækket med solceller.\nDa jeg havde hørt et temmelig sikkert forlydende om at institutionerne i det pædagogiske efteruddannelsesmiljø i Løgumkloster sammenlagt koster mere end de teologiske grunduddannelser på universiteterne, bad jeg under et møde i kommissionen embedsmændene om at forfatte et notat, der opregnede begge sæt udgifter og holdt dem sammen. Jeg fik et notat, men ikke det, jeg havde bedt om, da fakulteternes udgifter ikke var medtaget. Jeg fik den forklaring, at en sammenstilling som den, jeg havde bedt om, ikke var relevant, fordi udgifterne i Løgumkloster også omfatter kost og logis for de studerende. En fuldkommen meningsløs begrundelse; jeg ville jo bare vide, hvad det koster samfundet. Om sammenligningen er relevant, kunne embedsmændene passende overlade til mig at afgøre. Det er ret utænkeligt, at et folketingsmedlem skulle blive nægtet et ministerielt notat med en bestemt beregning, fordi embedsmændene skønnede, at den ikke er relevant.\nPraktiske problemer ind under gulvtæppet\nIgennem otte møder har jeg bivånet, hvordan kommissionen under Hans Gammeltoft-Hansens lederskab har dynget modeller op på bordet og har kaldt dem 1 og 2 og A og B - ganske uden hensyn til den eksisterende historiske størrelse, som hedder den danske folkekirke og uden nogen praktisk begrundelse for den enkelte model - blot at der helst i demokratiets navn skal være paritet mellem læge og gejstlige medlemmer i de styrende organer. Man har aldrig spurgt efter, hvor der kunne være behov for en praktisk justering - for så at foreslå den.\nDet største praktiske problem, folkekirken har i dag, er dens overforbrug, som på langt sigt vil true medlemsantallet, fordi kirkeskatten vil vokse. Det er ikke blevet nævnt med et ord i kommissionen, selvom jeg har efterlyst en diskussion om den sag. Med en selvstyrende kirke under en kirkeforfatning vil der ikke være ende på udgiftsstigningerne, fordi der ikke længere er samspil mellem provster og kommuner om at holde kirkeskatten i ro. En sådan kirke vil derfor få en begrænset levetid.\nDer var under den foregående regering enighed i VOK-partierne om, at kirkeskatten (desværre) ikke kunne lægges ind under regeringens skattestop, da kirkeskatten ret beset ikke er en skat, som staten kan forføje over, men er folkekirkens medlemskontingent.\nDe eksploderende udgifter skyldes mange forhold, blandt andet lønstigninger for personalegrupper og en konkurrence mellem store menighedsråd om prestigebyggeri af menighedshuse. Men ét af de fordyrende forhold er i hvert fald den såkaldte landskirkeskat - de midler, som kirkeministeriet efter eget tykke beslaglægger af sognenes ligningsmidler til fælles folkekirkelige formål. Der havde blandt ministeriets embedsmænd før Tove Fergos ministertid udviklet sig en besynderlig kultur, hvor man betragtede landskirkeskatten som et tagselv-bord. Selvfølgelig var der et budget, men hvis embedsmændene i løbet af året skønnede, at der ikke var penge nok, så ændrede de bare budgettet.\nDisse rodede forhold fik Tove Fergo ryddet op i - blandt andet ved, at ministeriet forsynedes med en budgetfølgegruppe, som holdt øje med landskirkeskatten og den fællesfond, som pengene går til. Det var en forbedring. Da landskirkeskatten faktisk godt kan betragtes som en regulær skat (den fastsættes jo af statslige embedsmænd), lagde vi den ind under skattestoppet. Men det er en skat, som mangler enhver ordentlig legitimitet, fordi der ikke er noget parlamentarisk hold i den.\nDerfor foreslog jeg i kommissionen den ændring, at ministeriets budget for landskirkeskatten blev udmøntet i et aktstykke til folketingets finansudvalg, som så skulle konfirmere budgettet, så at det havde legitimitet og lå fast. En lang række af de ting, kommissionen i øvrigt drøftede, ville være løst med den fremgangsmåde. Forslaget er så indlysende, at det var vanskeligt for resten af kommissionen at indvende noget imod det. Især efter at forvaltningsretseksperten, professor Jørgen Grønnegård-Christensen, Århus Universitet, efter indbydelse havde besøgt kommissionen og holdt et oplæg, hvori han foreslog præcist det samme. Et oplæg, som i øvrigt vakte begejstring, især hos kommissionsformanden.\nAlligevel gjorde man alt, hvad man kunne for at trænge forslaget ud. Hvorfor? - Selvfølgelig fordi dagsordenen var givet på forhånd. Og den lød kort sagt på "mindre stat", mens mit aktstykke-forslag skønnedes at betyde "mere stat". Desværre lod jeg mig i et øjebliks forvirring besnakke til, at der skulle være tale om et "orienterende aktstykke" - d.v.s. en orientering af folketinget, hvilket hverken skaber legitimitet eller hold i økonomien. Folketinget kunne jo ligeså godt holde sig orienteret gennem Kristeligt Dagblad.\nI stedet for at drøfte den slags praktiske og presserende problemer hobede man abstrakte modeller for et kirkeråds sammensætning op på bordet. Ind imellem er jeg eksploderet over alt dette modelmageri, men når jeg så selv har foreslået en korrektion af det eksisterende, så blev det enten glemt, eller fik et nummer. Da jeg foreslog, at vi var opmærksomme på den faktisk eksisterende folkekirke, sagde Hans Gammeltoft-Hansen straks: - Den kunne vi jo kalde model 1. - Virkeligheden som en model 1(!)\nHold på det bestående!\nJeg føler ingen trang til at rulle tiden tilbage til "den top, hvorfra vi er sunkne", men jeg ønsker folkekirken bevaret, som den er. Jeg holder mig til Otto Møller, sognepræst i Gylling for over hundrede år siden. Under forfatningskampen fastslog han, at når Jesus i sin bjergprædiken kaldte og udnævnte de kristne til at være "jordens salt", så var det en lignelsestale, der gik på saltets evne til at konservere. I en tid, da alt er i forrådnelse og opløsning, er det de kristnes pligt at kæmpe for at bevare det bestående - just i den ufuldkomne skikkelse og trægt foranderlige skikkelse, det bestående nu engang har. Fornyelsen skal ikke komme fra os, men fra Guds ord, der har lovet os en ny himmel og en ny jord. Når Otto Møller ikke blev træt af at sige til kristne mennesker: "Hold på det bestående!" - og når jeg her gentager det - så vil jeg selvsagt, lige som han, blive sat i skammekrogen som konservativ for ikke at sige dybt reaktionær, og det har jeg det ganske udmærket med.\nMed det bestående tænkte Otto Møller på landet og folkelivet i det hele taget - men såvist ikke mindst på folkets kirke. Han talte forfaldet imod, men først og sidst forkyndte han evangeliet midt i dette forfald.\nOg så holdt han af den folkekirke, han revsede - holdt af den for dens egen skyld, og for de herlige ting, der er sagt i den, til fædrene og til os. - Så sandt som det at banke på kirkedøren er at banke på Himmerigets port.\nAt kæmpe for at bevare folkekirken, det er til syvende og sidst at kæmpe imod, at kirken bliver kirkens mål.


Ændringer i børnskatskreditten for 2018 💰 Dollar Info\nHvis du er ligesom mig, kan du lide at få hver skattekredit du kan. Jeg mener, hvem vil betale mere skat, end de absolut må? Jeg kan ikke tænke på nogen.\nDet eneste problem med skattekreditter er, at det er ekstremt svært at holde styr på dem alle. Selvom det altid har været sandt, kan skattekreditter være endnu sværere at forstå siden den nye skattereformlov vedtaget i december 2017. Fra dette tidspunkt vil mængden af skatter, vi betaler - og hvordan de beregnes - være drastisk anderledes.\nMed hensyn til skattekreditter ændres mange konfronterede fejlinger med skattereformer. For eksempel går standardfradrag for enkeltskatfilister op til $ 12.000 i 2018. For ægtefæller, der indgiver fælles og efterlevende ægtefæller, går kreditten op til $ 24.000. Disse højere standardafdrag blev vedtaget som en måde at forenkle vores skattekode på, da der fra dette tidspunkt fremover ikke vil være nogen personlige undtagelser og færre disponible fradrag.\nEn anden stor ændring fra Trump Administration var den, der blev lavet til Child Tax Credit. Fra 2018 vil denne skattefordel være større, og flere familier vil kunne hævde det.\nHvis du er ivrig efter at reducere din skattebelastning næste år, og du har børn, vil du sandsynligvis elske disse ændringer. Fortsæt med at læse for at lære om barneskatkreditten i 2018, hvem der kvalificerer sig, og hvor meget denne kredit kan hjælpe dig med at spare på skat.\nHvem kan kræve barneskatkredit?\nFørste ting først. Mens indkomstafskæringen for barnets skattelettelse begyndte at udfase 110.000 dollars for ægtepar, kan skattepligtige, der er gift indleveret sammen med en justeret bruttoindkomst på 400.000 dollars eller mindre, modtage den fulde kredit fra 2018. Personer med en justeret bruttoindkomst på $ 200.000 vil også modtage fuld kredit. Fase-outs for denne kredit vil starte på disse indkomstniveauer.\nDer er selvfølgelig flere yderligere betingelser, som skal undersøges for at være sikker på, at du kvalificerer dig til hele eller en del af børneafgiftskredit. De er som følger:\nKvalificerende børn skal være borgere eller hjemmehørende i USA, der kan påberåbes som afhængige af skatteyderne. De må heller ikke have nået 17 år ved udgangen af skatteåret. Børn kan være dine blodbørn, børnebørn, børnebørn og / eller adopterede børn. Fosterbørn falder også under denne kategori, så længe de har boet i dit hjem for hele året.\nDu skal kræve barnet som en afhængig. Du skal gøre krav på barnet som en afhængig af dine føderale skatter for at være berettiget til kreditten.\nBarnet skal leve med dig. Barnet skal have opholdt sig i dit hjem i mindst halvdelen af skatteåret, selvom nogle undtagelser gælder.\nHvor meget kan du hævde?\nGifte par, der producerer under $ 400.000 om året (og personer, der tjener mindre end $ 200.000 om året), vil være i stand til at tage $ 2.000 pr. Barn som deres Child Tax Credit. Dette er et af de mange skattelettelser, der blev indført af præsident George W. Bush tidligt i hans første sigt.\nDa barneskatkreditten blev til stede i 1998, var barnetallet 400 dollars. Gennem årene er det blevet øget væsentligt.\nKan du modtage børnetilskuddet som en del af din refusion?\nBørnetilskuddet er nyttigt for de kvalificerende familier. Generelt fungerer det som en kredit mod, hvad skattepligtige skylder i skatter. Nogle gange kan det dog omdannes til en reel skattereduktion eller skatterabat.\nFor en lille procentdel af familier i USA vil Børneafgiften være større end deres skatteforpligtelse. I dette tilfælde kan en del af den uudnyttede del af børneafgiftskreditten refunderes som en ekstra børskatskredit.\nHer er de gode nyheder, du får med den nye skatteregning: $ 1.400 af $ 2.000 pr. Barn kredit er refunderes. Hvad dette betyder er, at du kan modtage op til $ 1.400 af barnets skatkredit tilbage, selvom du ikke afvikles på grund af eventuelle skatter.\nHvad betyder det for min skattelov?\nHvad disse ændringer betyder for din personlige skatteregning afhænger af, hvor meget du tjener, og om du tidligere har modtaget barnets skattekredit. Lad os sige, at du har tjent en justeret bruttoindkomst på $ 80.000 i 2017 og har to børn i alderen 6 og 8 år.\nI dette tilfælde fordobles din skattefordel for disse børn simpelthen. I stedet for at få en kredit på $ 1.000 pr. Barn som du gjorde i 2017 og tidligere år modtager du en skattekredit på $ 2000 pr. Barn i 2018.\nLad os nu sige, at du er et ægtepar, der arkiverer i fællesskab, som har opnået en justeret bruttoindkomst på 200.000 $ sidste år og har et sæt af etårige tvillinger. Fordi skattekredit begyndte at udfase til 110.000 USD og udfaset helt under dit indkomstniveau i 2017, modtog du ikke et barneskat i sidste år. I dette tilfælde vil du modtage en $ 2.000 kredit pr. Barn for første gang i 2018.\nFor det meste er stigningen i barneskatkreditten god nyhed for alle med børn. Det vil ikke påvirke ægtefæller, der tjener mere end 400.000 dollars, eller enkeltpersoner tjener mere end 200.000 dollars, men de modtog alligevel ikke et barneskat i henhold til den gamle lov.\nHvis du har børn og tjener mindre end 400.000 dollars som et ægtepar eller 200.000 dollars som individ, vil ændringer i børneafgiftskreditten spare penge på skat i 2018. Dine besparelser kan dog blive slettet i andre områder af skatkoden, specielt fordi personlige undtagelser og flere andre fradrag erstattes med et højere standardfradrag for alle.\nUanset hvad, skal du sørge for at tale med en skattefaglig, hvis du er usikker på, hvordan den nye skattelov vil påvirke dig. En større børnefradrag er altid en god ting, men det er muligt, at du kan spare endnu mere på skatter med professionel vejledning og hjælp.\nJeg vil vædde på, at du aldrig har hørt om "enke straffen". Det er fordi det er et emne, der normalt ikke kommer op, før du når pensionsalderen. Men det er faktisk et alvorligt vigtigt spørgsmål, hvis du slapper af i pension og vil have en betydelig pensionsindkomst. Vi fik en Ask GFC spørgsmål om dette emne først for nylig: "Både min kone og jeg har pensioner på $ 44k.\nBarselsorlov: hvad du behøver at videHvordan viste jeg mig en 16-årig Sådan konverteres $ 500 til $ 520.367Lånets oprindelsesgebyrer - mere smertefuldt end interesse35 steder at sælge møbler hurtigt (lokalt og online)


Sådan bringes vielsesringe til alteret\nSå vigtigt er, hvordan dine vielsesringe vil være, hvordan de leveres under ceremonien. Hvis du organiserer dit link, vil du vide, at enhver detalje tæller. Derfor inviterer vi dig til at opdage, hvordan man bringer vielsesringe til alteret .\nRinge er symbolet på forening og engagement og skal derfor være en af hovedpersonerne i dit bryllup. Lad dem ikke gå upåagtet hen og give dem det papir, de fortjener. Romantisk, original, unik eller overraskende, uanset ideen om at tage dine vielsesringe til alteret, opdage de bedste nedenfor.\nIdeer til at bringe vielsesringe til alteret\nHvert ægteskab begynder med en alliance og et ja, jeg vil! Hvis du er involveret i eventyret med at organisere dit bryllup, skal du tage hensyn til alle detaljerne. Brudgommens dragt, brudens kjole, restauranten, menuen, invitationerne, gæsterne, musikken, erindringerne ... Alt er vigtigt! Men hvad med vielsesringene?\nTiden til at tage på vielsesringe er en af de vigtigste ved ceremonien, da de er repræsentation af forening, engagement, respekt og troværdighed . Af alle disse grunde ønsker vi, at du giver en mere fremtrædende rolle, hvordan man tager vielsesringene til alteret og gør en anden uforglemmelig hukommelse for både dig og gæsterne.\nDu kan også være interesseret i denne anden artikel om Sådan vælges brudeøreringe.\nTilbehør til at bære ringe i et landligt bryllup\nFlere og flere par satser på landdistrikter for at fejre deres ægteskab. Hvis dette er din sag, opfordrer vi dig til at fange naturen også på tidspunktet for at bringe ringene til alteret. Til dette foreslår vi flere originale ideer.\nKasser eller kister til at bære vielsesringe\nSats på at bære dine ringe i en kasse pyntet inde med græs eller græs. Denne enkle idé er meget let at forberede og giver et unikt præg på dette øjeblik. Dette bukoliske billede er perfekt, hvis du skal gifte dig udendørs og omgivet af natur.\nTag vielsesringene med på en træstamme\nPå den anden side er det sikkert at bruge træ til at føre dine ringe til alteret. Uanset om du gifter dig i et vinterlandskab eller gør det midt om sommeren, skal du transportere dine alliancer inde i en lille træstamme . Original og smuk.\nBær vielsesringe i et rede\nOg hvis din er et bryllup på landet, opfordrer vi dig til at forberede en særlig overraskelse for tid til at levere partnerskaber: forbereder en rede. Reden er, udover at det betyder forening, også symbolet på skabelsen af hjem og kærlighed . Hvis du overvejer at fejre en rustik ceremoni, vil transport af ringe inde i et rede være en rungende succes.\nRustikt og vintage tilbehør erklærer din kærlighed og harmoniserer din bånd i et miljø omgivet af natur.\nHvordan man laver en pude til at bære vielsesringe\nHvis du ikke ønsker at opgive traditionen, opfordrer vi dig til at opfinde den igen. Broderede hynder er et af de mest anvendte elementer til at bringe ringe til alteret, men du kan altid give det et elegant touch og gøre dette traditionelle element til en hukommelse af linkets vigtigste øjeblik.\nFor at gøre dette foreslår vi, at du tilpasser din egen pudeholder for at give et innovativt og anderledes touch. Du kan sætte:\nDatoen for dit link\nEn sætning, der kendetegner dig\nTeksterne til den sang, der identificerer dig.\nVælg hvad du vælger, gør din pudeholder til et unikt og personligt objekt.\nEn anden idé er at satse på et broderi eller ramme lavet af træ og broderet stof , ideelt til at sikre alliancer. Dette element er elegant og sofistikeret, perfekt til både civile og religiøse bryllupper. Og vigtigst af alt: du kan også tilpasse det!\nHvem bærer ringe ved et borgerligt eller religiøst bryllup\nHar du tænkt over, hvem der vil tage ringene til alteret? Hvis du vil give et nyt og anderledes touch til dette øjeblik, skal du kigge efter noget, der repræsenterer dig som et par, der identificerer dine lidenskaber. For eksempel en legetøjsbil eller en motorcykel, et fly eller en ballon ... Ethvert element kan være meget indrammet i denne sammenhæng, du skal bare kigge efter den kreativitet og originalitet, der er i dig for at overraske dine gæster.\nBørn iført vielsesringe\nOg havde du tænkt på børn, der havde gifteringer ? Det er også en anden meget original og øm idé, især hvis du har børn eller unge pårørende.\nAlliancer i brudebuketten\nEn anden smuk idé er, at bruden er den, der bærer de alliancer, der hænger fra sin egen brudebuket . Det er en simpel idé, men det kan udstyres med originalitet, detaljer og romantik.\nSe efter det element, der adskiller dig, og som identificerer dig, personliggør det og gør levering af dine alliancer, til et specielt og romantisk øjeblik, som du husker hele dit liv.\nNu, hvor du ved, hvordan man tager vielsesringe til alteret, kan du også være interesseret i denne anden artikel i et HVORDAN om hvilke smykker en brud skal bære.\nHvis du vil læse flere artikler, der ligner Sådan tager vi vielsesringene til alteret , anbefaler vi, at du går ind i vores kategori Bryllupper og fester.\nHvordan man laver Whiscola\nDen meget dyre Glenfiddich 50 år gamle whisky - opdag dens pris\nHvilken forretter er ledsaget af vermouth\nSådan får du blækfarver på læder\nSådan fjernes vinpletter med brintperoxid\nSådan får du pletter


Lejligheder Vejle - Find lejeboliger og lejligheder i hele Vejle - Lejlino.dk\n0 bolig(er) fundet i Vejle\nHvis du leder efter en lækker lejlighed i Vejle, er du havnet det helt rigtige sted. Her finder du nemlig et stort udvalg af forskellige lejebolig i Vejle. Her er væld af forskellige ledige lejligheder i Vejle. Du kan altså derfor være sikker på, at du altid finder ledige lejligheder Vejle, når du søger på vores side. Du skal blot gøre op med dig selv, hvilken type lejebolig Vejle, du gerne vil bo i.\nDer er flere forskellige lejligheder Vejle, som alle venter på din indflytning. Hvis du gerne vil bo i hus til leje Vejle, er der naturligvis også mulighed for dette. Det kræver blot, at du søger efter det, i vores søgemaskine. På den måde finder du nemt og hurtigt din nye bolig i Vejle.\nStuderende eller familie\nLige meget om du er studerende eller familie, er der lejligheder i Vejle, som har plads til dig/jer. Der er mange forskellige typer af lejligheder til alle budgetter, så du kan være helt tryg ved, at du nok skal finde din næste lejlighed.\nNår du skal kigge efter lejligheder til leje i Vejle, kan du med fordel bruge vores søgemaskine, da du nemt og hurtigt kan sortere de boliger fra, som du ikke kan bruge til noget. Dermed spilder du ikke din tid, og finder hurtigt din nye lejlighed.\nI og med der er mange lejligheder til leje Vejle, finder du også nemt din nye. Hvis du er studerende, finder du også et væld af studieboliger, som er tiltænkt et SU-budget. Dermed behøver du altså ikke vende hele dit budget, når du skal betale husleje. Det betyder, at du har en langt større frihed til, at gøre hvad du gerne vil. Der er dog også lejligheder og huse til dig, som måske har et par børn, eller blot vil have lidt mere plads.


Skær skinken i tern. Bruger man bacon, skæres alt synligt fed fra, før det skæres i tern. Steg skinke eller bacon i en stor stegegryde i 1 spsk olie til det har taget lidt farve ca. 5 min. Tag kødet op og sauter halvdelen af løg, bladselleri, courgette og peberfrugt i gryden til løgene er klare. Tag grønsagerne op. Kom resten af olien i gryden og sauter resten af løg, bladselleri, courgette og peberfrugt med hvidløg og cayenne til grønsagerne har taget farve. Tilsæt ris og sauter yderligere 5 min. Tilsæt skinke/bacon og de sauterede grønsager, majskolbe, tomater, chilisauce efter behag, bouillon, timian og laurbærblade. Bring det hele i kog og kog for svag varme til risene har optaget al væde, ca. 15 min. Tilsæt hummerhaler eller hele rejer, tag gryden fra varmen og lad jambalayaen trække 10 min. før den serveres med fintklippet purløg.\nPopulære søgninger: Yankee kage (den oprindelige) Blodige popcorn til halloween Gammeldags oksesteg med brun sovs. Kalvepate med champignon Trylledej (ikke spiseligt) Fersken suppe (den er genial) Færøsk æblekage Sveskekage lagkage med råcreme & frugt Pasteuriseret æblemost Græsk rejetærte Beskøjter Bananlikør Suppekuren Syltede valnødder Gulerodskage (Rå) Færøsk rugbrød Grillet blæksprutte Grillede ørreder men nye kartofler og grønt i kuglegrill Marineret, langtidsbagt oksebov med porrer, gulerødder og ka


Told på skruer, bolte og møtrikker fra Kina kan være på vej - DI Handel\nTold på skruer, bolte og møtrikker fra Kina kan være på vej\nEU-Kommissionen har indledt en undersøgelse på import af skruer, bolte, møtrikker og lignende produkter af jern og stål fra Kina.\n11.01.21 • DI Handel • Nyheder\nImporterer din virksomhed skruer, bolte og møtrikker af jern og stål fra Kina? Så læs her. En ny såkaldt 'antidumpingtold' kan være på vej.\nEU-Kommissionen har indledt en undersøgelse på import af skruer, bolte, møtrikker og lignende produkter af jern og stål fra Kina. Formålet er at undersøge, om kinesiske producenter har prisdumpet disse produkter på det europæiske marked. Konkluderer undersøgelsen at dette er tilfældet, vil danske virksomheder blive pålagt at betale antidumpingtold på import af disse produkter. Tolden vil være gældende i fem år.\nI kan læse mere om undersøgelsen, samt hvilke produkter der er omfattet, i Kommissionens Forordning. En tidslinje over undersøgelsesforløbet kan tilgås her.\nSpørgsmål? Så kontakt DI’s eksperter på området via linket her.


Forslag til kommuneplantillæg nr. 37, Lokalplanforslag nr UCL uddannelsesinstitution, Niels Bohrs Allé PDF Free Download\nForslag til kommuneplantillæg nr. 37, Lokalplanforslag nr UCL uddannelsesinstitution, Niels Bohrs Allé 1-21\nDownload "Forslag til kommuneplantillæg nr. 37, Lokalplanforslag nr. 2-744 UCL uddannelsesinstitution, Niels Bohrs Allé 1-21"\n1 Orientering om Forslag til kommuneplantillæg nr. 37, Lokalplanforslag nr UCL uddannelsesinstitution, Niels Bohrs Allé 1-21 By- og Kulturforvaltningen Kultur, Plan og Byg Byplan Odense Slot Indgang E Nørregade Postboks Odense C Tlf Fax By- og Kulturudvalget vedtog den 12. november 2013 i henhold til Planloven at offentliggøre ovennævnte planforslag for UCL University College Lillebælt. Planområdet er vist på næste sider. Planforslagene er offentligt fremlagt fra 15. november 2013 til 10. januar 2014 I den periode kan du deltage i debatten ved at indsende bemærkninger, ændringsforslag eller indsigelser til By- og Kulturforvaltningen, Byplan, Odense Slot, Postboks 730, 5100 Odense C, på eller på høringsportalen Planforslagene kan ses følgende steder: Borger Service Center, Skulkenborg1, 5000 Odense C Hovedbiblioteket, Odense Banegård Center, Østre Stationsvej, Odense C Historiens Hus, Klosterbakken 2, 5000 Odense C og DATO 13. november 2013 REF. KNI JOURNAL NR. 2012/ EKSPEDITIONSTIDER Mandag-Torsdag Fredag Planforslagene kan fås i Borger Service Center. Har du spørgsmål er du velkommen til at ringe til Byplan for yderligere information. Sagsbehandlere er arkitekt Mette Holm Pedersen, tlf og arkitekt Esben Fog, tlf Venlig hilsen Dorthe Harbo Kontorchef Direkte tlf\n2 Hvid streg viser lokalplanområdet Lokalplanforslagets baggrund og indhold Planområdet ligger i krydset Niels Bohrs Allé og Hjallesevej. I 2008 vedtog Finansudvalget en bygningsrokade, der vil optimere bygningsanvendelsen for Syddansk Universitet (SDU) og University College Lillebælt (UCL). Ingeniøruddannelsen skal flyttes til nye bygninger på Syddansk Universitet. University College Lillebælt har i dag til huse på ni adresser rundt om i Odense og skal samle de fleste uddannelser på Niels Bohrs Allé 1. Lokalplanen er udarbejdet for at kunne udvide bygningsmassen i den eksisterende ingeniørskoles bygninger med yderligere en etage samt opføre flere bygninger på området, så disse kan tilpasses University College Lillebælts (UCL) uddannelser. UCL samler hermed størstedelen af deres uddannelser på samme sted. Hinderupgård forbliver i Syddansk Universitets (SDU) varetægt. Bygningerne renoveres og udbygges, så de kan benyttes til undervisning. Odense er en uddannelsesby med mange forskellige uddannelsestilbud. Odense Kommune ønsker at skabe de bedste rammer for de studerende. Dette ønske styrkes med denne lokalplan. Formål og indhold Lokalplanen giver fortsat mulighed for at bruge området til service i form af undervisning, kontor og konference. Ny bebyggelse placeres efter samme karakteristiske struktur, som den eksisterende. Det bliver muligt at bygge en etage ekstra på de fem treetagers bygninger, der ligger mod syd og de fire toetagers bygninger, der ligger overfor mod nord. Yderligere gives der mulighed for, at en enkelt bygning markerer sig i højden og bliver max. 35 m høj. Lokalplanen indeholder bestemmelser, som skal sikre, at ny bebyggelse opføres med tydelig arkitektonisk reference til den eksisterende bebyggelse. Hinderupgård på Niels Bohrs Allé 21 skal bevares og istandsættes i overensstemmelse med huset oprindelige arkitektur. Der gives mulighed for at opføre en tilbygning til Hinderupgård mod syd. Tilbygningen skal tilpasses den gamle Hinderupgård og opføres i et nutidigt formsprog. Tilbygningen skal underordne sig den bevaringsværdige bygning, så Hinderupgårds udtryk og volumen fastholdes og fortsat fremstår markant. Lokalplanen indeholder bestemmelser for, hvorledes Hinderupgård skal bevares samt bestemmelser for placering, højder og materialebrug for en tilbygning. Lokalplanområdet vejbetjenes af Niels Bohrs Allé. Parkeringsarealerne med platantræerne kan udvides mod øst og dele parkering med H.C. Ørsteds Kollegiet. Herved bliver det muligt at benytte endnu en overkørsel til Niels Bohrs Allé. Plænen mellem skoven og den sydligste bebyggelse bevares, uden parkering, med enkelte fuldkronede træer. Friarealer sikres etableret mellem bygningerne samt syd og øst for de eksisterende bygninger mod skoven.\n3 Illustrationen viser, hvorledes bygningsstrukturen planlægges udvidet i 1. etape. Der placeres en ekstra etage på de 2 og 3 etagers bygninger. Derudover opføres et tårn i op til 9 etager. Desuden kan der placeres en bygning i 4 etager på parkeringsarealet mod Hjallese, samt 1-3 etagers bygninger langs Niels Bohrs Allé øst for tårnet. Dette betyder dog, at parkering skal placeres i parkeringskældre eller parkeringshuse. Hinderupgård kan udvides mod syd. Hinderupgård opført i Gården fungerede som forsøgsgård for frøvirksomheden Dæhnfeldt frem til 1960 erne. Kommuneplan I Kommuneplanen ligger lokalplanområdet indenfor rammeområde 2.S21, der udlægger området til undervisningsformål, kollegium mv. med en max. bebyggelsesprocent på 40 og max 3 etager. Lokalplanen er ikke i overensstemmelse med disse rammebestemmelser for etageantal samt bebyggelsesprocent i området. Derfor er udarbejdet forslag til kommuneplantillæg nr. 37, der ændrer max. etagehøjde til 4 etager. Der kan dog opføres ét højt hus i max. 9 etager med en max. højde på 35 m incl. installationer på taget. Bebyggelsesprocenten øges fra 40 til 75. Overstiger bebyggelsesprocenten 60, skal parkering placeres i konstruktion. Afgrænsningen for forslag til kommuneplantillæg er ikke identisk med lokalplanens afgrænsning, men tager hele rammeområdet med.\n4 Miljøvurdering Bekendtgørelse af lov om miljøvurdering af planer og programmer (lov nr. 939 af 3. juli 2013) har til formål at fremme en bæredygtig udvikling ved at sikre, at der foretages miljøvurdering af planer og programmer, hvis gennemførelse kan få væsentlig indvirkning på miljøet. I henhold til denne lov er der foretaget en screening af lokalplanens indvirkning på miljøet. Screeningen viser, at der ikke skal udarbejdes en egentlig miljøvurdering. Afgørelsen kan fås ved henvendelse til Byplan. Denne afgørelse om ikke at udarbejde miljøvurdering kan påklages inden 4 uger, altså senest 13. december 2013, se klagevejledning. Retsvirkninger Ifølge Planlovens 17 må ejendomme, der er omfattet af lokalplanforslaget, ikke bebygges eller i øvrigt udnyttes på en måde, der kan foregribe indholdet af den endelige plan. Den eksisterende, lovlige anvendelse af en ejendom kan fortsætte som hidtil. Efter udløbet af indsigelsesfristen kan byrådet tillade, at ejendommen bebygges eller udnyttes i overensstemmelse med forslaget, såfremt dette er i overensstemmelse med kommuneplanen og ikke er lokalplanpligtigt. De foreløbige retsvirkninger gælder, indtil den endeligt vedtagne eller godkendte lokalplan er offentligt bekendtgjort, dog længst i 1 år efter offentliggørelse af lokalplanforslaget. Lokalplanforslaget bortfalder, hvis det ikke er endeligt vedtaget inden 3 år fra offentliggørelsen. Efter Odense Byråds endelige vedtagelse og offentliggørelse af lokalplanen må de ejendomme, der er omfattet af planen jf. Planlovens 18 kun udstykkes, bebygges eller i øvrigt anvendes i overensstemmelse med planens bestemmelser. For forhold, som ikke er reguleret i lokalplanen gælder de almindelige bebyggelsesregulerende bestemmelser i byggeloven og planloven. Lokalplanen indeholder ingen handlepligt, hvilket betyder, at den eksisterende lovlige anvendelse af en ejendom kan fortsætte som hidtil og at lokalplanen ikke medfører krav om etablering af de bygninger og anlæg, som er indeholdt i planen. Private byggeservitutter og andre tilstandsservitutter, der er uforenelige med lokalplanen, fortrænges af planen, ifølge Planlovens 13. Andre private servitutter kan eksproprieres, når det vil være af væsentlig betydning for virkeliggørelse af planen Lokalplanens bestemmelser med tilhørende kortbilag udgør planens juridiske grundlag. For forslag til kommuneplantillæg er der ingen direkte retsvirkninger. Når byrådet har vedtaget kommuneplantillægget endeligt og bekendtgjort det offentligt, er det en del af kommuneplanen, og så gælder nedenstående retsvirkninger. Byrådet har pligt til selv at virke for kommuneplanens gennemførelse. For borgerne er planen ikke direkte bindende. Men selv om borgere og bygherrer ikke er forpligtet til i forskellige dispositioner at overholde planen, har byrådet jf. Planlovens 12 mulighed for at håndhæve kommuneplanrammerne konkret. I byzone kan byrådet modsætte sig udstykning og bebyggelse, som er i strid med kommuneplanens rækkefølgebestemmelser - undtagen hvis området er omfattet af en detaljeret lokalplan eller byplanvedtægt. I byzone og sommerhusområder kan byrådet modsætte sig forhold, der er i strid med rammebestemmelserne - undtagen hvis området er udlagt til offentlige formål eller omfattet af en lokalplan eller byplanvedtægt.\n5 Forslag til tillæg nr. 37 til Kommuneplanen for Odense Kommune for UCL uddannelsesinstitution Niels Bohrs Allé 1-21 Ændring af kommuneplanområde Stige 9 Korup 8 Næsby Tarup Bolbro 0 Bymidten 1 Seden 3 Vollsmose 7 6 Bellinge 2 Dalum Hjallese 5 Højby Syd-Øst 4 Fraugde Hunderup-Munkebjerg- Nyborgvej/Rødegårdsvejkvarteret\n6 Hvad er en Kommuneplan? I henhold til lov om planlægning skal der for hver kommune foreligge en kommuneplan. Denne er grundlaget for al planlægning i Odense Kommune. Kommuneplanen består dels af en hovedstruktur og retningslinier for hele kommunen, dels af rammer, der fastlægger lokalplanernes indhold for de enkelte dele af kommunen. Hovedstrukturen angiver de overordnede mål for udviklingen og arealanvendelsen. Herunder hører udbygningen i kommunen med boliger, arbejdspladser, trafikbetjening, serviceforsyning og rekreative områder. Retningslinjerne angiver administrationsgrundlaget for arealanvendelsen. Der skal udarbejdes retningslinjer for udlægning af arealer til byzoner og sommerhusområder, for beliggenheden af arealer til forskellige byformål inden for byzonen. Kommuneplanerne skal desuden indeholde retningslinjer for de emner, der tidligere indgik i regionplanerne. Rammerne fastlægger bestemmelser for indholdet af de lokalplaner, der er en forudsætning for at begynde større bygge- og anlægsarbejder. Disse bestemmelser drejer sig især om, hvad et område må bruges til, og hvor meget og hvor højt der må bygges. Men der kan også fastsættes andre typer af bestemmelser, fx om størrelsen af friarealer og parkeringsarealer, hensyntagen til trafikstøj, bevaring af bebyggelse, detailhandel mv. Planprocessen Kommuneplanen gælder for 12 år, men hvert 4. år skal byrådet vedtage en planstrategi. Byrådet skal i den forbindelse træffe beslutning om kommuneplanen skal revideres, og i hvilket omfang. Hvordan gennemføres kommuneplanen? Byrådet har pligt til at sørge for, at kommuneplanen bliver gennemført. Det sker bl.a. gennem udarbejdelse af lokalplaner. Det kan f.eks. være nødvendigt for at sikre arealer til offentlige formål (veje, institutioner m.m.). Der skal udarbejdes lokalplan, før der igangsættes større bygge- og anlægsarbejder, herunder nedrivninger. En lokalplan må ikke stride mod kommuneplanen, men den kan godt stramme kommuneplanens rammebestemmelser, fx gennem fastsættelse af lavere bebyggelsesprocenter. Mindre ændringer af kommuneplanen Det er muligt at foretage mindre justeringer af kommuneplanen, når der bliver udarbejdet lokalplaner for bygge- eller anlægsprojekter. Disse tillæg til den gældende kommuneplan bliver behandlet af byrådet samtidig med de nye lokalplaner. Forord Kommuneplan er godkendt af byrådet den 11. november Den nye kommuneplan er digital og kan ses på\n7 Tillægget er en ændring til Kommuneplan , som er vedtaget af byrådet den 11. november Baggrund Serviceområdet ved Hjallesevej/Niels Bohrs Allé er udlagt til offentlig service. UCL (University College Lillebælt) ønsker at samle flere af deres uddannelsesaktiviteter på stedet. De har derfor brug for mere plads. Kommuneplanens byggemuligheder er udvidet til at imødekomme dette ønske. Etagehøjden øges fra 3 etager til 4 etager. Der bliver mulighed for at opføre en enkelt bygning i max. 9 etager. Bebyggelsesprocenten øges fra 40 til 75 %. Det vurderes ikke, at de udvidede byggemuligheder vil være til gene for omgivelserne. Rammer for lokalplanlægningen for område nr. 2.S21: Områdets anvendelse Området skal anvendes til offentlig service. Området er udlagt til uddannelsesinstitutioner.\n8 Særlige bestemmelser for Hjallesevej Området udlægges til undervisningsformål, kollegium mv. Bebyggelsesforhold Bebyggelsen må ikke opføres i mere end 4 etager. En enkelt bygning kan opføres i max 9 etager i en maksimal højde på 35 m inkl. installationer på taget. Max. bebyggelsesprocent for den enkelte ejendom eller flere ejendomme under ét 75. Overstiger bebyggelsesprocenten 60, skal parkering placeres i konstruktion. Zonestatus Området er beliggende i byzone. Zoneforholdene ændres ikke. Forslaget vedtaget til offentliggørelse, 12. november 2013 Forslaget offentligt fremlagt fra 15. november 2013 til 10. januar 2014


S-borgmester kritiserer Helle Thorning: Højreorienteret symbolpolitik\n6. marts 2013 10:13 | Af: Berlingske Nyhedsbureau\nSelskabsskattelettelser er højreorienteret symbolpolitik og ikke noget, der klæder et parti som Socialdemokraterne.\nDet mener Københavns børne- og ungdomsborgmester, Anne Vang (S), som dermed udbygger sin kritik af den socialdemokratiske partitop.\n»Jeg tror, de fleste kan blive enige om, at selskabsskattelettelserne, det er et højreorienteret symbol. Jeg kan ikke forstå, hvorfor mit parti skal komme med det. Og det er også et rigtig dyrt symbol,« sagde Anne Vang tirsdag aften i DRs program »Hos Clement«.\nI kølvandet på regeringens udspil til en vækstplan sagde hun, at hun var skuffet, og at hun ikke kunne kende sit parti.\nRegeringen vil med sin »Vækstplan DK« sænke selskabsskatten fra 25 til 22 procent, men det er usikkert, hvor mange private arbejdspladser det vil skabe.\nVækstplanen har mødt skarp kritik i Socialdemokraternes bagland, og Anne Vang mener, at hendes partiformand, statsminister Helle Thorning-Schmidt (S), fører en anden politik end den, hun blev valgt til at føre.\n»Vælgerne har jo valgt en socialdemokrat, Helle Thorning-Schmidt, til at føre socialdemokratisk politik. De har valgt et parti, som sagde »velfærd frem for skattelettelser«,« siger Anne Vang.\n»Det er jo indiskutabelt, at det, der står i vækstpakken, ikke er det, der stod i valgoplægget,« siger hun.\nAndre socialdemokratiske borgmestre som Thomas Adelskov fra Odsherred, Steen Christiansen fra Albertslund og Thomas Gyldal Petersen fra Herlev har ligeledes kritiseret regeringens planer om at sænke selskabsskatten.


Hvor er den store børnesamtidsroman?\nKommentar. Aldrig har der været så stor afstand mellem børnebogsforfattere og børnene.\nGENNEM de seneste årtier har måden, børn er sammen på, ændret sig radikalt. 14 procent af børnene i 9. klasse er aldrig sammen med nogen efter skole. Og kun mellem hvert fjerde og femte barn er sammen med venner efter skoletid i fire af ugens fem hverdage. Børn er heller ikke sammen om aftenen længere. I 5. klasse er det hele 73 procent, der aldrig eller højst en gang om ugen har tilbragt en aften med en ven. For børn i 9. klasse ser tallene lidt bedre ud. Her er det »kun« halvdelen af børnene, der aldrig har prøvet at have en ven på besøg en aften. Men hvor det kniber med besøgene, er børnene til gengæld flittige med den digitale kontakt. Af de 15-årige er det over 60 procent, der sms´er, mailer eller skyper med andre dagligt.\nFysisk samvær mellem børn er faldet dramatisk siden slutningen af 1980erne, og i alle køns-og aldersgrupper ser denne tendens ud til at fortsætte. I 1984 var det eksempelvis 56 procent af alle 15-årige piger, der var sammen med veninder hver dag, hvor det i 2010 kun var 19 procent. Det må man kalde et opsigtsvækkende fald. Det der med at have en bedste veninde, som man er sammen med hver dag, bliver altså mindre og mindre realistisk.\nI virkeligheden er ovenstående statistik gamle nyheder. Tallene stammer nemlig fra 2010-udgaven af Skolebørnsundersøgelsen, som gennemføres hvert fjerde år af Statens Institut for Folkesundhed. Resultatet af den næste undersøgelse forventes at udkomme i begyndelsen af næste år. Det bliver spændende at se, hvordan tallene har udviklet sig, men sandsynligheden for, at den digitale kontakt styrkes yderligere på bekostning af den fysiske, er selvsagt stor. Den digitale udvikling er dog for det meste gået hen over hovedet på børnebogsforfatterne.\nHer arbejder man stadig med en antikveret opfattelse af, at børn er fysisk sammen dagligt, sådan næsten i Enid Blyton-stil. I sine bøger, for eksempel De fem-serien, præsenterede hun altid læseren for en gruppe børn, der dagligt var sammen fra morgen til aften. Og det var også naturligt før tv´s og internettets tidsalder. I dag går drenge som flest efter endt skoledag hjem, tænder pc´en og starter Counter-Strike eller Call of Duty. Det er internetbaserede spil, hvor børnene samarbejder om at bekæmpe en fjende. Fjenden er en anden gruppe børn. Mens de spiller, er de i kontakt med hinanden via webcams, så de kan give hinanden gode råd og tip. Pigerne tager hjem, sætter en tv-serie i gang via Netflix eller browser YouTube igennem, mens de skyper med en eller to veninder afhængig af humør. Om aftenen ser begge køn film og tv-serier.\nBørn er generelt blevet afhængige af internettet og skærmene. Hvis ikke de kan komme på det digitale underholdningstog, så keder de sig og har svært ved at finde på noget at lave. Det kan være lidt af en udfordring at tage på sommerferie med sådanne børn, hvis ikke man er enige om spillereglerne på forhånd. Jeg kan sige dette med sindsro og helt uden statistisk støtte, for vi har tre hjemmeboende teenagere, hvoraf de to er digitale junkier. Jeg er egentligt ikke så bekymret for børnene som sådan. Barndommen er bare meget anderledes, end dengang jeg var barn. Som børnebogsanmelder gennem de seneste 20 år har jeg set forfattere gøre op med en række såkaldte tabuemner: død, kræft, sindssygdom, den seksuelle debut, tyveri, selvmord, mobning, misbrug, incest, misrøgt, sult og børnesoldater - for bare at nævne nogle få.\nBarsk skal det være, når grænser skal prøves af, og børn skal tænke over livet. Men ingen af forfatterne har hidtil vovet at give sig i kast med det vanskeligste af alt: dagligdagen. Den virkelighed, børnene befinder sig i. Hvor er den moderne Bjarne Reuter, der med bøger som for eksempel Zappa ramte tidsånden lige i øjet? DEN digitale revolution har været i gang i lang tid nu. Men der er desværre stadig en markant forskel mellem børnenes virkelige liv og så den udgave, man læser om i børnebøgerne.\nDén forskel kan måske forklare, hvorfor fantasygenren er mere populær end nogensinde blandt børn og unge. Her er et liv uden digitale bindinger og andre typer fællesskaber. Men det er virkeligheden, man savner i børnebøgerne i dag. Se så at komme i gang!.


Akryl Pensel Grand Artist Oval 508 · Akryl Negle · B4Beauty DK\nB4B File Serie\nDu er her: Hjem \_ Negle \_ Akryl Negle \_ Pensel \_ Akryl Pensel · Grand Artist Oval 508 · EzFlow\nAkryl Pensel · Grand Artist Oval 508 · EzFlow\nEzFlow Grand Artist Oval 508 · Dette er "The Brush of Choice" for de negleteknikkere, der deltager i verdensmesterskaberne for kunstige negle, da det er en fremragende akrylpensel af højeste kvalitet!\n508'eren består udelukkende af Kolinsky-Zobel hår. Disse hår sikrer den højeste kvalitet, der gør denne pensel til den foretrukne blandt mange internationale negleteknikere. Grand Artist Oval 508's store "mave" på penselhovedet giver fuld kontrol over påføringen af produkt, samtidig med at den fine spids tillader at lave de knivskarpe smil, samt sikrer at du kan lave overgangen mellem akryl og naturnegl så fin som muligt!\nHusk at rense din pensel hver eneste gang, du har haft den i brug! Det gøres ved at bruge Immersion Brush Cleaneren, med Brush Cleaner i bunden. Du kan også bruge et æggebæger med Brush Cleaner i bunden, og derefter tørre af på en nail wipe, hvor penslen "trilles" mellem fingrene, så du bevarer akrylpenslens spidse form.\nDet er en god idé at opbevare dine akrylpensler i din brush cleaner, så du er sikker på, at hårene ikke ødelægges.


Denmark Vores ydelser Transport Landskabsarkitektur |\nLandskabsarkitekturEn landskabsplan kan skabe sammenhæng for fysisk udvikling, som opfylder funktionelle, sociale, miljømæssige, økonomiske og æstetiske krav. Større anlæg og bebyggelser i landskab og byer skal indpasses i en overordnet landskabelig struktur, hvis helheden skal blive velfungerende. Samtidig kan fremtidens klimaudfordringer stille særlige krav til den fysiske udformning, men også give lejlighed til at tænke i helt nye baner for eksempelvis at kombinere beplantning med afvanding fra tage og veje som landskabelige elementer i nye og eksisterende områder. Landskabsplanlægning\nEn landskabsplan kan styrke markante landskabstræk og kulturmiljøer, skabe grønne rum og formidle overgange i landskabets forskellige skalaer.I Rambøll arbejder vi med landskabsplanlægning i forskellig skala, med brede tværfaglige kompetencer inden for både landskabsarkitektur og -planlægning, som gør det muligt at arbejde helhedsorienteret med vores opgaver.Rambøll erfaringer spænder bredt over\nlandskabs- og konsekvensanalyser bl.a. ved brug af GIS overordnede landskabsplaner ”grønne” og ”blå” planer park- og grønstrukturer detaljerede beplantningsplaner drifts- og plejeplaner Rambølls stab inden for landskabsplanlægning og - arkitektur omfatter landskabsarkitekter, arkitekter, biologer, kommunikationsmedarbejdere og andre faggrupperRambølls stab inden for landskabsplanlægning og - arkitektur omfatter landskabsarkitekter, arkitekter, biologer, kommunikationsmedarbejdere og andre faggrupper.\nByudvikling Miljø & natur Trafikplanlægning og -sikkerhed\nRelaterede projekter Trafik- og landskabsplan for TankefuldTankefuld er byudviklingsområde i Svendborg Kommune. Opgaven var at bevare områdets landskabs-, natur- og kulturkvaliteter og skabe en samlet identitet... Byggemodning, Trekroner Øst, RoskildeVed byudviklingen af Trekroner Øst, umiddelbart nord for Roskilde Universitetscenter har Roskilde Kommune valgt, at afvanding fra vej og tag skal ske via... Kontakt Jan VillumsenChefkonsulentT+45 5161 3621Ejv@ramboll.dkWwww.ramboll.dk Bjarne WinterbergArkitektT+45 5161 3627Ebw@ramboll.dkWwww.ramboll.dk


Besat af kærlighed - Kapitel 6 - Movellas\nMonique stirrede skrækslagen frem for sig, imens Mikes hånd kom længere og længere op på maven, under hendes bluse. Hun anede ikke hvad hun skulle gøre, hvad nu hvis han ville gøre noget hun ikke ville? Hvad ville han gøre hvis hun gjorde modstand? Hun turde ikke tænke på hvad der ville ske.\nHan fik hende til at gå frem mod sengen, og fik hende til at lægge sig ned. Hun var bange, hun vidste ikke hvad hun skulle gøre, eller hvad hun kunne gøre. Hans anden hånd tog forsigtigt hendes bluse af. Hun skubbede hans hånd væk fra sig, og prøvede at sparke ham væk. Men han var en smule for stærk, og tvang hende ned i sengen igen. "Det gør ikke ondt, kun hvis du gør modstand." Monique ville skrige, men han holdte den ene hånd foran hendes mund. "Jeg har sagt til dig, at vi to skal have den perfekte familie sammen, jeg elsker dig, og du elsker mig. Selvfølgelig skal vi have en familie sammen."Monique sagde at hun ikke elskede ham, og at hun var at for ung til at skulle have børn. Men han var lige glad, og hun kunne intet gøre.\nHun vågnede igen om aftenen, og Mike lå bag hende, på værelsets lille seng. Hun så at døren ind til stuen var åben, og så sit snit til at forsøge at slippe væk. Hun trak sig forsigtigt væk fra Mike, og uden at han vågnede, kom hun ud på gulvet. Hun listede forsigtigt hen mod døren, og ind i stuen. Gang døren var lige der, hun skulle bare låse op, og så var hun fri igen. Hun gik hen og låste forsigtigt døren op, men idet hun låste op, sagde det klik, og hun hørte Mike råbe hendes navn.\nMonique styrtede ned af trapperne, og ud af opgangen. Hun kom ud på gaden, og kunne høre Mike komme trampende ned af trappen, og råbe hendes navn. Hun satte farten yderligere op, men ved en anden opgang havde hun ikke set en lille trappe opsats, og var ved at snuble. Hun nåede lige at tage fra med sine arme, og dermed faldte hun ikke. Hun løb videre ned af gaden, og Mike varikke langt bag fra hende. Lidt længere fremme, så hun en politi mand komme ud fra bageren, og hun råbte af sine lungers fulde kraft om hjælp. Han så hende og kom løbende mod hende, Mike stoppede op, og sagde, der var du skat, du bliver nød til at komme med hjem, vi kan ikke have at du løber når du er gravid.\nPolitimanden så undrende på Monique, og over på Mike. "Har jeg ikke set jer før?" Monique sagde hurtigt at det var hende de talte om i tv´et, og at hun bare gerne ville hjem. Politiet bad dem om at blive stående, men efter kort tids tænken, gav han Mike håndjern på. Han førte Mike ind i politi bilen, og ringede efter en vogn til Monique. Hun satte sig på trappen og rystede, dels af kulde, og dels af frygt for hvad der nu skulle ske. Politi manden havde gjort så Mike ikke kunne slippe ud af bilen, og kom så hen til Monique. "Er du okay? Jeg har ringet til dine forældre, og de kommer herned om et øjeblik."\nKort efter var hendes forældre hos hende, og hun blev knuget ind til dem begge, og alle var glade. Hun fortalte om hvad han havde gjort ved hende aftenen før, og hendes mor tog hende med til lægen. Til hendes lykke, var hun heldigvis ikke blevet gravid.\nMonique og hendes forælde blev efter kidnapningen, endnu tættere på hinanden. Og hendes kæreste, fulgte hende til og fra skole hver dag, for at være sikker på at hun var okay. Monique og hendes kæreste, var sammen fra den dag af, og til den ene døde. De havde et langt og godt liv sammen, og nåede at få fire børn sammen.\nHåber at i kunne lide den :)


Sygeplejerske til akutteam i Psykiatrisk Akutmodtagelse, Roskilde, Region Sjælland | Ofir.dk\nSygeplejerske til akutteam i Psykiatrisk Akutmodtagelse, Roskilde\n330030122Phoenix-6412d04d12019-06-03T00:00:00Sygeplejerske til akutteam i Psykiatrisk Akutmodtagelse, Roskilde\nEr du sygeplejerske og har lyst til at være med i vores nye psykiatriske akutteam fra starten?\nSom led i at sikre hurtig psykiatrisk intervention og forebygge indlæggelser, opretter vi nu et psykiatrisk akutteam i Psykiatrien Øst. Er du sygeplejersken, som har lyst og mod til at have indflydelse på opstart af et nyt team? Kunne du tænke dig at arbejde selvstændigt og struktureret med stor mulighed for at tilrettelægge og præge dit arbejde? Så er det dig og 6 andre, som vi søger!\nTeamet tilknyttes Psykiatrisk Akutmodtagelse i Roskilde, hvor der også vil være fremmøde for at sikre hurtig opsporing og tæt samarbejde i den akutte fase.\nAmbulant akutteamet er målrettet patienter fra 18 år og op til 75 år med akut opstået psykisk forværring, og som har behov for hurtig hjælp. I teamet er du ansvarlig for planlægning og gennemførelse af de individuelle patientforløb og har udekørende funktion i de forløb, hvor intensiv behandling i eget hjem er påkrævet. Derudover skal du varetage selvstændige ambulante samtaler.\nAmbulant akutteam er en integreret del af Psykiatrisk Akutmodtagelse, og dermed er sygeplejerskerne i ambulant akutteam deltagende i samtaler for at sikre hurtig opsporing og tæt samarbejde i den akutte fase. Ligeledes er de deltagende i relevante konferencer i PAM/sengeafsnit, hvor der visiteres til funktionen.\nPAM består af 8 åbne og 4 lukkede sengepladser – disse i daglig tale kaldet skærmen. I skærmen behandles de patienter, der ikke kan behandles i åben skadestue eller visiteres til ét af vores sengeafsnit Ø1, Ø2 eller Ø3.\nSygeplejersker med psykiatrisk erfaring og gerne specialuddannelsen i psykiatrisk sygepleje – eller lyst til at tage denne på et tidspunkt\nKan udføre psykiatrisk sygepleje baseret på værdighed, respekt og rummelighed overfor patientens livsførelse\nTeamet vil være tilgængelig mandag til lørdag, og der må således påregnes skiftende vagter. I de sene aften- og nattetimer vil der ikke være udekørende funktion, hvorfor der her primært vil være tale om varetagelse af akutte telefonsamtaler og visiterende samtaler fra akutmodtagelsens skadestuefunktion, samt bistå med opgaveløsning i PAM i det omfang arbejdet med akutteamet tillader.\nDu er meget velkommen til at komme på et uforpligtende besøg, eller du kan ringe og høre nærmere hos afdelingssygeplejerske Ulla Falkner 51 71 49 04 eller hos ledende oversygeplejerske Janet Baumann Nielsen 23 44 79 85\n2019-06-17T00:53:41.460 Er du sygeplejerske og har lyst til at være med i vores nye psykiatriske akutteam fra starten? Som led i at sikre hurtig psykiatrisk intervention og forebygge indlæggelser, opretter vi nu et psykiatrisk akutteam i Psykiatrien Øst. Er du sygeplejersken, som har lyst og mod til at have indflydelse på opstart af et nyt team? Kunne du tænke dig at arbejde selvstændigt og struktureret med stor mulighed for at tilrettelægge og præge dit arbejde? Så er det dig og 6 andre, som vi søger! Teamet tilknyttes Psykiatrisk Akutmodtagelse i Roskilde, hvor der også vil være fremmøde for at sikre hurtig opsporing og tæt samarbejde i den akutte fase. Ambulant akutteamet er målrettet patienter fra 18 år og op til 75 år med akut opstået psykisk forværring, og som har behov for hurtig hjælp. I teamet er du ansvarlig for planlægning og gennemførelse af de individuelle patientforløb og har udekørende funktion i de forløb, hvor intensiv behandling i eget hjem er påkrævet. Derudover skal du varetage selvstændige ambulante samtaler. Ambulant akutteam er en integreret del af Psykiatrisk Akutmodtagelse, og dermed er sygeplejerskerne i ambulant akutteam deltagende i samtaler for at sikre hurtig opsporing og tæt samarbejde i den akutte fase. Ligeledes er de deltagende i relevante konferencer i PAM sengeafsnit, hvor der visiteres til funktionen. PAM består af 8 åbne og 4 lukkede sengepladser disse i daglig tale kaldet skærmen. I skærmen behandles de patienter, der ikke kan behandles i åben skadestue eller visiteres til t af vores sengeafsnit Ø1, Ø2 eller Ø3. Vi søger følgende kompetencer: Sygeplejersker med psykiatrisk erfaring og gerne specialuddannelsen i psykiatrisk sygepleje eller lyst til at tage denne på et tidspunkt Kendskab til både regionale og kommunale tilbud Kan udføre psykiatrisk sygepleje baseret på værdighed, respekt og rummelighed overfor patientens livsførelse Styrke i at tænke kreativt og finde individuelle løsninger Evne og lyst til at kunne arbejde systematisk og struktureret i en til tider ustruktureret og uforudsigelig hverdag Kørekort Vi tilbyder: Rig mulighed for at få indflydelse på eget arbejde og medvirke til at udvikle funktionen Supervision samt faglig sparring og berigende kollegaskab med personalet i psykiatrisk akutmodtagelse Grundig introduktion til arbejdsområderne Et dynamisk og udfordrende arbejdsområde, hvor du i høj grad selv er med til at skabe rammerne for at finde de bedste løsninger, som giver værdi for patienten Teamet vil være tilgængelig mandag til lørdag, og der må således påregnes skiftende vagter. I de sene aften- og nattetimer vil der ikke være udekørende funktion, hvorfor der her primært vil være tale om varetagelse af akutte telefonsamtaler og visiterende samtaler fra akutmodtagelsens skadestuefunktion, samt bistå med opgaveløsning i PAM i det omfang arbejdet med akutteamet tillader. Samtaler afholdes i uge 25 Kom gerne på besøg Du er meget velkommen til at komme på et uforpligtende besøg, eller du kan ringe og høre nærmere hos afdelingssygeplejerske Ulla Falkner 51 71 49 04 eller hos ledende oversygeplejerske Janet Baumann Nielsen 23 44 79 85 Om Psykiatrien Psykiatrien Region Sjælland er en behandlingspsykiatri, der består af en række sengeafsnit og ambulante enheder rundt omkring i regionen. Vi varetager den psykiatriske forsknings-, uddannelses- og akutforpligtelse i Region Sjælland. Vi udvikler og formidler løbende en bred vifte af psykiatriske tilbud til regionens borgere. Med ibrugtagning af det nye psykiatrisygehus i Slagelse i 2015 har Psykiatrien samlet sengeafsnit og specialiserede funktioner tre steder: Slagelse, Roskilde og Vordingborg. De ambulante enheder er placeret i de større byer i regionen. Psykiatrisygehuset i Slagelse er et af Europas største og mest moderne sygehuse. I byggeriet er inddraget banebrydende elementer indenfor arkitektur, brugen af lys samt kunst og natur, der også har behandlingsmæssig betydning.11jobnet6412d04d100000000000IDK_OFIR_02DKDanmark228DKK2019-06-16T00:00:000000http://www.regionsjaelland.dk/JobOgKarriere/Sider/JobSide.aspx?nr=144460EuropaDanmarkSjælland & øerVestsjællandSorøEuropaDanmarkSjælland & øerMidtsjællandRingstedEuropaDanmarkSjælland & øerVestsjællandSlagelse3532965Region Sjælland11Smedegade 164000RoskildeDKDanmark0DKDanmarkDKDanmark8Fuldtid46Permanent766307JobNet4994420499442010023-05-20190https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=6412d04dhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=6412d04dhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=6412d04d&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=6412d04d&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo/DK/ORS/SoMe/Social_og_sundhed/Sundhed/5.jpgSygeplejerske til akutteam i Psykiatrisk Akutmodtagelse, Roskilde12008001Dansk3Læse/ tale323108Sygeplejerske10Sundhed77Pleje og omsorg361854699Tovetbmd@regionsjaelland.dkDKDanmarkDKDanmarkda-DK


Sådan dyrkes kimplanter korrekt: fejl, anbefalinger, måder\nEn god høst afhænger af korrekt dyrkede kimplanter. Hvis kimplanterne er tilgroede (strakt ud), vil der ikke være noget udbytte.\nFrøplante. Illustration til denne artikel bruges under en standardlicens © ofazende.com\nJeg anbefaler at læse: Tomatplader - kan bruges, ikke kastes\nEn tilgroet frøplante kan synes at være en robust og stærk plante. Men dette er forkert. Stærke planter har et godt rodsystem og er kompakte i størrelse og vokser ikke. Langstrakte prøver slår ikke rod efter landing i jorden, de har svag immunitet.\nFejl ved dyrkning af kimplanter\n1. Frøene sås meget tidligt\nSkynd dig ikke at så, alle frøvarianter har deres egne sådatoer (normalt angivet på pakken), og du skal overholde disse data.\nAgurker og andre græskarfrø plantes i jorden 20-30 dage efter, at de er sået; tomater - 50-60 dage; ægplanter og peberfrugter - 60-70 dage.\n2. Tæt plantning\nEn af de mest almindelige fejl. Du kan ikke så meget tykt - kimplanterne bliver trange, på grund af dette vil de begynde at strække sig. Derfor vil kimplanterne være svage og smertefulde.\nFor ikke at lave en sådan fejl - tynd og dykk kimplanterne. Prøv at blive fortrolig med landbrugsteknikken for den afgrøde, du leder efter, og bereg den optimale planteafstand.\n3. Høj stuetemperatur\nHvis rummet er for varmt, strækker planten sig ud (luftdelen vokser), og rødderne svækkes. Inden skuddene vises, kan temperaturen være inden for 24 ° C, men når kimplanterne begynder at vokse, skal du holde temperaturen ved 14-16 ° C (gennemsnit). Efter ca. 10 dage kan temperaturen hæves til 21 ° C.\nDet skal huskes, at varmekærende afgrøder (græskar, tomater, peberfrugter, ægplanter) har brug for en temperatur på mindst 18 ° C, og koldt resistente afgrøder (kål) har brug for 13-15 ° C.\n4. Mangel på sollys\nUtilstrækkeligt sollys er årsagen til, at kimplanterne trækkes ud. Planter trækkes mod henholdsvis lyset, de strækker sig, og roden svækkes, og kimplanterne vokser ud. Planter har brug for 12-14 timers lys om dagen, så du bør tænke på yderligere belysning (phytolamper, lysstofrør osv.).\n5. Forkert fodring og vanding\nDen mest almindelige årsag til at trække kimplanter er, at de er blevet oversvømmet med vand og overfodret. Vanding er kun nødvendig, når jorden tørrer op med afgjort og varmt vand (vandtemperaturen skal være ca. 22 ° C).\nTilsæt lidt gødning, det er at foretrække at bruge fosfor- og kaliumgødning, ikke kvælstof. Det er nok at befrugte kål og agurker 2 gange, peber - 3, tomater - 4.\nSørg for at tage højde for jordens kvalitet, størrelsen på plantetanken. Det er nødvendigt at befrugte, men i henhold til den korrekte ordning. Undersøg landingerne.\nForebyggelse af at kimplanter trækker sig ud\nSørg for ordentlig pleje af kimplanterne i alle vækstfaser (belysning, temperaturforhold, korrekt plantning osv.);\nhvis du bemærker, at planten strækker sig, reducer fodring og vanding, sænk lufttemperaturen i rummet (lidt);\nbrug vækstregulatorer. Det er et ret alsidigt middel, der nedsætter trækningen, stimulerer forgrening og styrker rødderne.\nEn af de bedste plantevækstregulatorer er "Krepen" (firma "Din økonomi"). Dette værktøj er universelt - velegnet til både have- og grøntsagshaveafgrøder og til indendørs planter eller buske.\n"Krepen" er effektiv selv efter landing i jorden! Derudover bidrager det til det faktum, at planter vokser sunde og med god immunitet begynder de at blomstre og bære frugt tidligere, frugterne bliver store.\nOgså "Fixture" kan stoppe trækket under ugunstige forhold (høj temperatur, mangel på lys osv.).\nDet tilrådes at bruge produktet i henhold til instruktionerne, der er vedhæftet det.\n"Krepen" hjælper med at dyrke en god og rig høst i alle faser - fra frø til frugt!\nVed du, hvordan man korrekt dyrker kimplanter?\nLæs også: Sådan bruges bagepulver til en rig solbærafgrøde\nHvordan at lime plast, så det er for aldersgruppen\n(!)Tilmeld dig vores kanal på Zen >>IDEER FOR LIFE| NOVATE.RU<Hvordan at lime plast på å...\nVi vokser tomat frøplanter på mælk\nTomater er en favorit for mange grøntsager. Derfor er gartnere forsøger at finde de bedste måder ...\nKan jeg bare tage overhale støtte kolonne MRF\n(!)Tilmeld dig vores kanal på Zen >>IDEER FOR LIFE| NOVATE.RU< Er det muligt at overhale...