Behandlinger | cosmobodymors.dk\n- naturlig skønhed & sundhed\nJEG TILBYDER FLERE FORSKELLIGE BEHANDLINGER.\nOm det er mod sygdom og symptomer, eller det er for skønhed og velvære,\nvil du i alle behandlinger være i centrum.\nBEHANDLIGER MOD SYGDOM OG SYMPTOMER\nTibetansk nakkemassage er den ældst kendte helbredelsesteknik, hvor nakke og skuldre behandles for muskelsmerter og spændinger, samtidig med at behandlingen virker som smertelindring for hele kroppen.\nArmens Akupressur er et system, som er lavet af en blind kineser, som delte hele kroppen ind i armen. Ved hjælp af forskellige massagetekniker, kan problemer i nakke, skulder, lænd og meget mere afhjælpes.\nInfrarød varme terapi har mange gavnlige effekter både for dit udseende og din sundhed.\nInfrarødt lys er et usynligt lys, der udgiver varme som gennemtrænger cellerne i huden, muskelerne og knoglerne. Infrarød varme behandling er dybde\ngående, som virker udrensende, fedtforbrændende, cellefornyende, muskelafslappende, smertelindrende, øgning af kroppens stofskifte. Infrarød varme er en effektiv afgiftningsbehandling, der er velegnet for både kvinder og mænd i alle aldre.\nUnder en Access Bars behandling berører jeg 32 punkter (kaldet "bars") på dit hovede, som energimæssigt relaterer sig til forskellige områder i dit liv, bl.a. krop, seksualitet, penge, kontrol, kommunikation, relationer, glæde, sorg, håb og drømme. Når punkterne berøres, opløses de blokeringer og fastlåste tankemønstre, du har sat op for dig selv på disse områder gennem tiden – bevidst eller ubevidst.\nNATURLIG SKØNHED OG ANTI AGING.\nJapansk Lifting, med en blanding af dybe massage teknikker, akupressur og lymfedrænage øges blodcirkulationen i ansigtsmuskulaturen, bindevævet og musklerne, så toksiner og ophobet væske dræneres og du opnår en glattere og mere vital ansigtsglød, samt de fine linier mindske.\nJapansk Crystal Lifting, en ikke-invasive og naturlige CRYSTAL SPOON-STONE AND BALL LIFTING. Procedure til give et løfte til huden i halsområdet, øjenbryn og under hagen samt forbedre rynker på décolletagen. Der bruges krystal værktøjer til at løfte og stramme huden naturligt, og kan hjælpe med at opnå et friskere look fra pande til bryst!\nCupping massage ilter huden og giver masser af næring til den. Huden vil efter sådan en omgang se frisk og med tiden også mere spændstig ud. Cupping stimulerer produktionen af kolagen og elastin og smidiggører samtidig huden, så rynkerne bliver mindre synlige.\nGua sha massage har en anti-age virkning, da man ved massagen styrker kollagendannelsen i huden, styrker hudens smidighed og mindsker synligheden af rynker. Cellerne regeneres ved denne udøvelse, idet debliver aktiveret. Dine porer vil synes mindre efter gua sha massage, og samtidigt vil din hud blive mere ensartet.


ESO finder exoplanet som er blot halvt så tung som Venus | ESO Danmark\n"Planeten i den beboelige zone har måske en atmosfære, som vil beskytte og understøtte liv," siger María Rosa Zapatero Osoril, som er astronom ved Centre for Astrobiology i Madrid i Spanien, og en af medforfatterne til den artikel, som publiceres idag i tidsskriftet Astronomy & Astrophysics.\nResultaterne udgør et vigtigt trin i eftersøgningen af liv på jordlignende exoplaneter. For at opdage biosignaturer ved en exoplanet er det nødvendigt at studere dens atmosfære, men de nuværende teleskoper er ikke kraftige nok til at give en tilstrækkelig opløsningsevne, når der er tale om små klippeplaneter. Det planetsystem, som her er undersøgt, og som har betegnelsen L 98-59 efter den centrale stjerne, vil være et oplagt mål for fremtidige studier af exoplanetatmosfærer. Stjernen og dens exoplaneter er kun 35 lysår borte, og nu véd vi, at der er klippeplaneter som Jorden og Venus i systemet, og at de er tæt nok på stjernen til at være varme.\nVed hjælp af ESOs VLT har forskerholdet kunnet slutte, at tre af exoplaneterne kan have vand i deres indre eller i deres atmosfærer. De to planeter tættest på stjernen i L 98-59-systemet er formentlig tørre, men de kan have små mængder vand, mens op til 30% af den tredje planets masse kan være vand, så det er en "vandplanet".\nUd over det har forskerne fundet "skjulte" exoplaneter for første gang i dette planetsystem. De har opdaget en fjerde planet, og har mistanke om en femte i en zone, som har den rette afstand fra stjernen til at der kan findes flydende vand på overfladen. "Der er antydninger af en terrestrisk planet i systemets beboelige zone," forklarer Olivier Demangeon, som er hovedforfatter til artiklen, og som arbejder ved Instituto de Astrofísica e Ciências do Espaço, University of Porto i Portugal.\nDen nye undersøgelse er et teknisk gennembrud, hvor astronomerne ved hjælp af radialhastighedsmetoden har kunnet bestemme, at systemets inderste planet kun vejer det halve af Venus. Det gør den til den letteste exoplanet, som indtil nu er fundet med denne teknik, hvor man beregner hvor meget stjernen vrikker som resultat af de bittesmå træk, som de omkredsende exoplaneter forårsager med deres tyngdekraft.\nAstronomerne har brugt instrumentet ESPRESSO (Echelle SPectrograph for Rocky Exoplanets and Stable Spectroscopic Observations) på ESOs VLT til undersøgelserne af L 98-59. "Uden den præcision og stabilitet, som ESPRESSO har, ville disse målinger ikke have været mulige," siger Zapatero Osorio. "Det forbedrer vore muligheder for at måle masser for de mindste exoplaneter udenfor vores Solsystem med endnu et skridt."\nFørste gang fandt astronomerne de tre af exoplaneterne ved L 98-59 i 2019 ved hjælp af NASAs satellit TESS (Transiting Exoplanet Survey Satellite). Den satellit bruger den teknik, som kaldes transitmetoden, hvor man måler den lillebitte ændring i en stjernes samlede lysstyrke, som forekommer, når en exoplanet passerer ind foran den. Det kan bruges til at beregne nogle af planetens egenskaber, blandt andet størrelsen. Men først ved målinger af ændringer i radialhastigheden for stjernen med ESPRESSO og dens forgænger HARPS (High Accuracy Radial velocity Planet Searcher) monteret på ESOs 3,6 meter teleskop på La Silla har Demangeon og hans forskerhold kunnet finde ekstra planeter, og måle masse og radius for de tre første. "Hvis vi vil vide, hvad en planet består af, må vi i det mindste kende dens radius og dens masse," forklarer Demangeon.\nForskerholdet håber fortsat at kunne studere systemet med det kommende NASA/ESA/CSA James Webb Space Telescope (JWST), og ESOs Extremely Large Telescope (ELT), som er under opførelse i Chiles Atacamaørken med ibrugtagning i 2027, vil også være ideel til studiet af disse planeter. "Instrumentet HIRES på ELT bliver måske kraftigt nok til at vi vil kunne studere atmosfæren på nogle af disse planeter i L 98-59-systemet, så vi kan komplettere observationerne med JWST med observationer fra Jordens overflade," siger Zapatero Osoril.\n"Systemet her giver en forsmag på, hvad der kommer," tilføjer Demangenon. "Vi astronomer har jagtet jordlignende planeter siden astronomiens start, og nu er vi endelig kommet tæt på at kunne finde terrestriske planeter i en stjernes beboelige zone, og studere deres atmosfærer."\nForskningsresultaterne her publiceres i en artikel med titlen “A warm terrestrial planet with half the mass of Venus transiting a nearby star” i tidsskriftet Astronomy & Astrophysics.\nForskerholdet består af Olivier D. S. Demangeon (Instituto de Astrofísica e Ciências do Espaço, Universidade do Porto, Portugal [IA/UPorto], Centro de Astrofísica da Universidade do Porto, Portugal [CAUP] and Departamento de Física e Astronomia, Faculdade de Ciências, Universidade do Porto, Portugal [FCUP]), M. R. Zapatero Osorio (Centro de Astrobiología, Madrid, Spanien [CSIC-INTA]), Y. Alibert (Physics Institute, University of Bern, Schweiz [Bern]), S. C. C. Barros (IA/UPorto, CAUP and FCUP), V. Adibekyan (IA/UPorto, CAUP and FCUP), H. M. Tabernero (IA/UPorto and CAUP), A. Antoniadis-Karnavas (IA/UPorto & FCUP), J. D. Camacho (IA/UPorto & FCUP), A. Suárez Mascareño (Instituto de Astrofísica de Canarias, Tenerife, Spanien [IAC] and Departamento de Astrofísica, Universidad de La Laguna, Tenerife, Spanien [ULL]), M. Oshagh (IAC/ULL), G. Micela (INAF – Osservatorio Astronomico di Palermo, Palermo, Italien), S. G. Sousa (IA/UPortol & CAUP), C. Lovis (Observatoire de Genève, Université de Genève, Geneva, Schweiz [UNIGE]), F. A. Pepe (UNIGE), R. Rebolo (IAC/ULL & Consejo Superior de Investigaciones Científicas, Spanien), S. Cristiani (INAF – Osservatorio Astronomico di Trieste, Italien [INAF Trieste]), N. C. Santos (IA/UPorto, CAUP and FCUP), R. Allart (Department of Physics and Institute for Research on Exoplanets, Université de Montréal, Canada and UNIGE), C. Allende Prieto (IAC/ULL), D. Bossini (IA/UPorto), F. Bouchy (UNIGE), A. Cabral (Instituto de Astrofísica e Ciências do Espaço, Faculdade de Ciências da Universidade de Lisboa, Portugal [IA/FCUL] og Departamento de Física da Faculdade de Ciências da Universidade de Lisboa, Portugal), M. Damasso (INAF – Osservatorio Astrofisico di Torino, Italien [INAF Torino]), P. Di Marcantonio (INAF Trieste), V. D’Odorico (INAF Trieste & Institute for Fundamental Physics of the Universe, Trieste, Italien [IFPU]), D. Ehrenreich (UNIGE), J. Faria (IA/UPorto, CAUP and FCUP), P. Figueira (European Southern Observatory, Santiago de Chile, Chile [ESO-Chile] og IA/UPorto), R. Génova Santos (IAC/ULL), J. Haldemann (Bern), J. I. González Hernández (IAC/ULL), B. Lavie (UNIGE), J. Lillo-Box (CSIC-INTA), G. Lo Curto (European Southern Observatory, Garching bei München, Tyskland [ESO]), C. J. A. P. Martins (IA/UPorto and CAUP), D. Mégevand (UNIGE), A. Mehner (ESO-Chile), P. Molaro (INAF Trieste and IFPU), N. J. Nunes (IA/FCUL), E. Pallé (IAC/ULL), L. Pasquini (ESO), E. Poretti (Fundación G. Galilei – INAF Telescopio Nazionale Galileo, La Palma, Spanien og INAF – Osservatorio Astronomico di Brera, Italien), A. Sozzetti (INAF Torino), and S. Udry (UNIGE).\nFotos af the VLT\nFor journalister: abonnér her på vore nyhedsbreve på dit eget sprog\nFor forskere: har du en god historie, så send os et tip her\nDette er en oversættelse af ESO pressemeddelelse eso2112 lavet af ESON - et netværk af personer i ESOs medlemslande, der er kontaktpunkter for medierne i forbindelse med ESO nyheder, pressemeddelelser mm.\nPressemeddelelse nr.: eso2112da\nPR Billede eso2112a\nIllustration af exoplanetsystemet L 98-59\nPR Billede eso2112b\nSammenligning af exoplanetsystemet L 98-59 med Solsystemet\nEt nært planetsystem afslører sine hemmeligheder (ESOcast 242 Light)\nIllustration af L 98-59b\nIllustration af L 98-59c\nIllustration af L 98-59d\nEn flyvetur til planetsystemet L 98-59


> Forebyg tab> Kreditstyring Søg\nDer er mange måder at få vurderet sine eksisterende og nye kunders kreditværdighed.\nFlere større virksomheder som f.eks Købmandsstanden (KOB), Dun&Bradstreet, TDC (NNerhverv) og BiQ tilbyder en mængde oplysninger om danske virksomheders økonomiske forhold og udvikling, ligesom der kan bestilles årsregnskaber hos disse leverandører og Erhvervs– og Selskabsstyrelsen.\nI tillæg hertil tilbyder RKI og Debitor Registret oplysninger om de virksomheder og privatpersoner, der formelt er registreret som dårlige betalere.\nDet er som regel ikke gratis at indhente kreditoplysninger men kontakt et medlem af Danske INKASSOadvokater og få rådgivning om hvilke oplysninger du bør søge. I visse tilfælde kan advokaten også hjælpe dig med at hente oplysninger uden at du behøver at tegne abonnement, hvis advokaten har en aftale med udbyderne herom.\nSom absolut minimum bør du altid kontrollere på www.cvr.dk at den virksomhed du handler med eksisterer, samt i hvilken selskabsform. Når det gælder private bør telefonnummer og adresse altid kontrolleres.\nVidste du, at hvis du har et tab på 50.000 kr. og en overskudsgrad på 10 %, så skal din virksomhed omsætte 500.000 kr. mere næste år for at kompensere for tabet.\nFor meget store virksomheder kan tab på debitorer indkalkuleres i virksomhedernes prissætning og dermed indgå som en del af de driftsmæssige omkostninger på linie med svind og lignende, men for mindre virksomheder kan et tab på en kunde komme helt uventet og i høj grad påvirke virksomhedens resultat og likviditet.\nFor at begrænse risikoen for tab på debitorer i Danmark og udlandet vælger flere virksomheder derfor at tegne en kreditforsikring. En kreditforsikring indebærer at virksomheden betaler nogle promille af virksomhedens omsætning i forsikringspræmie mod at forsikringsselskabet dækker eventuelle tab på dårligere betalere.\nDer er flere udbydere af kreditforsikring i både Danmark og udlandet. Blandt de større og mest kendte kan nævnes EulerHermes og Atradius.\nDet er Danske INKASSOadvokaters erfaring, at de erhvervskunder, der har en egentlig politik for styring af debitorer, også er dem, der har mindst tab på debitorer. <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nPå baggrund heraf foreslår vi nogle rammer for kreditpolitik.\nMålsætning for debitorstyring:\nDen gennemsnitlige fakturakredit må ikke overstige 30 dage.\n75% af løbende fakturering skal være betalt inden 20 dage.\nTab på debitorer skal budgetteres og må højst andrage 0,1% nettoomsætningen.\nDer skal konsekvent gives en fast kort kredittid gældende for alle kunder.\nSkal en kunde have yderligere kredit, kræver det en kreditvurdering med et tilfredsstillende resultat.\nKunder, der misligholder betalingsbetingelserne, spærres øjeblikkelig for yderligere kredit og kan kun handle kontant.\nBetalingstidspunkt og rentevilkår skal fremgå af fakturaerne.\nKunder, der betaler for sent, pålægges automatisk renter.\nFastsæt en ufravigelig politik om, hvilke medarbejdere, der kan bevilge kredit ud over det sædvanlige.\nMålsætning for fakturering:\nFastsæt hvornår fakturering sker i forhold til leveringstidspunktet (skal være generelt for alle kunder).\nFakturaen skal sendes samme dag som fakturadatoen.\nReklamationer skal behandles senest fire dage efter modtagelsen, og kunden skal have tilsendt svar.\nKunden skal have faktura i original.\nFakturaen sendes altid til adressaten direkte.\nSkal kunden faktureres til flere forretningsadresser, skal der altid udstedes selvstændig faktura til hver af forretningsadresserne.\nKrediteringer foretages løbende. Det kan aftales, at kreditering automatisk sker i fremtidige faktureringer.\nMålsætning for rykkerskrivelser:\nFørste rykker skal sendes senest fem dage efter fordringens forfaldsdato.\nAnden rykker og eventuel tredje rykker skal sendes 11 dage efter forudgående rykkerskrivelse.\nDer kan pålægges gebyr med op til 100 kr. pr. rykker (ej momsbelagt).\nSenest 14 dage efter anden rykkerskrivelse overgives fordringen til inkasso. Der kan kræves et gebyr på 100 kr. (ej momsbelagt) for denne administration.\nDer skal være en fast procedure for store forfaldne beløb – eventuelt personlig kontakt til debitor.\nSæt en grænse for hvor mange af andenrykkerskrivelserne der må blive til inkassosager. Overstiges denne grænse skal der måske ske en revurdering af kundegrundlaget eller af debitorstyringspolitikken.\nRykkerskrivelser skal være klart forståelige, og de skal leve op til gældende lovgivning.\nLad aldrig "løfter om betaling" stoppe en påbegyndt inkassation. Få et frivilligt forlig eller en skylderklæring så advokaten hurtigt kan sende sagen i fogedretten.\nPolitik for kreditvurdering:\nAlle kunder skal være korrekt identificeret (personlig virksomhed, A/S, ApS) og CVR-nummer skal registreres.\nAlle kunder skal kreditvurderes.\nFastsæt en generel maximumskredit.\nAnskaf eventuelt abonnement på Debitor Registret, RKI, NNerhverv, Dun&Bradstreet eller Købmandsstandens Oplysningsbureau om danske virksomheder.\nGiv ikke kredit til selskaber, der ikke har afleveret seneste årsregnskab.\nForetag fornyet kreditvurdering af alle kunder mindst én gang årligt.


Danske Kommuner - Kører letbanen forbi, mens kommunerne står på perronen?\nAf Pia Thomsen, tirsdag den 27. februar 2018 kl. 10.00\nDe 10 kommuner langs den kommende letbane på tværs af hovedstadsområdet står med en appelsin i turbanen: 49% af alle de kortlagt ejendomsinvesteringer tæt på de kommende 20 letbanestationer syd for København er stadig på idé-stadiet, ifølge Investeringsanalysen fra konsulenthuset Incentive. Lige foran ligger altså en historisk mulighed for kommunerne. De kan farve den udvikling, der skal ske i de kommende årtier. Men størstedelen af kommunerne glemmer at profilere sig, så virksomheder, ejendomsinvestorer og nye borgere forstår, hvorfor de skal flytte teltpælene og kigge i retning af fx Ishøj, Lyngby eller Herlev.\nSå her er nogle ideer til jeres markedsføring:\nFremhæv alliancen mellem by- og erhvervsudviklingen og letbanen på hjemmesiden – på forsiden\nEt kig på de 10 letbane-kommuners hjemmeside viser, at kun 3 kommuner har oprettet et indholdsområde om letbanen på forsiden. Hvis letbanen er den største vækstdriver i årtier, som forskning fra ind-og udland peger på, så bør der være et dybdegående indholdsområde om byudviklingen i forhold til letbanen på hjemmesiden – med en indgang på forsiden.\nDel den store udviklingsplan op i overskuelige historier\nDer sker en masse på de indre linjer i kommunerne, helt sikkert. Og det er komplekst, da letbanen er et projekt mellem stat, region og kommune. Derfor er det en god idé at bide den store udviklingsplan over i små stykker. Enkelte kommuner har planen lagt ud som en PDF på hjemmesiden. Den er god for den seriøst interesserede men kan ikke stå alene. Fortæl, hvad I prioriterer 2018 – og 2019. Tegn billedet, område for område, i form af korte historier med fakta-oplysninger, så både nuværende og kommende virksomheder og borgere, forstår, hvordan I vil etablere skoler, ungdomsboliger, grønne arealer og justere infrastrukturen.\nVær på LinkedIn – ligesom jeres målgrupper\nVirksomhederne og ejendomsudviklere bruger LinkedIn. Så det er ikke nok at invitere til infomøde om erhvervsudviklingen ved at sætte en annonce i lokalavisen kombineret med lidt på hjemmesiden. I skal tiltrække folk fra Fyn, Jylland og Falster – ja, måske investorer fra England eller Tyskland? LinkedIn er rykket endnu mere i retning af de sociale medier med plads til både film og indhold, som andre liker og deler med deres netværk. Her spredes ringene i vandet, så beslutningstagere i det private opdager, hvorfor de fx skal vælge Vallensbæk.\nVis, hvordan I gør det nemt at skulle sætte et byggeri i gang\nKommunerne skal langt mere offensivt tage ja-hatten på og vise sig som de dygtige sagsbehandlere, de er inden for byggeri og miljø. Men den faglige kapacitet er ikke nok. Alle mennesker uden for den kommunale og statslige verden har hårdt brug for at blive taget i hånden, når man fx skal ansøge om en byggetilladelse eller skal sikre sig, at virksomheden lever op til miljøkravene. At forklare processen og sagsgangen ligger på kommunens bord.\nSå hvorfor sætter kommunernes ikke neonlys under budskabet om, at de er verdensmestre i at tage nye virksomheder eller investorer i hånden? Så opstarten med jura, lokalplaner og den gode proces med samarbejdspartnerne forløber som ål i mudder. Med en fast kontaktperson, der kan guide undervejs. Jeg ved, de er kompetente derude; det er nu, der skal skiltes med det.\nHvem vil I gerne tiltrække – og hvorfor?\nVil I gerne have et detailmiljø med frisører og en cykelhandler ved siden af de nye lejlighedskomplekser? Ligger I inde med øde områder, der vil være velegnet til industri? Medicinal, møbler eller IT? Jeg gætter på, de fleste kommuner inderst inde drømmer om et såkaldt levende miljø, hvor detailhandel lægger sig op ad boliger, der lægger sig op ad nye skoler, der lægger sig op ad kulturhuse og levende cafémiljøer, der lægger sig op ad kontorbyggerier – krydret med grønne gangstier, der snor sig igennem det hele. Mens man kan skimte nogle autoværksteder eller industrivirksomheder ude i horisonten.\nMen hvorfor er det attraktivt for en medicinal-virksomhed at flytte til Glostrup – eller Rødovre? Store som små virksomheder kigger efter merværdier; kan de nå kunder og samarbejdspartnere hurtigere? Er forbindelsen fra fx København effektiv, så de ansatte nemt kan komme på job og hjem igen? Oplever vi en professionel sagsbehandling, så vi ikke spilder tiden? Hvor får man mest for pengene?\nÅrtiets vigtigste branding-opgave for de 10 kommuner ligger gemt i Letbane-projektet – hvis vi skal tro på forskningen og konsulentanalyserne. På dinletbanedk kan man læse, at strækningen på de 28 km på tværs af hovedstadsområdet vil skabe 36.500 nye arbejdspladser og tiltrække 32.000 nye borgere. En del kører på skinner, meget foregår bag lukkede døre – og rigtig rigtig meget er endnu ikke fortalt.\nSvar på dette indlæg: Kører letbanen forbi, mens kommunerne står på perronen? Felter med * skal udfyldes


Øl og Shit: Refsvindinge - Bedstemors Stout 6,2%\nDagens øl er fra det fynske bryggeri Refsvindinge. Bedstemors stout er en blidere udgave af den mere kendte "Mors Stout"\nDen er af typen stout. Den er brygget af bygmalt, chokomalt, humle, vand og gær. Den holder 6,2% alk.\nDet er en hel sort øl med en lille bitte skumtop. En rar duft af især chokolade, lakrids og ristet kaffe. Konsistensen kunne godt være bedre, mangler klart mere fylde. Smagen synes jeg er det bedste, meget chokolade præget men også noter af lakrids, kaffe med ristede undertoner. En sød øl der har bitterheden fra chokoladen..\nEn helt fint øl uden de store dikkedarer.


Grand Hyatt Sao Paulo, Sao Paulo, SP, Brasilien – Sammenlign tilbud\nBedste tilbud på Grand Hyatt Sao Paulo\nAnmeldelser for Grand Hyatt Sao Paulo\nOm Grand Hyatt Sao Paulo\nMed en beliggenhed kun en lille gåtur fra Sede do BankBoston, har dette art déco hotel både en bar og en restaurant. Populære bekvemmeligheder som fx sauna, jacuzzi og udendørs bassin, gør det til et ...\nFaciliteter på Grand Hyatt Sao Paulo\nBilleder af Grand Hyatt Sao Paulo\nHvor ligger Grand Hyatt Sao Paulo?\nSpørgsmål og svar i forhold til bestilling hos Grand Hyatt Sao Paulo\nHar Grand Hyatt Sao Paulo implementeret sikkerhedstiltag mod COVID-19?\nPraksis for at holde afstand og øget rengøring af overflader er nogle af de sikkerhedsforanstaltninger, du kan forvente ved et besøg på Grand Hyatt Sao Paulo. Du kan henvende dig direkte til vores partner, Global Care & Cleanliness Commitment, for at få yderligere oplysninger om disse øgede sikkerhedsforanstaltninger og praksisser for bekæmpelse af COVID-19.\nHvor tæt er Grand Hyatt Sao Paulo på den nærmeste lufthavn, Sao Paulo Guarulhos Intl?\n30,2 km væk ligger Sao Paulo Guarulhos Intl, som er den lufthavn, der er tættest på Grand Hyatt Sao Paulo. Det tager i gennemsnit 37min at køre fra Grand Hyatt Sao Paulo is Sao Paulo Guarulhos Intl. Det er en god idé at undersøge trafikken mellem hotellet og lufthavnen.\nHvordan kommer gæsterne bedst fra Sao Paulo Guarulhos Intl til Grand Hyatt Sao Paulo?\nAt tage en taxa eller sammenkørselsservice fra den nærmeste lufthavn, Sao Paulo Guarulhos Intl, til dit hotel er ofte den billigste transportløsning.\nEr Grand Hyatt Sao Paulo kæledyrsvenligt?\nGrand Hyatt Sao Paulo er kæledyrsvenligt. Du må gerne tage dit kæledyr med, hvis du bor på Grand Hyatt Sao Paulo.\nEr der en pool på Grand Hyatt Sao Paulo?*\nJa, Grand Hyatt Sao Paulo har en pool til hotellets gæster. Generelt er der faste åbningstider for pools på hoteller, så sørg for at tale med receptionen, inden du bruger poolen.\nHvad er telefonnummeret til Grand Hyatt Sao Paulo?\nHvis du har spørgsmål eller tvivl om opholdet, kan du ringe til +55 112 838 1234 for at tale med en fra receptionen på Grand Hyatt Sao Paulo.\nEr der wi-fi på Grand Hyatt Sao Paulo?\nJa, Grand Hyatt Sao Paulo har wi-fi til hotellets gæster.\nEr der et træningsfaciliteter eller fitnesscenter på Grand Hyatt Sao Paulo?\nJa, Grand Hyatt Sao Paulo har fitnesscenter, som kan benyttes af gæsterne under deres ophold.\nHvad tidspunktet for tjek ud på Grand Hyatt Sao Paulo?\n12:00 er tidspunktet for at tjekke ud på Grand Hyatt Sao Paulo. Sen udtjekning kan være muligt, men skal arrangeres med hotellet.\nEr der en restaurant på Grand Hyatt Sao Paulo?\nJa - Grand Hyatt Sao Paulo har en restaurant. De har også barservice til drinks.\nHar Grand Hyatt Sao Paulo vaskefaciliteter?\nJa, der er vaskefaciliteter for gæster på Grand Hyatt Sao Paulo. Stedet har også strygejern og strygebræt tilgængelig til brug for deres gæster.\nHoteller, der ligner Grand Hyatt Sao Paulo\nHoteller i nærheden af Grand Hyatt Sao Paulo\nNovotel Sao Paulo Morumbi er beliggende i São Paulo og er tæt på områdets velkendte attraktioner. Med de mange faciliteter, har dette moderne hotel 24 timers roomservice, overvåget parkering og udendørs bassin.


• Billige Muuto Dots – Køb online i dag – Se udvalget her\nInternet selskaber med muuto dots\nDesignfund.dk er aktuelt iblandt de mest benyttede online shops i Danmark inden for boligartikler. Netbutikkens udvalg rummer på den anden side af 4000 varer fra forskellige brands. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 8,9 af 10 røber stærk kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 826 evalueringer, hvoraf 583 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 12763 personer tilhængere af Designfund.dk, og herpå har webbutikken modtaget 31 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4,2 af 5, som tillige er ualmindeligt beundringsværdig.\nDubuy.dk er pt. iblandt de største online forhandlere inden for boligartikler. Forretningens udvalg rummer omkring 18000 varer fra en række brands. Deres Trustpilot-vurdering på 8,7 ud af 10 vidner om stærk kundetilfredshed. Scoren er baseret på 2677 evalueringer, hvoraf 2129 af dem giver topkarakter. På Facebook er 15637 personer tilhængere af Dubuy.dk, og herpå har butikken modtaget 535 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,35 af 5, hvilket tillige er ualmindeligt godt.\nMoebelKompagniet.dk er i dag imellem de bedste online butikker inden for boligartikler. Forretningens udvalg består af flere end 1500 varer fra forskellige producenter. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 9 af 10 manifesterer en høj grad af kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 239 bedømmelser, hvoraf 206 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 9539 personer fans af MoebelKompagniet.dk, og her har butikken modtaget 109 vurderinger med en middel score på 4,9 ud af 5, som ligeledes er særdeles imponerende.\nIllux.dk er pt. en af de bedste e-firmaer med boligartikler. Butikkens udvalg rummer ca. 1000 produkter fra flere brands. Forhandlerens Trustpilot-evaluering på 9,2 ud af 10 manifesterer utrolig tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 235 evalueringer, hvoraf 194 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 7513 brugere tilhængere af Illux.dk, og herpå har forhandleren modtaget 44 bedømmelser med en middel rating på 4,7 af 5, hvilket også er yderst imponerende.\nWallstickerland.dk er pt. iblandt de mest populære online webshops inden for boligartikler. Netbutikkens sortiment omfatter opimod 500 varer fra forskellige producenter. Virksomhedens Trustpilot-rating på 7,8 af 10 røber stærk kundeloyalitet. Tallet er baseret på 59 anmeldelser, hvoraf 41 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 39170 personer fans af Wallstickerland.dk, og herpå har webshoppen modtaget 32 bedømmelser med en middel score på 4,3 ud af 5, som lige så vel er ultra flot.\nMuuto Dots handles over nettet\nEn del forretninger på nettet foreslår til alt held diverse fragtmuligheder. En favorit iblandt mange er på nuværende tidspunkt udleveringssteder, hvor du selv kan afhente de købte produkter lige præcis når det passer ind i din kalender. Leveringsmetoden er altså yderst fleksibel, og desuden desuden den mest prisbevidste mulighed for fragt.\nDu bør alternativt tænke over at vælge levering til din adresse eller til dit arbejdes adresse. Fragtmuligheden er en gang i mellem et hak dyrere, men ligeledes i høj grad bekvem. Den billigste leveringsversion af muuto dots vil dog utvivlsomt være selv at hente varerne, men den løsning kræver at du opholder dig nærved muuto dots e-butikkens bopæl.\nLeveringsdygtigheden er rigtig afgørende såfremt du mangler varerne om kort tid, og med det formål er det aldeles relevant at man kontrollerer den estimerede leveringsdato på den respektive vare.\nEn masse muuto dots online forretninger stiller garanti om 1 hverdags levering på masser af varer, men som ikke desto mindre står og falder med at orden realiseres forud for et nøjagtigt klokkeslæt, så de garanteret kan nå at få muuto dots på posthuset forud for at de pakkeansatte har fri.\nVisse e-forretninger i Danmark tilbyder gratis fragt, men i de fleste tilfælde er det forbeholdt når du aftager for et bestemt beløb. I øvrigt kunne man tage den mest prisbevidste mulighed for levering, der typisk – uden hensyn til om man opholder sig tæt på Aarhus, Korsør eller Haslev – vil blive at få leveret pakken til en pakkeshop.\nDet er meget fleksibelt for almindelige mennesker at finde de laveste priser på muuto dots hos forskellige e-forhandlere, og for det har flertallet af webshops fundet det uundgåeligt at nedsætte salgspriserne på en række af deres produkter – til juniorer, lige så vel som til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange frembyde levering uden betaling.\nTrods dette kan det stadigvæk vise sig indbringende at tjekke indtil flere internet virksomheder i Danmark efter muuto dots rabatkoder før du gennemfører din bestilling, således at man er garanteret at opnå den prisbilligste pris.\nMan bør ikke desto mindre være obs på, at ifald en e-handler annoncerer muuto dots til salg for en salgspris som anses for uhørt tiltalende, så kunne det ofte være et symbol på en fup online shop. Køb med gængse betalingskort er heldigvis omfavnet af en anordning, der garanterer køber imod bedrageriske firmaer på nettet.\nVi foreslår generelt shopping med kort eller MobilePay. Som et alternativ kunne du anvende en afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, ifald du hellere vil betale betalingen over en periode.\nInden nogen shopper muuto dots på en e-forretning kunne man for at være sikker studere dens betingelser, dog er det normalt ikke videre spændende.\nEt nemmere alternativ kan derfor være at granske hvorvidt e-shoppen er medlem af e-mærket, grundet at det kan være et tegn på at internet forretningen respekterer de danske regler, tillige med at internet forhandleren jævnligt undersøges af eksperter som har indsigt i lovene på området. Det giver dig genvej til støtte, hvis du møder udfordringer i forbindelse med dit køb.\nDerudover anbefales det at du er obs på de vigtigste vedtægter der kan have indvirkning på købet, til eksempel den returpolitik på muuto dots e-firmaet bruger. I den relation er det tilmed vigtigt, at man permanent bevarer sin kvittering, så man til enhver tid kan dokumentere ordren, hvad end man søger efter varer til en dame eller herre.\nTrustpilot tilbyder dig evigt passelige chancer for at finde ud af flere nuværende forbrugeres tanker og derfor støtter vi, at du betragter e-butikkens muuto dots anmeldelser forinden du handler.\nFacebook medfører ydermere fuldt ud relevante genveje til at få indtryk af online virksomhedens popularitet. Desuden er der en del internet foretagender som giver kunderne mulighed for at publicere en bedømmelse af købsoplevelsen, som ydermere burde anvendes til at tage stilling til kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden er finansieret af reklamer. Vi har et fast samarbejde med forskellige e-shops og annoncerer virksomhedernes varer, og får provision hvis de personer vi sender videre laver en transaktion.\nVejledning vedrørende muuto dots og netbutikker ajourføres hele tiden, men det er umuligt for os at give garantier imod justeringer der muligvis er udført siden vi sidste gang opdaterede hjemmesidens oplysninger.


Eksperter i badeværelsesdesign og -ombygning i Helsingør, Hovedstaden - de 15 bedste eksperter | Houzz\n63 eksperter i badeværelsesdesign og -ombygning i Helsingør, Hovedstaden\nNyt badeværelse? Stort projekt – men virkelig det værd! Du bruger et badeværelse flere gange dagligt, så både din livskvalitet og din boligs værdi stiger ganske enkelt med et nyt badeværelse. Men hvad koster et nyt badeværelse i Helsingør, Hovedstaden så egentlig? Det kommer helt an på, om du tænker på renovering af badeværelse eller en større ombygning af badeværelse. Vælger du eksisterende bad og design løsninger kan du måske slippe med en relativt billig renovering af badeværelse, men ønsker du at designe dit eget badeværelse til skøn badewellness, så kan det blive et større greb i lommen. Mere\nUdvalgte anmeldelser for eksperter i badeværelsesdesign og -ombygning i Helsingør, Hovedstaden\neksperter i badeværelsesdesign og -ombygning i Helsingør, Hovedstaden\nMåske er du træt af det eksisterende, måske har du netop købt bolig med en ruin af et badeværelse – uanset situationen er et nyt badeværelse en investering, der bør overvejes nøje inden opstart. Når du skal i gang med badeværelse renovering i Helsingør kan det være en god idé at kontakte en professionel rådgiver. Tegn dit badeværelse som du forestiller dig det, og få et realistisk estimat på prisen for renovering af badeværelse. Drejer det sig ikke om renovering eller ombygning af et komplet badeværelse, men måske blot en bad renovering: Installation af badekar eller montering af brusekabine, kan der være penge at spare ved at vælge et udpakket, men dog ubrugt, udstillingsbadeværelse hos forhandleren.\nUdover penge, måske også sved og arbejdstimer. Skal du i gang med en ombygning af badeværelse eller måske blot en mindre istandsættelse af badeværelse, er der meget, du kan gøre selv. Den dyre del ved renovering af badeværelse er ofte nedrivning og bortskaffelse af affald og byggemateriale. Medmindre du har planer om et decideret snedker badeværelse, så lav det meste selv og få en professionel til brusekabine installation eller installation af badekar…det er den del af renoveringen, du vil fortryde, hvis det ikke er gjort ordentligt! Du skal ikke tøve med at henvende dig til en badeværelsesmontør med spørgsmål omkring pris og tidsestimering. Mange års erfaring og kendskab til materialer giver en professionel den bedste platform til at rådgive dig omkring valg af materialer inden for dit budget og en tidsramme, der er realistisk. Et nyt badeværelse skal monteres i den rigtige rækkefølge – den kender en fagmand i Helsingør!\nDet kan være svært at afgøre, om det bedst kan betale sig at pynte på det eksisterende eller udskifte helt. En badeværelse renovering i Helsingør, Hovedstaden behøver ikke indebære andet end kosmetisk opfriskning af bad og design tilpasning: Du kan skifte bruseforhæng, håndklæder og bademåtter og vupti, dit badeværelse ser nyt og frisk ud. Men er størrelsen på badeværelset ikke passende, eller mangler der naturlig udluftning og dagslys i form af et vindue, så er en egentlig ombygning nødvendig. Design dit eget badeværelse ud fra funktionalitet i første omgang, så kan du altid vælge farver og interiør efterfølgende. Godt håndværk er altid en god plan, så er dine hænder ikke skruet helt rigtigt på i forhold til gør-det-selv projekter, eller har du ganske enkelt ikke tiden til en komplet badeværelse renovering så hyr fagfolk til både at renovere badeværelse og til opsætning af badeværelse. Med andre ord: Prioritér dine penge der, hvor det betaler sig, når du skal have nyt badeværelse.\nInden du hyrer en ekspert i badeværelsesdesign og -ombygning i Helsingør, kan du gennemse vores netværk af 63 eksperter i badeværelsesdesign og -ombygning. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste eksperter i badeværelsesdesign og -ombygning i nærheden af dig.


Højtragende erhvervsbyggeri i Region Midtjylland • Lej-kontorlokaler\nHøjtragende erhvervsbyggeri i Region Midtjylland\n19. January 2018 by Henna\nAarhus Kommune har sammen med Nordea arbejdet på et erhvervsbyggeri i knap to år. Det er området på Aarhus Havn mellem Nørreport og frem til Nikoline Kochs Plads, som Aarhus Kommune har planer med.\nNye højder i Smilets By\nEn del af de planer, kommunen har med området, er at lade borgerne komme med ideer til, hvad de synes, området kunne bruge. Den anden, og allerede fastlagte, del af planen er at opføre et erhvervsbyggeri på 12 til 14 etager. Planen er, at dette skal blive nyt hovedkontor for Nordea i Region Midtjylland. Byggeri skal placeres således, at det danner en port sammen med Bestseller til Aarhus Ø, som er området på Aarhus Havn. Bestseller, Navitas og det nye erhvervsbyggeri skal markere krydset ved Nørreport på en sådan måde, at det vækker interesse fra gaden.\nØnsket fra kommunens side er at skabe en blandet bydel, hvor der ikke kun er boliger, men også erhverv. Og mens det er nemt at sælge områder til boligbyggeri, er det sværere at sørge for, at der også opstår erhverv i området. Netop derfor har kommunen været med i processen om at få Nordea til Aarhus Ø, så de kan få de erhvervskvaliteter ind i Aarhus Ø, som de ønsker.\nI Aarhus huserer i forvejen høje erhvervsbygninger. I Aarhus City Tower, som er placeret tæt ved banegården og rutebilstationen, fylder erhverv de i alt 24 ud af 25 etager. Det er hotellet Comwell, revionsfirmaet Deloitte og advokatvirksomheden Bech-Bruun, som benytter sig af de 34.000 kvadratmeter, som Aarhus City Tower består af.\nBestseller går i luften\nOg Region Midtjylland er et særdeles populært sted at placere høje erhvervsbyggerier. I august 2017 blev det afsløret, at Bestseller ville bygge Danmarks højeste bygning på mere end 200 meter i Brande. Bygningen skal bestå af virksomhedens hovedkvarter samt en butiksby med 30 butikker og et hotel. Planen er, at projektet påbegyndes i 2019. Butiksbyen skal ikke kun bestå af Bestsellers egne butikker, men også butikker, som ikke har noget med mode at gøre. Det er til stor glæde for Brande Kommune, som mener, at det vil gøre en stor, positiv forskel for ikke bare Bestseller, men hele Brandes erhvervsliv, som vil få sig en større kundebase. En del af Bestsellers plan er også at skabe lokaler til uddannelsesinstitutioner, men også at få Brandes lokalliv ind i det nye område. Det vil de blandt andet gøre ved at skabe et socialt område med naturstier, løberuter og legepladser. Bestseller ser projekter som en investering i Brande Kommune og ønsker ikke at konkurrere med bylivet i Brande midtby, men derimod at supplere livet i midtbyen og fastholde kommunens borgere.


Toxan klar til brug 1 ltr\nToxan Plænerens klar-til-brug anvendes mod alt bredbladet ukrudt i græsplænen. Størst effektivitet opnås fra maj til juli, hvor både ukrudt og græs er i god vækst. Skader ikke græsset. 1 liter Toxan Plænerens klar-til-brug indeholder ca. 1000 “skud” og er derfor specielt velegnet til enkeltstående ukrudt eller den lille græsplæne.\nMå ikke anvendes efter 1. september. Gødning 1-2 uger før behandling forøger virkningen.\nGræsset bør ikke klippes 3-5 dage før og efter behandling. Nyanlagte plæner behandles tidligst efter 4-6 måneder.\n1 liter rækker til 30 m2\nToxan Plænerens klar-til-brug anvendes mod alt bredbladet ukrudt i græsplænen og specielt velegnet til enkeltstående ukrudt eller den lille græsplæne\n1 liter til 30 m². Pas på vinddrift, da Toxan Plænerens har bladvirkning.\nMå kun anvendes til ukrudtsbekæmpelse i græsplæner. Må ikke anvendes efter den 1. sept.


Brugervejledning for Energistyrelsens program til lovpligtigt eftersyn af ventilations- og klimaanlæg. Programversion - PDF\nBrugervejledning for Energistyrelsens program til lovpligtigt eftersyn af ventilations- og klimaanlæg. Programversion\nDownload "Brugervejledning for Energistyrelsens program til lovpligtigt eftersyn af ventilations- og klimaanlæg. Programversion 1.9.3."\nFrederik Julius Beck\n1 Brugervejledning for Energistyrelsens program til lovpligtigt eftersyn af ventilations- og klimaanlæg Programversion Energistyrelsen Maj 2011\n2 Indhold 1. Indledning Programversion Programversion Programversion Programversion Installation af program Krav til PC en Installation at programmet på PC en Start af programmet Beskrivelser af felter og knapper i ventilationsprogrammet Program og datafiler Programstruktur Datafiler Indstillinger Profil Instrumentspecifikationer Ny rekvirent Åbn rekvirent Ventilationseftersyn Grundoplysninger Inspektion Målinger Beregninger Besparelsesforslag Kommentarer Kunderapport Gem og Vis kunderapport-kladde Indberetning til Energistyrelsen Gem og Vis kunderapport Hjælp Litteratur Bilag A. Vejledning i brugen af tegneprogrammet Bilag B. Investeringer i energibesparelser Bilag C. Gode råd Bilag D. Installation af PC-program til lovpligtigt eftersyn af ventilations- og klimaanlæg D.1 Allerede bruger af programmet D.2 Ny bruger Bilag E. Energipriser i ventilationsprogrammet\n3 1. Indledning Energistyrelsens program til lovpligtige eftersyn af ventilations- og klimaanlæg er udviklet af Energistyrelsen til brug ved eftersyn, der udføres i henhold til Bekendtgørelse nr af , Bekendtgørelse om eftersyn af ventilations- og klimaanlæg i bygninger. De lovpligtige eftersyn skal udføres af akkrediterede firmaer, og det er påbudt at anvende programmet til dataregistrering, inspektion, målinger, rådgivning og rapportering. I det følgende benyttes for nemheds skyld betegnelsen Ventilationseftersyn for det lovpligtige eftersyn af ventilations- og klimaanlæg. 1.1 Programversion 1.3 Version 1.3 af programmet indeholder følgende ændringer fra version 1.0: - ved volumenstrømsmåling er det muligt at skifte målemetode - vælges rekommanderet måling, skal maks. hastighed og hastighed målt i centrum af kanalen indtastes som det første. Måleskemaet åbnes kun, hvis disse to hastigheder opfylder kravet til rekommanderet måling. Ved rekommanderet delmåling gås dog direkte til måleskemaet - en alternativ måling kan nu også udføres ved delmålinger - kommentarfeltet er udvidet til 700 karakterer - den øvre grænse (i besparelsesforslag) for indløbsareal og udløbsareal er hævet til 9,99 m 2 - den nedre grænse (i besparelsesforslag) for motorernes effektoptag er fjernet - besparelsesforslaget vedrørende ændret volumenstrøm er rettet, så varmebesparelsen beregnes korrekt - der er indlagt en øvre grænse på 85% for temperaturvirkningsgraden, gældende ved beregning af besparelsesforslag - programmet afbrydes ikke straks, hvis der trykkes på afbrydelses-krydset øverst til højre. I stedet gives mulighed for at gemme data eller fortryde afbrydelsen - nogle mindre tekstændringer, så teksten bliver mere sigende 1.2 Programversion 1.7 Version 1.7 af programmet indeholder følgende ændringer fra version 1.3: - rekvirentens branchekode er fjernet fra Grundoplysninger. Der skal derfor altid tages direkte stilling til spørgsmålet "Refunderes elafgiften?" - rubrikken "Energipriser ekskl. moms" er justeret, så teksten er klarere - der er default energipriser for alle energiarter - på mærkaterne udskrives anlæggets betegnelse også. Dermed kan mærkater kun udskrives for det anlæg, der er inde i programmet - feltet "Mærkat" i Grundoplysninger er derfor ændret, så der angives antal mærkater, der ønskes udskrevet vedr. det aktuelle anlæg - ved alternative målinger på runde kanaler angives måleafstandene nu ud fra kanalperiferien (ligesom ved rekommanderede målinger) - i besparelsesforslaget "Etablering af varmegenvinding" anføres, at den beregnede besparelse er i forhold til en situation uden varmegenvinding og uden recirkulation - den øvre grænse for temperaturvirkningsgraden, gældende ved beregning af besparelsesforslag, er ændret fra 85% til 100% - de gode råd vedr. lav virkningsgrad for ventilatoren kommer ved virkningsgrader under 50% (mod før 60%) 3\n4 - nogle mindre ændringer, der letter betjeningen af programmet 1.3 Programversion 1.8 Med denne version rettes en fejl i version 1.7. Herefter angives måleafstandene ved alternativ måling på runde kanaler igen ud fra centrum, men første gang afstandene vises, vises også en boks med afstandene, opgjort fra periferien. 1.4 Programversion I forhold til version 1.8 er der følgende ændringer i version 1.9.3: - hentning af BBR-nummer er udbygget. Er der flere bygninger på en adresse, beder programmet om den aktuelle bygnings BBR-nummer. Kan BBR-nummeret ikke findes, men kendes det, kan det nu indtastes - der er indlagt grænser for energipriserne - i besparelsesforslagene gemmes ændringerne, som er forudsætningen for besparelsen, i kommentarfeltet, så de udskrives i kunderapporten - BR10 s minimus-luftmængder og krav til virkningsgrader er indlagt - der er korrekte enheder på alle parametre - nogle mindre ændringer 2. Installation af program 2.1 Krav til PC en Programmet kan køre på en PC med Windows XP og 512 Mb Ram eller Windows Vista og 1 Gb Ram. I begge tilfælde kræves 80 Gb harddisk. Under selve eftersynet er der ikke brug for kontakt via Internettet, men i starten og til sidst benyttes web-service i forbindelse med henholdsvis indhentning af BBR-nummer, indhentning af data fra et eventuelt tidligere eftersyn og indrapportering af eftersynet. 2.2 Installation at programmet på PC en Programmet installeres som beskrevet i bilag D. 2.3 Start af programmet Ved at klikke på programikonet: vil eftersynsprogrammet blive læst ind. Følgende vindue vises på skærmen, mens programmet læses ind: Figur 2.1 Programmet indlæses 4\n5 Når programmet er indlæst, vises denne menu-linie: Figur 2.2 Programmets hoved-menulinie 2.4 Beskrivelser af felter og knapper i ventilationsprogrammet I denne type felter kan der både indtastes en talværdi, og man kan vælge at bruge pil-knapperne op og ned for at indsætte en talværdi. Felter af denne type er lister med forud fastlagte værdier. En værdi vælges ved at trykke pilen ned og vælge fra listen. Tjekboks. Kan aftjekkes eller et tjek kan fjernes ved klik med venstre museknap. Hvis tjekboksen er tjekket, svarer det til Ja. Hvis den er utjekket, svarer det til Nej. Alle felter, der er hvide, er indtastningsfelter. Alle gråtonede felter er resultatfelter. Der kan ikke indtastes i disse felter. Overalt i programmet markeres obligatoriske felter med gult, hvis de ikke udfyldes. Gem - knappen sættes samtidig ud af funktion, indtil der er indtastet data i det obligatoriske felt. 3. Program og datafiler 3.1 Programstruktur Programstrukturen er vist på fig. 3.1 på næste side. 5\n6 Installation af program Indlæs program Indstillinger Ventilationseftersyn Kunderapport Hjælp 4.1 Profil 5.1 Grundoplysningedard Vælg stan- 6.1 skitse Gem kunderapport Om ventilationseftersyn 4.2 Rediger/vis Instrument 5.2 Inspektion valg specifikationer 6.1 Vis kunderapport 4.3 Ny rekvirent 5.3 Målinger 6.2 Temperatur- og effektmålinger Indberet til Energistyrelsen 4.5 Vis rekvirenter Anvendte instrumenter Data fra kalibreringscertifikat Beregninger Besparelses -forslag Kommentarer Manglende data (evt.) Indblæsning Udsugning Trykmålinger Rekommanderet inkl. delmålinger Måleudtag Standardbesparelsesforslag Udeluft Alternativ inkl. delmålinger Gode råd Figur 3.1 Strukturen af eftersynsprogrammet (numrene henviser til brugervejledningens afsnit) 6\n7 3.2 Datafiler Ved installation af programmet oprettes en mappe ved navn Ventilationseftersyn i Dokumenter på PC en. Mappen Ventilationseftersyn vil indeholde 2 undermapper: Eftersyn Eftersyn data Mappen Eftersyn indeholder yderligere 3 undermapper: Ikke indberettet Indberettet Sidste I Ikke indberettet ligger de eftersynsfiler, der er gemt af brugeren. Et eftersyn vil altid have to filer tilknytter, som gemmes i mappen Ikke indberettet : En XML fil, der indeholder selve eftersynet En fil med alle de lokale data, som ikke skal indberettes til Energistyrelsen (filnavnet slutter med DATA) Disse to filer navngives af programmet og kan omdøbes ved at benytte programmets "gem eftersyn som", fig (Omdøbes de direkte i mappen, skal XML- og DATA-filen hedde præcist det samme. Ellers indlæses DATA-filen ikke, når eftersynet hentes ind i programmet, og man mister dermed adgangen til volumenstrømsmålingerne). Er der gemt en kunderapport vedr. et eftersyn, ligger den også i mappen Ikke indberettet som en PDF-fil. Mappen Indberettet indeholder de filer, der er blevet indberettet til Energistyrelsen. Programmet sørger selv for at lægge eftersyns-filerne i mappen Indberettet og slette dem fra Ikke indberettet. Ved overførslen navngives filerne således: dato_bbr-nr._anlægsnr._eftersynsnr. hvor dato er den ottecifrede udførelsesdato (DDMMÅÅÅÅ), BBR-nr. er bygningens 12-cifrede nummer, anlægsnr. er det nummer på et eller to cifre, der er angivet som "Anlæggets nr. i bygningen" under faneblad Grundoplysninger, og eftersynsnr. er et nicifret nummer, startende med 7. Eftersynsnummeret sendes elektronisk fra Energistyrelsen som tilbagemelding på indberetningen. Mappen Sidste vil indeholde XML filer for tidligere eftersyn, som bliver hentet fra Energistyrelsens server via webservice. Webservice henter det eftersyn på Energistyrelsens server, der opfylder følgende kriterier: 1. BBR-nummer = BBR-nummer for nuværende eftersyn 2. Anlæggets nummer = Anlæggets nummer for nuværende eftersyn 3. Det nyeste eftersyn, der er udført før en af serviceteknikeren angiven dato Mappen Eftersyn data indeholder eftersynsfirmaets profil, data for instrumenterne samt rekvirentkartoteket. 7\n8 4. Indstillinger For at kunne starte på et eftersyn skal eftersynsfirmaets data samt instrumentdata være indlæst. Det gøres i menupunktet Indstillinger, der også er indgangen til kartoteket over rekvirenter, se nedenfor. Figur 4.1 Menupunktet Indstillinger med valgmulighederne 4.1 Profil Før man får lov til at starte et eftersyn, skal eftersynsfirmaets profil indtastes. Figur 4.2 Eksempel på udfyldt profil Den profil, der er indtastet og gemt på PC en, vil altid bliver læst ind og brugt i forbindelse med et eftersyn. Dette gælder også, selv om eftersynet bliver importeret fra en anden brugers PC. Derfor er det vigtigt at kontrollere profilen og sikre, er den gælder i det aktuelle tilfælde. Akkrediteringsnr. skal være firmaets akkrediteringsnummer (firecifret), tildelt af Danak. Adgangskoden skal være den, som firmaet har valgt og indtastet via Ved at indtaste adgangskoden her, vil den blive gemt sikkert på 8\n9 computeren. Indtaster du ikke koden her, vil du blive spurgt om den ved hver kommunikation med Energistyrelsens server. 4.2 Instrumentspecifikationer Man kan godt starte et eftersyn uden at have indtastet instrumentspecifikationer, men det anbefales ikke, da mange beregninger gør brug af kalibreringsdata. Data indtastes på to sider som vist i figur 4.3 og 4.4. Ved indtastningen må kalibreringsdatoen for instrumenterne højst ligge 1 år før indtastningsdatoen. Det er eneste kontrol af kalibreringsdatoen. Instrumentet for overfladetemperatur benyttes ved måling på væskekoblede varmegenvindere (afsnit ). Har man i første omgang ikke en overfladetemperaturmåler, kan der indtastes Ingen og Intet for instrumenttype og instrumentnr., mens dags dato kan bruges som kalibreringsdato. Afvigelserne på måleudstyret for lufthastigheder (figur 4.4) bruges til at korrigere de målte lufthastigheder med. Ved korrektionen forudsættes det, at afvigelsen i et målepunkt mellem to referencepunkter varierer lineært, ud fra afvigelserne i de to referencepunkter. Usikkerheden på lufthastigheds-målinger og inddelingen på instrumenterne for lufthastighed og tryk bruges til beregning af usikkerheden på de målte data. For lufthastighed og tryk angives instrumenternes inddeling, dvs. afstanden mellem to mærker på skalaen. For digitale instrumenter er det den mindste forskel, der kan være mellem to visninger. (Kan et digitalt instrument f. eks. vise resultatet med to decimaler, er inddelingen 0,01). 9\n10 Figur 4.3 Eksempel på udfyldte instrumentoplysninger Figur 4.4 Eksempel på udfyldte kalibreringsdata og data om instrumenternes skalainddelinger 4.3 Ny rekvirent Programmet gemmer de indtastede rekvirenter i et kartotek. En rekvirent kan oprettes ved at klikke på Ny rekvirent i menupunktet Indstillinger (figur 4.1), henholdsvis Ny i Grundoplysninger (figur 5.2c) eller ved at benytte Tilføj i kartoteket (figur 4.6). Data om rekvirenten indtastes som vist nedenfor. Rekvirentens CVR-nr. kan findes via 10\n11 Figur 4.5 Eksempel på rekvirentoplysninger 4.4 Åbn rekvirent En rekvirent hentes ind fra rekvirentkartoteket ved at klikke på Åbn rekvirent i menupunktet Indstillinger (figur 4.1) eller på Hent i Grundoplysninger (figur 5.2c). Der vises da en liste over rekvirenterne, se figur 4.6. Figur 4.6 Eksempel på liste over rekvirenter Ønskes oplysninger om en rekvirent slettet, gøres det ved at klikke på krydset ud for rekvirenten. Ønskes oplysningerne ændret, klikkes på blyanten, og billedet Rediger rekvirent, der er identisk med figur 4.5, fremkommer. 11\n12 5. Ventilationseftersyn Et nyt eftersyn startes ved at vælge Nyt eftersyn under menupunktet Fil, se figur 5.1. Når et eftersyn er startet, kan det altid gemmes i den tilstand, det har, og det er en god ide jævnligt at gemme det. Et eftersyn gemmes med Gem eftersyn, se figur 5.1. Et gemt eftersyn kan hentes frem igen via Åbn eftersyn i figur 5.1. Figur 5.1 Menupunktet Fil før og under et eftersyn Når der vælges Nyt eftersyn eller Åbn eftersyn fremkommer en side (se figur 5.2c), hvor den øverste del er fast. Resten af siden vil omfatte grundoplysninger, men der kan skiftes til inspektion osv. ved at klikke på et af fanebladene. Øverst på siden vises oplysninger om eftersynsfirmaet og rekvirenten. Eftersynsnr. skal ikke indtastes, men udfyldes af programmet, når eftersynet indberettes til Energistyrelsen. Udførelses-datoen sættes automatisk til den dag, hvor eftersynet første gang åbnes. Udføres målingerne på et senere tidspunkt, må udførelsesdatoen justeres til den dato. Er fig. 5.2 kaldt frem med Nyt eftersyn, mangler oplysninger om rekvirenten. De hentes fra rekvirentkartoteket via knappen Hent eller indtastes i dette via knappen Ny. Indtastes oplysninger om rekvirenten direkte på siden, overføres de ikke til rekvirentkartoteket. Rekvirentens CVR-nr. og branchekode (seks cifre) kan findes via Branchekoden er kun nødvendig, hvis der mangler oplysninger om elprisen, idet programmet da fastsætter en elpris ud fra branchekoden. 12\n13 5.1 Grundoplysninger Anlæggets adresse m.m. indtastes. BBR-nummeret hentes fra Energistyrelsen database via knappen Hent BBR. Der skal være internetforbindelse for at gøre dette. Er der kun én bygning på den pågældende adresse, indsætter programmet BBR-nummeret i feltet "BBR-nr". Er der flere bygninger på adressen, kommer meddelelsen i figur 5.2a. Benyt eventuelt til at finde den korrekte bygning og dermed det korrekte BBR-nummer. Figur 5.2a. Meddelelse ved flere bygninger på adressen Er der ikke noget BBR-nummer for adressen, udskrives fejlmeddelelsen figur 5.2b. Kendes BBR-nummeret, kan det indtastes. Ellers må man annullere og finde den korrekte adresse. Figur 5.2b. Meddelelse om manglende BBR-nummer Der kan udskrives mærkater til mærkning af det eftersete anlæg. (Størrelsen af mærkaterne skal være 67 x 102 mm, otte mærkater pr. side). Når der klikkes på Print mærkat(er) for anlægget udskrives det ønskede antal. Mærkaten viser anlæggets nr. i bygningen, BBR-nr. og anlæggets betegnelse. 13\n14 Figur 5.2c Eksempel på grundoplysninger Ventilationsanlæggets type markeres blandt de 16 typer, der er i rullegardinet for anlægstype. Det er følgende typer: Nr. Anlægstype 1 Udsugningsanlæg 2 Ventilationsanlæg uden varmegenvinding 3 Ventilationsanlæg med recirkulering 4 Ventilationsanlæg med krydsvarmeveksler 5 Ventilationsanlæg med roterende veksler 6 Ventilationsanlæg med væskekoblede vekslere 7 Komfortanlæg indblæsning og udsugning uden varmegenvinding og køling 8 Komfortanlæg indblæsning og udsugning med recirkulering og uden køling 9 Komfortanlæg indblæsning og udsugning med krydsvarmeveksler og uden køling 10 Komfortanlæg indblæsning og udsugning med roterende veksler og uden køling 11 Komfortanlæg indblæsning og udsugning med væskekoblede vekslere og uden køling 12 Komfortanlæg indblæsning og udsugning uden varmegenvinding og med køling 13 Komfortanlæg indblæsning og udsugning med recirkulering og køling 14 Komfortanlæg indblæsning og udsugning med krydsvarmeveksler og køling 15 Komfortanlæg indblæsning og udsugning med roterende veksler og køling 16 Komfortanlæg indblæsning og udsugning med væskekoblede vekslere og køling 14\n15 Den tilhørende anlægstegning kan ændres, så den svarer til det eftersete anlæg. Dette gøres via knappen Rediger/vis valg. Billedet af det valgte anlæg vises (figur 5.4) og kan ændres, se vejledningen i bilag A. Anlægstegningen indgår i bilaget til kunderapporten. (Via knappen Vælg standard skitse vises de 16 anlægsskitser, se eksempler nedenfor. Det valgte anlæg er markeret med en prik ud for navnet). Figur 5.3 Tre af de 16 standard-anlægsskitser Figur 5.4 Visning af standardskitse med mulighed for redigering I Grundoplysninger indtastes der yderligere oplysninger om ventilationssystem (CAV/VAV anlæg), om styringen og anlæggets betegnelse (f. eks. den betegnelse, der bruges i CTSanlægget). Anlæggets driftstid angives med klokkeslæt til-fra (hele døgnet: 0-24), antal dage pr. uge og antal uger pr. år. Benyttelsestiden af de ventilerede lokaler angives tilsvarende. 15\n16 Der kan angives mærkepladeeffekter for indblæsning, udsugning 1 og udsugning 2 samt en kølekompressor. Har et anlæg mere end to udsugninger, kaldes udsugningen med størst optagen ventilatoreffekt for udsugning 1, mens de øvrige samles i udsugning 2. De aflæste mærkepladeeffekter for de øvrige udsugninger skal således lægges sammen (på papir) og indlæses som udsugning 2. Energipriser angives uden moms og programmet regner uden moms. Aftjekning af boksene "Refunderes elafgiften?" og "Refunderes momsen på energiregningen?" har betydning for kunderapporten, idet der har anføres, om energipriser er med eller uden elafgift og moms. Programmet viser default-værdier for elpris og varmepris. Disse værdier kan overskrives med aktuelle værdier. Programmet udskrives en advarsel, hvis de aktuelle værdier er meget høje eller lave eller er usandsynligt høje eller lave, se bilag E. 5.2 Inspektion Oplysningerne fra den visuelle inspektion registreres, se fig En afhakning svarer til ja. For klimaanlæg skal endvidere punkterne under overskriften køleanlæg udfyldes. Fordampningstemperatur og kondenseringstemperatur aflæses på kølekompressorens målere, hvis de findes, mens luft-temperaturen i tilgangene til hhv. køleflade og kondensator skal måles. Setpunktet for føleren i returluften fra de kølede lokaler til ventilationsaggregatet registreres. Er der følere i flere kanaler, registreres op til tre setpunkter. De registrerede oplysninger danner grundlag for nogle af de gode råd, og oplysningerne vises i bilaget til kunderapporten. 16\n17 Figur 5.5 Eksempel på registrering af oplysninger fra inspektionen 5.3 Målinger Figur 5.6 Fanebladet måling 17\n18 Inden man registrerer sine målinger, kan man hente data fra et evt. tidligere udført eftersyn fra Energistyrelsens database. De parametre, der søges efter, når der hentes tidligere udførte eftersyn, er dato, BBR-nr samt anlægsnummer. Man henter data fra tidligere udførte eftersyn ved at indtaste en dato i feltet under hent eftersyn fra før d. og trykke på knappen Hent (se figur 5.6). Programmet angiver som standard, at der skal indhentes data for eftersyn udført før den dato, hvor det igangværende eftersyn udføres. Man skal have adgang til internettet for at hente tidligere udførte eftersyn. Er der ikke indberettet noget eftersyn tidligere, vil der komme en besked om dette og under information om eftersyn, vil der ved status stå fejl. Dette betyder blot, at der ikke eksisterer et tidligere eftersyn i databasen. Registreringen af målingerne er opdelt i - temperatur- og effektmålinger - trykmålinger - volumenstrømsmålinger For volumenstrømsmålinger skal på dette sted (fig. 5.6) angives - Type, dvs. om målingen vedrører indblæsning, udsugning eller udeluft (gælder anlæg med omluft, hvor der i fig. 5.2 er sagt Ja til, at recirkulationen er åben) - Nummer, dvs. hvilket nr. udsugning det er, forudsat målingen vedrører udsugningen - Målemetode, dvs. om målingen udføres som rekommanderet, alternativ eller ved måleudtag Målemetoden kan ændres (f. eks. fra rekommanderet til alternativ) ved at benytte den nederste linie i fig Der kommer en advarsel om, at det indebærer tab af allerede indtastede lufthastighedsmålinger Temperatur- og effektmålinger 18\n19 Figur 5.7 Skema for temperatur- og effektmålinger Er der varmegenvinder eller recirkulation, måles temperaturen t 2 efter indblæsningsventilatoren, hvor luften er blandet godt op, så der ikke er nogen lagdeling. Eventuelle varmeflader, køleflader og befugter mellem varmegenvinder/recirkulation og ventilator skal have været afbrudt så længe, at t 2 er stabil, når der måles. Er udelufttemperaturen over 10 ºC, beregnes temperaturvirkningsgraden ikke, fordi den bliver for usikker. Derfor kommer advarslen i figur 5.8, og en anslået temperaturvirkningsgrad kan indlæses til brug ved beregningerne af besparelsesforslagenes varmebesparelser. Figur 5.8 Advarsel omtemperaturvirkningsgraden Er der frekvensomformer, måles motoreffekterne på tilgangen til frekvensomformeren Trykmålinger For kanaler og ventilatorer måles der statisk tryk på sugeside og trykside. Trykket på ventilatorens sugeside og trykside måles så tæt på ventilatoren som muligt. For de øvrige komponenter måles trykket efter komponenten. 19\n20 Figur 5.9 Skema for trykmålinger En ventilators virkningsgrad kan først beregnes, når indløbs- og udløbsarealet er registreret. Er indløbsarealet større end udløbsarealet, tager programmet højde for, at ventilatoren ikke blot bruger energi til at øge luftens statiske tryk, men også til at accelerere luften. Er indløbsarealet mindre end udløbsarealet, får ventilatoren et energitilskud. Sugetrykket skal måles i selve indløbet eller udløbet, når det er muligt. Sidder ventilatorens indløb (eller udløb) i en boks, og er det kun muligt at måle sugetrykket i boksen, er det boksens tværsnit ved målestedet, der skal angives som indløbsareal. Energien til at accelerere luften i indsugningen godskrives dermed ventilatoren ved beregningen af virkningsgraden Volumenstrømsmålinger Måling og beregning af volumenstrøm sker i henhold til litt. 1. For rekommanderede målinger og alternative målinger på rektangulære kanaler betyder det, at volumenstrømmen beregnes som Q v = V m A k 1 hvor Q v er volumentrømmen (m 3 /s) V m er middelhastigheden (sand hastighed, m/s) A er kanalens tværsnitsareal (m 2 ) k 1 er en korrektionsfaktor for kanalformen 20\n21 Ved alternativ måling på runde kanaler findes volumenstrømmen ved kurvetilpasning, mens middelhastigheden også her er gennemsnittet af de sande hastigheder Rekommanderet måling Tre krav skal være opfyldt for, at en måling kan udføres som rekommanderet: 1. Den højeste hastighed i kanalen må højst være 1,414 gange hastigheden målt i centrum (de to hastigheder indtastes i figur 5.10, eller man vælger rekommanderet delmåling) 2. Den højeste hastighed skal forekomme mere end 0,1 D (0,1 D h ) fra kanalvæggen 3. Måleplanet skal findes på en lige strækning af længde mindst 5 D før og 2 D efter måleplanet (rektangulære kanaler 6 D h og 2 D h ) Figur 5.10 Kontrol af, at målingen opfylder kravet til en rekommanderet måling Målingen kan udføres som én måling af den samlede volumenstrøm eller som flere delmålinger (målinger i alle forgreninger, dog højst fem delmålinger). Måles én volumenstrøm, registreres den som delmåling nr. 1, og ellers vælges nummeret på delmålingen på skærmbilledet øverst til højre. Kanalens tværsnitsdata indtastes enten som højde (a1) og bredde (b2), eller som diameter (d). Oplysningerne Måleplan før/efter, Type, Max hastighed målt og Hastighed målt i centrum indtastes til yderligere dokumentation for, at der er tale om en rekommanderet måling (ved måling i hovedkanal overføres de to hastigheder automatisk fra fig til fig. 5.11). Der kan benyttes et måleinstrument uden dataopsamling eller med dataopsamling (dog kun hvis dette har indbygget korrektion for fejlvisning). Er instrumentet uden dataopsamling, måles lufthastigheden i de punkter, som programmet angiver, når der trykkes på bjælken Vis afstande. Programmet korrigerer den enkelte måling ud fra kalibreringsdata og viser den sande hastighed og beregner middelhastigheden. Hvis der måles med et instrument med dataopsamling, indtastes den målte hastighed nederst til højre i skærmbilledet. Er der indtastet en hastighed her, er det den der benyttes, uanset om der indtastes målinger i skærmbilledets tabel. Hastighedsmålingen med dataopsamling skal af instrumentet være korrigeret for fejlvisninger, således at den indtastede hastighed er sand middelhastighed. 21\n22 Fælles for begge instrumenttyper korrigerer programmet middelhastigheden for kanalformen (korrigeret hastighed v k ) og beregner herefter volumenstrømmen i m 3 /s. Benyttes delmålinger, kan den samlede volumenstrøm ses i Beregninger, figur Den sandsynlige målefejl beregnes ud fra instrumentfejlen (se figur 4.4), metodefejlen (som er 4% for rekommanderede målinger), instrumentets skalainddelingsfejl ved middelhastigheden (se figur 4.4) samt fejlen pga. svingende aflæsning, baseret på de indtastede pendlings-målinger (der indtastes minimum og maksimum af lufthastighed, målt i kanalens centrum over ca. 10 sekunder). Figur 5.11 Skema for rekommanderet måling af volumenstrøm Måleudtag Anvendes måleudtag, skal det målte tryk og instrumentkorrektionen (ifølge kalibreringsdata) indtastes. Programmet beregner sandt tryk, som serviceteknikeren skal benytte til aflæsning af volumenstrømmen på måleudtagets kurve. Der skal også indtastes oplysninger om trykmålerens usikkerhed som følge af kalibreringsmetoden (vil normalt fremgå af kalibreringspapirerne) samt om pendlingen (det største og mindste tryk, der blev aflæst under målingen), således at programmet kan beregne den sandsynlige målefejl. 22\n23 Figur 5.12 Skema for måling af volumenstrøm ved hjælp af måleudtag Alternativ måling Alternative målinger kan udføres som én måling af den samlede volumenstrøm eller som flere op til fem - delmålinger. Målingerne kan udføres med et instrument uden dataopsamling. Et instrument med dataopsamling kan også benyttes, men kun ved rektangulære kanaler, idet beregningen af volumenstrømmen i en rund kanal forudsætter, at programmet kender lufthastigheden i hver enkelt målepunkt. Målinger og beregninger foregår på principiel samme måde som ved rekommanderede målinger, punkt Ved runde kanaler er det dog målepunkternes afstand fra kanalens centrum, der vises. Første gang disse afstande vises, vises derfor også en blok med målepunkternes afstande fra periferien, figur 5.13a. 23\n24 Figur 5.13 Skema for alternativ måling af volumenstrøm Figur 5.13a. Målepunkternes afstande fra kanalens periferi 24\n25 5.4 Beregninger Siden viser resultatet af de udførte målinger og viser til sammenligning resultaterne fra forrige eftersyn (hvis et sådant er udført). Ude til højre på figur 5.14 vises desuden minimum indblæsning og udsugning (disse beregnes som angivet i afsnit ) samt minimum temperaturvirkningsgrad og maksimal specifik ventilatoreffekt ifølge Bygningsreglementet BR10. Den viste volumenstrøm for Udsugning 2 er summen af volumenstrømmene i udsugning 2 til 10 (hvis sådanne findes). Effektoptaget for Udsugning 2 vises kun, hvis der er to udsugninger. Er der mere end to udsugninger, er effektoptaget i udsugning 2 til 10 ikke målt. Specifik ventilatoreffekt, SFP, beregnes ud fra de målte effektoptag og volumenstrømmen som SFP = P el /Q hvor P el er ventilatorens optagne eleffekt (ved frekvensomformer målt før omformeren) Q er volumenstrømmen Den specifikke ventilatoreffekt for det samlede anlæg SFP samlet beregnes som summen af effektoptagene, divideret med den største værdi af indblæst volumenstrøm og summeret udsuget volumenstrøm: SFP samlet = (P ind + P ud1 + P ud2 )/Q max hvor P ind + P ud1 + P ud2 er ventilatorernes samlede effektoptag Qmax er den største værdi af den indblæste volumenstrøm og den udsugede (ved to udsugninger er det summen af volumenstrømmene i udsugningerne) Er der 3 eller flere udsugninger, kan SFP samlet ikke beregnes, fordi effektoptaget i udsugning 2 og følgende udsugninger ikke er målt. Totalvirkningsgraden for hver ventilator beregnes som η = H Q / P el hvor η er anlæggets virkningsgrad, som er produktet af virkningsgraderne for ventilator, evt. remtræk, motor og evt. frekvensomformer H er trykstigningen over ventilatoren (p tryk p sug ) i Pa Q er volumenstrømmen i m 3 /s P el er ventilatorens optagne eleffekt i Watt (ved frekvensomformer målt før omformeren) Er ventilatorens indløbsareal forskelligt fra udløbsarealet, korrigerer programmet H for det tryktab eller den trykstigning, som følger af en acceleration eller opbremsning af luften. I det tilfælde beregnes H således: H = p tryk p sug + 0,6 ((Q/A ud ) 2 (Q/A ind ) 2 ) Er A ud og A ind ikke indtastet under trykmålinger (figur 5.9), kan totalvirkningsgraden ikke beregnes. 25\n26 Figur 5.14 De beregnede resultater af målingerne Temperaturvirkningsgraden beregnes som η temp = (t vgv t ude 1) / (t fra t ude ) hvor t vgv er temperaturen efter varmegenvinderen (målt efter ventilatoren) t ude er udeluftstemperaturen t fra er fraluftens temperatur Med betegnelserne fra fig. 5.7 er det η temp = (t 2 t 1 1) / (t 3 t 1 ) I tælleren fratrækkes 1 ºC for at kompensere for temperaturstigningen i ventilatoren. 5.5 Besparelsesforslag Når man første gang klikker på fanen Besparelsesforslag, vil programmet vise figur 5.15 over manglende data. De manglende data måles og indtastes. Når Besparelsesforslag igen kaldes, vil figur 5.15 normalt igen blive vist, fordi en række data ikke er relevante eller ikke kan fremskaffes. Disse data hakkes af, og når alt er afhakket og gemt, kan figur 5.16 kaldes frem ved tryk på fanen Besparelsesforslag. Når Besparelsesforslag kaldes frem første gang under et eftersyn, ser den ud som vist i figur Der er ikke vist besparelsesforslag, fordi serviceteknikeren selv skal udvælge de forslag, 26\n27 der ønskes beregnet og eventuelt medtaget i rapporten. Af de gode råd vises fra starten dem, som selv popper op ud fra registreringer og målinger. Figur Eksempel på manglende data 27\n28 Figur 5.16 Startsiden for besparelsesforslag og gode råd Besparelsesforslag Figur 5.17 Listen for valg af besparelsesforslag Klikkes der i fig på den øverste knap Tilføj, fremkommer en oversigt over programmets besparelsesforslag, se ovenfor. I listen kan der klikkes på et forslag ad gangen, som derefter kaldes frem ved tryk på Vælg knappen. Når en besparelse er beregnet og godkendt af serviceteknikeren ved tryk på OK, vil den stå i fig i feltet Besparelsesforslag. Den kan derefter redigeres eller slettes ved at klikke på den og trykke på enten Rediger eller Slet. 28\n29 Mangler en eller flere af de registreringer, som er nødvendige for at beregne besparelsen, kommer der en fejlmeddelelse som vist i nedenstående eksempel. De manglende data skal registreres, før man kan kalde besparelses-beregningen frem. Figur 5.18 Meddelelse om manglende data i forbindelse med et besparelsesforslag Fælles for alle otte forslag Det er kun muligt at beregne én ændring ad gangen. Man kan således ikke med dette program beregne besparelsen ved f. eks. samtidig at ændre driftstid og indblæsningstemperatur, og man skal være opmærksom på, at besparelsen ved to samtidige ændringer kan være mindre end summen af besparelserne ved hver ændring for sig. Varmebesparelsen beregnes som forskellen i varmeforbrug før og efter ændringen. Varmeforbruget beregnes med brug af Referenceåret (litt. 2), der indeholder udeluftstemperaturer for hver time i et typisk år. (Året regnes som bestående af 52 uger à 7 dage, dvs. 364 dage eller 8736 timer. Driftsugerne forudsættes at være jævnt fordelt over året). Ud over udeluftstemperaturen indgår også temperatur og volumenstrøm for indblæsningsluften samt hvis der er varmegenvinding eller recirkulation - temperatur og volumenstrøm af fraluften plus temperaturvirkningsgraden for varmegenvinder eller recirkulation. Beregningen omfatter opvarmningen af indblæsningsluften op til den anførte (målte) indblæsningstemperatur. Den omfatter ikke en senere, yderligere opvarmning med f. eks. radiatorer. Derfor kan den reelle varmebesparelse afvige fra den beregnede (være større eller mindre), hvilket serviceteknikeren bør gøre opmærksom på i Kommentarer. For VAV-anlæg forudsættes volumenstrømmen uændret i hele driftstiden. Er dette ikke korrekt, må serviceteknikeren vurdere konsekvenserne for besparelserne og angive det i Kommentar. Pengebesparelsen beregnes ud fra el- og varmebesparelsen og priserne på el og varme. Der benyttes priser ekskl. moms, hvorfor investeringen også er uden moms. Investeringen (kr. ekskl. moms) foreslås af programmet, idet der benyttes typiske investeringer som vist i bilag B. Serviceteknikeren skal vurdere, om investeringen er rimelig og skal om nødvendigt korrigere eller fjerne beløbet. Ud fra investeringen og den totale besparelse beregnes tilbagebetalingstiden i år: Tilbagebetalingstid = Investering : Total besparelse Den forventede levetid for ændringen kan indtastes. (Levetiden indtastes som den faktisk levetid for ændringen under hensyntagen til bl. a. mulige senere ombygninger, ændringer i brugsmønstret, personalets justeringer af temperaturfølere osv.). Indtastes levetiden og trykkes der på Beregn, beregner programmet en rentabilitet: Rentabilitet = (Total besparelse Levetid) : Investering 29\n30 Rentabiliteten er det antal gange, som investeringen tjenes hjem i løbet af levetiden. Ved beregningen forudsættes der uændrede energipriser og ingen inflation. Den forudsatte ændring i anlæggets drift eller i udstyret gemmes i kommentarfeltet og udskrives dermed i kunderapporten Justering af driftstid Figur 5.19 Eksempel på besparelsesforslaget Justering af driftstid Den ønskede driftstid indtastes, og besparelsen vises ved tryk på Beregn knappen Lavere indblæsningstemperatur Figur 5.20 Eksempel på besparelsesforslaget Lavere indblæsningstemperatur 30\n31 Varmebesparelsen beregnes under forudsætning af uændret temperaturvirkningsgrad for en eventuel varmegenvinder/recirkulation. Fralufttemperaturen forudsættes også uændret, da rumtermostaterne antages at fastholde den ønskede rumtemperatur. Denne forudsætning indebærer, at den beregnede varmebesparelse kan blive ophævet af et merforbrug af radiatorvarme Udskiftning af indblæsningsventilator/udsugningsventilator 1 eller 2 Figur 5.21 Eksempel på besparelsesforslagene om udskiftning af ventilatorer Besparelsen beregnes ved udskiftning af én ventilator af gangen. Der er tale om en elbesparelse, mens varmeforbruget vil være uændret. Den nye ventilator forudsættes at have følgende virkningsgrad, baseret på data fra sparemotorog spareventilatorlisten (mindste motor på sparemotorlisten er 1,1 kw): Motorstørrelse Virkningsgrad i % kw Motor Ventilator Samlet - 0,5 p.t. 83, ,3 0,51-1,0 p.t. 83, ,0 1,1 83, ,8 1,5 84, ,8 2,2 86, ,9 3 87, ,8 4 88, ,4 5,5 88, ,1 7,5 89, , , , , ,2 18,5 92, , , , , , , , , ,9 31\n32 55 94, , , , , , Etablering af varmegenvinding Figur 5.22 Eksempel på besparelsesforslaget Etablering af varmegenvinding Den ønskede temperaturvirkningsgrad skal gælde for den aktuelle driftssituation, idet der ikke korrigeres for en eventuel ubalance mellem indblæsnings- og udsugningsvolumenstrømmene. Serviceteknikeren skal vælge, om varmegenvinderen skal være væskekoblede vekslere eller en rotorveksler. Det er ikke muligt at vælge krydsvarmeveksler, fordi det stort set vil svare til en udskiftning af aggregatet. Ud over typen af varmegenvinder skal den forventede temperaturvirkningsgrad angives. Beregningen af varmebesparelsen sker i forhold til en nusituation uden varmegenvinding eller recirkulation. Vær opmærksom på, at den af programmet angivne investering er meget usikker. 32\n33 Reduktion af hovedvolumenstrømme Figur 5.23 Eksempel på besparelsesforslaget Reduktion af hovedvolumenstrømme Programmet beregner ændringen i el- og varmeforbrug ved en ændring fra den nuværende volumenstrøm til en minimumsvolumenstrøm, som vil gælde både for indblæsning og udsugning. Minimumsvolumenstrømmen (minimum for personerne plus minimum for arealet) er angivet i Bygningsreglementet (BR10): Pr. person Pr.m 2 Undervisningsrum i skoler 5 0,35 Dag- og døgninstitutioner Pr. voksen: 5 0,35 Pr. barn: 3 Beboelsesbygninger 0,3 Minimum volumenstrøm (liter/sekund) for indblæsning og udsugning ifølge BR10 Besparelsesforslaget bør kun benyttes for de i tabellen anførte anvendelseskategorier. For alle andre anvendelseskategorier kan der benyttes det gode råd Luftskiftet forekommer højt. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma eller EMO-konsulenten. Ved beregningen tages hensyn til, at temperaturvirkningsgraden ændrer sig (bliver større ved mindre flow og omvendt). Er temperaturvirkningsgraden over 85%, regnes dog med uændret virkningsgrad. Elbesparelsen beregnes ud fra, at den optagne eleffekt bliver: Eleffekt efter = Eleffekt før (volumenstrøm efter : volumenstrøm før ) 2, Frekvensstyring af pumpemotor i den væskekoblede varmegenvinder Serviceteknikeren indtaster temperaturen af den cirkulerede væske før og efter varmegenvinderen i indblæsningsluften. Desuden indtastes blandeventilens K v -værdi (den står normalt på ventilen). Ud fra disse oplysninger og volumenstrømmen for indblæsningsluften samt lufttemperaturerne før og efter varmegenvindingsfladen (sidstnævnte fratrækkes ved beregningen 1ºC på grund af opvarmningen i ventilatoren) beregner programmet væskeflow 33\n34 (m 3 /h) og løftehøjde (mvs) i dag og efter at ventilen er udskiftet med en frekvensstyret pumpemotor. (Det antages, at anlægget er dimensioneret således, at halvdelen af løftehøjden tabes i reguleringsventilen. Pumpens Løftehøjde før beregnes ud fra denne antagelse). Serviceteknikeren indtaster yderligere den målte pumpemotoreffekt (W) og den forventede pumpemotoreffekt (W) efter ændringerne. Den forventede effekt efter ændringerne skaffes ved opslag i et pumpekatalog, idet oplysningen om flow og løftehøjde med frekvensomformer benyttes. Ved tryk på Beregn beregnes herefter elbesparelsen i pumpemotoren. Elforbruget før ændringen sættes lig den målte pumpemotoreffekt gange 5500 timer pr. år. Elforbruget efter ændringen regnes ud fra den forventede pumpemotoreffekt, idet væskeflowet antages at afhænge af udetemperaturen, og idet der regnes med en driftstid på 5500 timer pr. år. Figur 5.24 Eksempel på besparelsesforslaget Frekvensstyring af pumpemotor Gode råd Siden Besparelsesforslag (fig. 5.16) indeholder gode råd, som medtages på grundlag af serviceteknikerens registreringer under inspektionen og de udførte målinger. De gode råd, der vises på figur 5.16, medtages i kunderapporten. De gode råd, der vises automatisk, er angivet i bilag C i bilagets første og anden tabel. Gode råd kan slettes, omformuleres og tilføjes. Et råd på figur 5.16 slettes ved at klikke på det og derefter trykke på Slet -knappen (sletningen annulleres af programmet, hvis der gemmes nye måledata). Ønskes et råd formuleret anderledes, klikkes der på det, og derefter rettes teksten. Serviceteknikeren kan tilføje nogle gode råd fra listen i figur 5.25 (lig med den tredje tabel i bilag C). Et råd fra listen tilføjes ved at klikke på det og derefter trykke på Vælg -knappen. Serviceteknikeren kan også selv formulere nogle gode råd. Det gøres ved at klikke på den nederste linie med stjernen ude til venstre og derefter skrive rådet ind. 34\n35 Figur 5.25 Listen over de valgfri gode råd Går man tilbage og ændrer i inspektion eller målinger, bør man først slette de gode råd, således at de dannes ud fra de helt aktuelle data. (Der sker ikke nogen automatisk sletning at et råd, hvis forudsætningerne for rådet ikke længere er opfyldt. Det skyldes, at rådene kan være redigerede af serviceteknikeren). 5.6 Kommentarer Figur 5.26 Eksempel på indtastede kommentarer til eftersynet Hvis serviceteknikeren ønsker at knytte nogle kommentarer til det udførte eftersyn eller ønsker at gøre kunden opmærksom på nogle yderligere effektiviseringsmuligheder, kan det ske på denne side. Der kan indtastes i alt 700 karakterer (bogstaver, tal, tegn og mellemrum). Den indskrevne tekst vises på kunderapporten under overskriften Kommentarer til gennemgang. 35\n36 6. Kunderapport 6.1 Gem og Vis kunderapport-kladde Kladden til kunderapporten gemmes ved at gå ind under Fil og klikke på Gem kunderapport (se fig. 5.1). Trykkes derefter på Vis gemte kunderapport, vises denne som i eksemplet nedenfor. Bemærk, at det er den gemte kunderapport, der vises. Arbejdes der med det pågældende anlæg, kan der være ændringer på skærmen, som endnu ikke er gemt med Gem kunderapport og derfor heller ikke vises i kladden. Kladden kan udskrives som almindeligt for en PDF-fil. Figur 6.1 Eksempel på kunderapport-kladde 6.2 Indberetning til Energistyrelsen Når eftersynet er klar til indberetning, skal PC en være opkoblet til Internettet. Under Fil trykkes på Indberetning til Energistyrelsen (fig. 5.1). Dataene fra eftersynet sendes til Energistyrelsen, der kvitterer for indberetningen som vist nedenfor (fig. 6.2). Eftersynet fjernes samtidig fra skærmen. Eftersynets data ligger nu i mappen "Indberettet", se afsnit 3.2. Ønskes et indberettet eftersyn korrigeret, sker det ved at indberette det korrekte eftersyn. Det er altid det senest indberettede eftersyn af et givet anlæg, der er gældende. 36\n37 Figur 6.2 Eksempel på kvittering for indberetning af et eftersyn Ved fejl under indberetningen kommer fejlmeddelelsen i fig Fejlen kan være manglende BBR-nr., men også andre forhold f. eks. forkert dato på PC'en kan resultere i fejl. Figur 6.3 Fejlmeddelelse, som typisk skyldes manglende BBR-nr 6.3 Gem og Vis kunderapport Kunderapporten gemmes ved at hente eftersynet (det indberettede eftersyn ligger i mappen "Indberettet") ind i programmet og derefter gå ind under Fil og klikke på Gem kunderapport (se fig. 5.1). Klikkes derefter på Vis kunderapporter, fremkommer en liste over de gemte kunderapporter, se fig Ved at klikke på PDF-ikonen ud for eftersynet vises kunderapporten på skærmen. Den udskrives som en PDF-fil. Figur 6.4 Eksempel på liste over gemte kunderapporter 37\n38 7. Hjælp Eneste valgmulighed er Om ventilationseftersyn. Trykkes på denne, fremkommer nedenstående billede. Figur 7.1 Oplysninger om eftersynsprogrammet Der er ikke yderligere information under Hjælp. 8. Litteratur 1. Metoder för mätning av luftflöden i ventilationsinstallationer (1993). Nordiska ventilationsgruppen (NVG), SIB Byggforskningsrådet T32:1982, Reviderad utgåva Vejrdata for VVS og energi. Dansk referenceår TRY. SBI-rapport\n39 Bilag A. Vejledning i brugen af tegneprogrammet Tegningen kaldes frem ved tryk på knappen Rediger/vis valg (fig. 5.2). Før tegningen vises, kommer der en advarsel: Ved tryk på "OK" vises tegningen. Man fjerner en komponent fra tegningen ved at markere den med musen. Ved derefter at klikke på bliver komponenten slettet fra tegningen. 39\n40 Man kan tilføje en komponent til en tom plads på tegningen ved at klikke på den i komponentbiblioteket nederst på skærmen, hvorefter den valgte komponent vil vises på ruden Forhåndsvisning. Ved at klikke på vises komponenten også i øverste venstre hjørne på skitsen. Man kan herefter placere den på det ønskede sted ved tryk, træk og slip med musen. (Pladsen skal være tom. Er den ikke det, skjules komponenten bag den komponent, der allerede står der. I rapporten vil den derimod blive vist). 40\n41 Ønskes den redigerede tegning benyttet i rapporten, skal den gemmes ved klik på Gem. Der fremkommer en meddelelse til brugeren, der påminder om, at standardskitsen er blevet redigeret, og at ændringerne kun gælder dette eftersyn: 41\n42 Bilag B. Investeringer i energibesparelser Eftersynsprogrammet kommer med et bud på investeringen i den energibesparende foranstaltning. Det er vigtigt, at serviceteknikeren vurderer investeringen og om nødvendigt korrigerer den ud fra de faktiske forhold. 1. Justering af driftstid Investeringen sættes til 2000 kr., uafhængigt af anlægsstørrelse. Beløbet kan dække en urstyring, som vil være den typiske måde at justere driftstiden på. 2. Lavere indblæsningstemperatur Her angives investeringen til 400 kr. for alle anlæg. Det svarer til 0,8 serviceteknikertimer til indstilling af et setpunkt. 3. Udskiftning af en ventilator y = 16,886x ,4x ,1 R 2 = 0, Pris [kr.] Volumenstrøm [m3/s] Der regnes med udskiftning af både ventilator og motor. Ud fra Ølands katalogpriser for spareventilatorer er ovenstående kurve opstillet. Prisen starter ved 8825 kr. og stiger med stigende volumenstrøm. 4. Etablering af varmegenvinding Investeringen i varmegenvinder er meget usikker og skal derfor vurderes grundigt af serviceteknikeren. Programmet angiver en investering på ca kr., ens for rotorvekslere og væskekoblede vekslere, se nedenfor. 42\n43 y = -0,2419x R 2 = 0, Reduktion af hovedvolumenstrøm 7000 y = 80,357x ,3 R 2 = Pri 4000 s [kr. ] Volumenstrøm [m3/s] Der regnes med en pris på fra 3740 kr. til 6200 kr. i intervallet 0 til 30 m 3 /s. Prisen gælder pr. ventilator og omfatter nye remskiver og remme. Der regnes således fortsat med fast omløbstal. Den investering, der vises i besparelsesforslaget (figur 5.19) er summen af udgifterne til indblæsnings- og udsugningsventilatorer. 43\n44 Pris [kr.] 6. Frekvensstyring af pumpemotoren i den væskekoblede varmegenvinder y = -5,2996x ,84x ,4 R 2 = 0, Flow [m3/h] Investeringen i en pumpe med frekvensomformer er ud fra oplysninger fra Grundfos sat til fra 6400 kr. til kr. ved væskeflow fra 0 til 50 m 3 /h. 44\n45 Bilag C. Gode råd Følgende gode råd vises på figur 5.12, hvis punkterne er hakket af under inspektionen. Råd Urstyringen er defekt Urstyringen bør justeres CO2-styringen bør justeres Det anbefales at undersøge, om befugteren kan undværes helt eller i visse perioder Remmene til indblæsningsventilatoren og/eller udsugningsventilatoren (hvis flere nr. 1 og/eller nr. 2) er slappe. De bør strammes op Remtrækket til indblæsningsventilatoren og/eller udsugningsventilatoren (hvis flere nr. 1 og/eller nr. 2) er slidt. Det bør udbedres Der er skader på anlægget. De bør udbedres Anlægget trænger til at blive rengjort Køledelens kondensator er snavset Køledelen fordamper (kølefladen) er snavset Køleanlægget kører også varmepumpedrift 45\n46 Følgende gode råd vises på skærmbilledet på figur 5.12 hvis det angivne kriterium er opfyldt. Råd Tryktabet over filtrene er stort. Filtrene bør renses/udskiftes Tryktabet over kølefladerne er stort. Fladerne bør renses (Fladen??) Tryktabet over varmefladerne er stort. Fladerne bør renses Tryktabet i kanalsystemet for indblæsning er stort. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma Tryktabet i kanalsystemet for udsugning er stort. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma Indblæsningsventilatorens specifikke elforbrug er højt. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma Udsugningsventilatorens specifikke elforbrug er højt. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma Indblæsningsventilatorens virkningsgrad er lav. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma Udsugningsventilatorens virkningsgrad er lav. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma Temperaturvirkningsgraden er lav. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma Indblæsningstemperaturen er lav. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma Kondenseringstemperaturen er høj i forhold til temperaturen af tilgangsluften til kondensatoren. Det anbefales at få kontrolleret driften af pumper og ventilatorer samt af eventuelt reguleringsudstyr Fordampningstemperaturen er lav i forhold til temperaturen af tilgangsluften til fordamperen. Det anbefales at få kontrolleret driften af pumper og ventilatorer samt af eventuelt reguleringsudstyr Kriterium Tryktabet over mindst ét filter er over 200 Pa Tryktabet over kølefladen er over 100 Pa Tryktabet over varmefladen er over 100 Pa Trykstigning over indblæsningsventilatorerne er større end 1000 Pa Trykstigning over udsugningsventilatorerne er større end 1000 Pa Det specifikke elforbrug (SFP) for indblæsningsventilatoren i et CAV anlæg er over 1400 J/m 3 eller for VAV anlæg er over 1600 J/m 3 (W/m 3 /s = J/m 3 ) Det specifikke elforbrug (SFP) for udsugningsventilatoren i et CAV anlæg er 700 J/m 3 eller i et VAV anlæg er 900 J/m 3 (W/m 3 /s = J/m 3 ) Totalvirkningsgraden for indblæsningsventilatorerne er under 50 % Totalvirkningsgraden for udsugningsventilatorerne er under 50 % Temperaturvirkningsgraden for varmegenvindingen er under 50 % Indblæsningstemperaturen er under 16 ºC Forskellen mellem kondenseringstemperaturen og temperaturen af tilgangsluften til kondensatoren er over 12 ºC Forskellen mellem fordampningstemperaturen og temperaturen af tilgangsluften til kølefladen er over 10 ºC 46\n47 Følgende gode råd vises på skærmbilledet på figur 5.12 hvis serviceteknikeren har udvalgt dem. Råd Luftskiftet forekommer højt. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma eller EMO-konsulenten Luftskiftet forekommer lavt. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma eller EMO-konsulenten Det anbefales at indbygge en måleblende i indblæsningen/udsugningen, så luftmængden kan aflæses Det anbefales at montere en elmåler til måling af ventilationsanlæggets elforbrug Anlægget indblæser med konstant volumenstrøm. Da behovet for ventilation varierer over året, kunne det måske være rentabelt at indblæse med varierende volumenstrøm. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma eller EMO-konsulenten Nogle af de ventilerede rum benyttes kun en del af den tid, hvor de ventileres. Overvej at lukke for ventilationen til disse rum, når de ikke bruges. Ventilatormotorerne skal samtidig reguleres ned, f.eks. Med frekvensomformer. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma eller EMO-konsulenten. Det anbefales at sænke indblæsningstemperaturen fra Y C til X C (evt. i bestemte perioder) Der er ingen varmegenvinding mellem den udsugede og den indblæste luft. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma Varmegenvindingen fungerer ikke tilfredsstillende Der er stort solindfald i de ventilerede lokaler. Det anbefales at undersøge, om solindfaldet kan begrænses med markiser eller lign. Der er en stor varmeudvikling i de ventilerede lokaler. Det anbefales at undersøge, om de største varmekilder kan flyttes ud af lokalerne eller om der kan etableres direkte udsugning fra varmekilderne Hvis køleanlægget ikke er indreguleret inden for de sidste fem år, anbefales det at få det indreguleret af et kølefirma I perioder, hvor ventilationsluften køles, er det vigtigt, at rumtemperaturen er højst mulig under hensyntagen til aktiviteterne i lokalerne. Det anbefales at drøfte dette med EMO-konsulenten. Køleanlæggets setpunkt ligger lavere end den normale rumtemperatur. Det anbefales at drøfte indstillingen med et kølefirma eller EMO-konsulenten Det anbefales at få monteret manometre til trykmåling på kompressorens fordamper- og kondensatorside ved næste lovpligtige serviceeftersyn Temperaturen af den afkølede luft, der indblæses, forekommer høj. Det anbefales at drøfte det med et ventilationsfirma eller EMO-konsulenten 47\n48 Bilag D. Installation af PC-program til lovpligtigt eftersyn af ventilations- og klimaanlæg I det følgende beskrives et eksempel på, hvordan man installerer en ny version af programmet og hvordan man installerer programmet helt forfra. D.1 Allerede bruger af programmet Hvis programmet i forvejen ligger på PC'en, følges denne procedure: 1. Programversionen ligger på zip-filen Ventilationseftersyn.zip 2. Dobbeltklik på zip-ikonen og derefter på muligheden "Åbn". 3. Filen vises således udpakket: 4. Dobbeltklik på den højre ikon (benævnt Ventilationseftersyn) 5. Der kommer en advarsel. Klik på "Udpak alle". 6. I Guiden Udpak trykkes på "Næste". 7. Filerne skal udpakkes til mappen "Ventilationseftersyn", der ligger i mappen "Programmer" på C-drevet. (I denne mappe ligger en række hjælpefunktioner, som selve programmet er afhængigt af). 8. Hvis der ligger en tidligere udgave af programmet i mappen "Ventilationseftersyn" spørges, om du vil erstatte den eksisterende. Svar "Ja" to gange og tryk "Udfør". 9. Du kan nu åbne programmet ved at dobbeltklikke på: 10. Opret eventuelt en genvej og læg den på skrivebordet. 48\n49 D.2 Ny bruger 1. Programmet med alle hjælpefunktioner ligger i setup-filen: 2. Dobbeltklik på ikonen. Følgende billede vises: 3. Dobbeltklik på ikonen (kassen). Der vises følgende billede. Tryk på "Næste": 4. Herefter fremkommer følgende billede. Klik på "Næste". 5. Når installationen er afsluttet, vises følgende besked: 49\n50 6. Tryk på Udfør. 7. Installationen er dermed afsluttet. Under PC'ens "Start" og "Alle Programmer" ligger ikonet: Du kan åbne programmet ved at dobbeltklikke på ikonen. 8. Opret eventuelt en genvej og læg den på skrivebordet. Bemærk: Hvis du får problemer med installation af programmet på grund af manglende ".Net framework 2", kan du downloade den her: Download Microsoft.NET Framework version\n51 Bilag E. Energipriser i ventilationsprogrammet Energipriserne indtastes eksklusive moms. Priserne i tabellen er indlagt i programmet som "default-værdier". De kan bruges, hvis man ikke kender den korrekte energipris. Energiart Beløb Enhed El til ventilatorer, elafgift refunderes El til ventilatorer, elafgift refunderes ikke Fjernvarme 0,70 kr. pr. kwh 1,35 kr. pr. kwh 500 kr. pr. MWh 0,50 kr. pr. kwh 139 kr. pr. GJ 580 kr.pr. Gcal 22 kr. pr. m kr. pr. m 3 kondensat Naturgas 6,00 kr. pr. m 3 Gasolie 6,00 kr. pr. liter Elvarme 1,35 kr. pr. kwh Andet 500 kr. pr. RM brænde 500 kr. pr. ton halm 3,00 kr. pr. m 3 bygas 5500 kr. pr. ton fuelolie Der udskrives en advarsel, hvis der indtastes energipriser, som ligger lavere end 50% af tabellens pris eller mere end 100% over: Er afvigelsen mere end -80%, hhv. +200%, udskrives meddelelse om, at prisen er usandsynlig og at besparelsesforslagene først kan beregnes, når prisen er ændret: 51\nBrugervejledning for Energistyrelsens program til lovpligtigt eftersyn af ventilations- og klimaanlæg. Programversion 1.8.\nBrugervejledning for Energistyrelsens program til lovpligtigt eftersyn af ventilations- og klimaanlæg Programversion 1.8 Energistyrelsen 16. februar 2010 Indhold 1. Indledning... 3 1.1 Programversion 1.3...\nKviksol for Windows. Brugervejledning. Jan Erik Nielsen DTI Energi 29-05-98\nKviksol for Windows Brugervejledning Jan Erik Nielsen DTI Energi 29-05-98 Forord Brugerfladen til Kviksol for Windows er totalt ændret i forhold til de tidligere Dos versioner og derfor er denne brugervejledningen\nBachelorprojekt ENERGIPOTENTIALE BILAG. Energioptimering i forbindelse med gipspladeproduktion Claus Andersen og Steen Barsdal Bak\nBachelorprojekt 11-6-2010 BILAG ENERGIPOTENTIALE Energioptimering i forbindelse med gipspladeproduktion Claus Andersen og Steen Barsdal Bak Bilag 1: Oversigt 2009, kalcinering... 1 Bilag 2: Kalibreingsrapport


Spillet om klima - Energimuseet\nSpillet om klima\nVi ved alle at Danmarks CO2 aftryk skal reduceres med 70% frem til 2030 og at det kommer til at involvere og påvirke os alle.\nEnergimuseets nye spil SPILLET OM KLIMA er et dilemmabaseret formidlingsspil der visuelt giver stof til eftertanke om eget CO2 aftryk.\nPå en overskuelig og let forståelig måde skaber spillet et billede af, hvordan vores hverdag og de valg vi træffer påvirker klimaet. Samtidig giver spillet mulighed for diskussion om værdier, forbrugsvaner, luksus og nødvendigheder, mens vi kaster et blik ind i fremtiden og ser på hvordan verden og hverdagen måske kan se anderledes ud i 2030.\nSpillet består af to dele. I første del placeres det nuværende CO2 aftryk på spillepladen, mens grupperne i anden del skal foretage valg, så deres forbrug kommer under en grænse på 9 tons CO2.\n.. Det er her dilemmaerne opstår. Når både bopæl, interesser, transport, ferier og sågar valg af husdyr kommer op til debat. Det kan godt være, at du spiser mere grønt og mindre kød, men hvordan er det lige med streaming?\nSpillet kan benyttes af 4.-10. klasser, gymnasiale uddannelser og ungdomsuddannelser.\nHver dansker har i gennemsnit en CO2 aftryk på 17 tons.\nPå verdensplan er den gennemsnitlige aftryk 8 tons.\nI 2030 skal danskerens gennemsnitlige CO2 aftryk ned på 9 tons.\nSPILLET OM KLIMA:\nSpillet består af en spilleplade\nEn udvidet vejledning + 14 år\n12 særbrikker til udvidet spil\nDu finder lærervejledningen her.\nSpillet koster kr. 395,- + fragt (fra kr. 70,-) og kan købes ved henvendelse til info@energimuseet.dk


Netværk med ambitioner- Iværksætteren\nStartArtiklerNetværkNetværk med ambitioner\nFindes i: #2 (Juni/2003) side 12\nSusanne Hoeck\tDer er masser af hjælp at hente, når man vil starte egen virksomhed. Men når virksomheden er etableret og har brug for at vokse, hører hjælpen op. Det råder et nyt netværk bod på. Netværket Ildsjæles mål er at få medlemmernes virksomheder til at udvikle sig og tjene flere penge.\nSom selvstændig har hun oplevet, at en lang række iværksætterprojekter og offentlige instanser står på spring, for at hjælpe virksomheder i gang. Men efter halvandet til to år ophører hjælpen, og det er i virkeligheden her, der er mest brug for solid professionel vejledning, hvis virksomheden skal vokse og blive en god forretning. »Jeg savnede efter et par år som selvstændig, nogen der kunne føre mig videre, og sige »kom, næste stop er himlen«. Hvis ikke man snakker med nogen, der er nået et skridt længere, tænker man ikke stort nok, hurtigt nok.«\nEn anden forskel er, at det ikke er tabu at tale om penge eller at have ambitioner, når man deltager i netværket. Målet med Ildjsjæle er at få medlemsvirksomhederne til at vokse gennem direkte eksponering, og det kræver, at man tør være synlig. »Der er ikke meget Jantelov, og jeg oplever, at medlemmerne synes, det er rart at være et sted, hvor man kan vokse. Alle vil gerne have flere kunder, og der bliver handlet i netværket. Det er ikke bare bytte-bytte købmand, selvom der måske ofte bliver udvekslet ydelser til vennepriser«.\n»Der er ikke nogen, der sidder og holder kortene tæt ind til kroppen. Der er et stort tillidsforhold mellem medlemmerne og fællesskabet som ildsjæle fjerner helt klart nogle barrierer. Man vil gerne hjælpe hinanden, og det, at man i visse tilfælde tager penge for det, er for at understrege, at det ikke er en kaffeklub, men stadig et professionelt samvær. Omvendt tror jeg, at hvis nogen mødte op alene for at kapre nye kunder, ville de hurtigt blive frosset ud.« Du skaber selv dit netværk\nRelateredeSådan tænder du kontakterne (1) // Hvad venter vi på? (1) // Sving dig i lianerne (1) // Netværkeren (1) // Frie agenter kondenserer (1) // At netværke som nystartet (1) // Netværk er nødvendigt (1) // Første First Friday (1) // Sprouter.com: Et nyt internationalt social media-site for iværksættere (1) // Din succes afhænger af dit netværk (1) // Vis mig dit netværk, og jeg skal fortælle dig, hvad du er værd (1) // Let's do the Hub (1) // IVÆRKSÆTTEREN indgår nyt samarbejde med Dansk Iværksætter Forening (1) // DIF overtager Dansk Netværk (1) // Intelligent nabohjælp (1) // Ny forening for vækst- og videniværksættere (1) // Netværk for vognmænd (1) // Nyt stærkt koncept for networking i 2012 (1) // Danmark skal have flere succesfulde iværksættere (1) // Skal virksomheden tænkes nordisk? (1) // They can shout: Graduateland (1) // Alle nyheder: