VEJ nr 9606 af 12/12/2011 Historisk\nVEJ nr 10335 af 30/11/2007\nHenvendelse rettes i tvivltilfælde til Sundhedsstyrelsen ved den regionale Embedslægeinstitution\nDenne vejledning henvender sig til læger, som skal vurdere helbredskrav i forbindelse med ansøgning om udstedelse af kørekort og når lægen skal vurdere om en helbredstilstand/sygelig tilstand hos en patient indebærer risiko for trafiksikkerheden.\nVejledningen knytter sig til § 20, stk. 3 i bekendtgørelse om kørekort1), § 10, stk. 2, § 56, stk. 2 og § 57, stk. 4 i cirkulære om kørekort2), § 214, stk. 2 i sundhedsloven3) og § 44 i lov om autorisation og om sundhedsfaglig virksomhed4).\nI vejledningens enkelte afsnit er der under overskriften ”Til lægen” oplyst hvad lægen ved sin undersøgelse og vurdering særligt skal være opmærksom på, herunder om der vil være behov for at indhente yderlige oplysninger som for eksempel en speciallægeudtalelse.\nTilsvarende er der under overskriften ”Sundhedsstyrelsens vurdering” oplyst hvad anbefalingen til politiet ved omtalte helbredstilstand sædvanligvis vil være.\nHelbredskravene er fastsat ved lov og i administrative forskrifter, jf. bekendtgørelse om kørekort. I de fleste sager vil myndighedens afgørelse om ansøger opfylder helbredskravene være entydig og uden problemer.\nVed særlige helbredstilstande vil en vurdering fra speciallæge med særligt kendskab til den konkrete sygdom og ansøger, være nødvendig for at Sundhedsstyrelsen kan afgive sin anbefaling til politiet. Det er vigtigt, at vurderingen indeholder en stillingtagen til om kørekort kan anbefales ved den givne helbredstilstand.\nSom grundlag for attestudstedende læges vurdering kan en epikrise eller relevante dele af journalen fra behandlende specialafdeling være tilstrækkeligt, forudsat at oplysningerne beskriver ansøgers aktuelle situation og er dækkende for at lægen eller eventuelt Sundhedsstyrelsen kan vurdere ansøgers føreregnethed eller beskrive denne.\nKun i et mindre antal tilfælde vil det være nødvendigt at anmode om afgivelse af en ny speciallægeudtalelse. Sundhedsstyrelsen skelner mellem en speciallægeudtalelse og en speciallægeerklæring. Udtalelsen kan begrænses til at omfatte oplysninger om ansøgerens føreregnethed og tage aktuelt stilling til om kørekort kan erhverves eller beholdes ved den givne helbredstilstand. Der vil yderst sjældent være behov for afgivelse af en egentligt omfattende speciallægeerklæring, som omtaler og vurderer alle helbredsmæssige forhold. Problemstillingen i kørekortssager er afgrænset til oplysninger om føreregnethed.\n1.4. Henvendelse rettes i tvivltilfælde til Sundhedsstyrelsen ved den regionale Embedslægeinstitution\nEr lægen tvivl om sundhedsfaglige forhold i forbindelse med udfyldelse af ”Blanket til helbredsmæssige oplysninger ved udstedelse af kørekort” og ”Lægeerklæring om diabetes i forbindelse med helbredsmæssige oplysninger ved udstedelse af kørekort” kan lægen altid rette henvendelse til den regionale Embedslægeinstitution.\n1.5. Gældende kørekorts kategorier og grupper:\nRet til erhvervsmæssig persontransport: erhverv B(Taxa) og erhverv D(Bus)\nDer stilles generelt højere helbredsmæssige krav til gruppe 2 end til gruppe 1 på grund af den fare det udgør at køre et tungt køretøj eller transportere andre mennesker erhvervsmæssigt.\nDet erkommunerne og politiet, der behandler ansøgninger om kørekort, herunder tager stilling til eventuelle vilkår i kørekortetjf. Justitsministeriets kørekortbekendtgørelse om kørekort6). Et vilkår kan for eksempel være en tidsbegrænsning af kørekortets gyldighedsperiode, krav til indretning af køretøj eller et krav om at indtage lægeordineret medicin.\nNår politiet modtager en sag, der kræver sundhedsfaglig vurdering, forelægger de sagen for Sundhedsstyrelsen ved den regionale embedslægeinstitution. Sagen forelægges med henblik på en vurdering af, om kørekortet kan udstedes, fornyes eller bevares, og om dette skal ske på særlige vilkår. Alle sagsakter fra tidligere kørekortssager medgår i vurderingen.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis en vejledende helbredsmæssig køretest ved væsentlig fysiske handikap og demenstilstande.\n2. Lægens ansvar og anmeldelsespligt § 44\nFormålet med dette afsnit i vejledningen er at præcisere de pligter, en læge har, når ansøgerens helbredsforhold ikke er forenelige med helbredskravene til motorkørsel. I afsnittet bliver det præciseret, hvornår en læge skal udstede et lægeligt kørselsforbud og hvornår en læge skal rette henvendelse til Embedslægeinstitutionen eller politiet. Ved tvivlstilfælde kan lægen altid kontakte Embedslægeinstitutionen.\nI denne vejledning bruges begrebet kørselsforbud om den periode, som en læge har vurderet, at patienten ikke kan føre motorkøretøj på betryggende måde på grund sit helbred. Begrebet kørselsforbud anvendes i daglig tale, selv om lægen ikke har kompetence til at udstede et forbud mod at føre motorkøretøj.\nLægen skal altid informere patienten, hvis hans/hendes helbred udgør en fare ved motorkørsel, så patienten er klar over sin situation. Lægen skal fortælle patienten, at han/hun skal indstille sin motorkørsel (kørselsforbud).\nKørselsforbudet skal for eksempel gives ved:\n– Neurologisk lidelse som krampeanfald, hjerneblødning med påvirket, opfattelsesevne og eller fysisk formåen\nI det omfang det er muligt, skal lægen tage stilling til de enkelte kategorier af kørekort, som patienten har. Lægen skal altså vurdere, om patientens helbred er i overensstemmelse med helbredskravene til patientens kørekortskategorier.\nDer gælder ikke en øvre tidsgrænse for, hvor længe en patient kan være underlagt et lægeligt kørselsforbud. Patienten kan derfor i princippet være underlagt et lægeligt kørselsforbud tidsubegrænset uden at Sundhedsstyrelsen eller politiet skal have kendskab til det.\n2.3. Anmeldelse til Sundhedsstyrelsen ved Embedslægeinstitutionen\nHvis lægen vurderer, at patienten ikke er indstillet på at overholde det lægelige kørselsforbud, skal lægen anmelde det til Embedslægeinstitution. Det gælder også, hvis lægen på et senere tidspunkt bliver bekendt med, at patienten ikke er indstillet på at overholde kørselsforbuddet. Hvis lægen også uden for sin virksomhed som læge observerer, at et kørselsforbud ikke overholdes, vil det være hensigtsmæssigt, at lægen følger op på dette i sit lægefaglige virke.\nNår Embedslægeinstitution modtager en anmeldelse fra en læge iht. autorisationslovens § 44, retter Embedslægeinstitution henvendelse til politiet. Det medfører, at politiet anmoder borgeren om at indlevere en aktuel/ny skematisk helbredsattest bilagt eventuelle speciallægeudtalelser, og politiet vil herefter anmode Embedslægeinstitutionen om en udtalelse.\nLægen kan videregive disse helbredsoplysninger til politiet uden patientens samtykke, da videregivelsen er nødvendig for berettiget varetagelse af åbenbar almen interesse eller af væsentlige hensyn til patienten, sundhedspersonen eller andre, jf. sundhedslovens § 43, stk. 1, nr. 2. Lægen skal dog forinden have forsøgt at indhente patientens samtykke til videregivelse af helbredsoplysningerne.\nSynsstyrkeundersøgelse foretages med Snellens tavle eller tilsvarende. Donders metode bruges til synsfeltundersøgelse. Hvis undersøgelsen viser en synsfeltdefekt eller mistanke om synsfeltdefekt, bør der indhentes udtalelse om kørekortegnethed fra speciallæge i øjensygdomme, med mindre tilstanden er stationær eller uden betydning for ansøgerens føreregnethed.\nDet binokulære synsfelt skal have en horisontal udstrækning på mindst 120°, med mindst 50° på hver side fra synsfeltets centrum og i dette område skal have en vertikal udstrækning på mindst 20° opad og mindst 20° nedad.\nDet binokulære synsfelt skal have en horisontal udstrækning på mindst 160° med mindst 70° på hver side fra synsfeltets centrum og i dette område skal have en vertikal udstrækning på mindst 30° opad og mindst 30° nedad.\nVedrørende kontrastfølsomhed og blænding findes der endnu ikke entydige målemetoder, som kan lægges til grund for en grænseværdi, hvor kørekort ikke kan anbefales. Hvis der er oplyst om betydende subjektive problemer med blænding og med at færdes i mørke, det vil sige gener i form af begrænsning af synsevnen ved nedsat belysning (natteblindhed, følsomhed over for blænding eller nedsat kontrastfølsomhed), bør der foreligge en aktuel udtalelse fra speciallæge i øjensygdomme om føreregnethed.\nBekendtgørelsens krav om at ”Korrektionen skal kunne tåles godt”betyder efter Sundhedsstyrelsens opfattelse, at kontaktlinser skal bruges dagligt eller næsten dagligt uden påviselige skadevirkninger.\nVæsentlig nedsat mørkeadaptationsevne (natteblindhed) vil også i dagslystimerne kunne udgøre en trafik sikkerhedsmæssig risiko ved færdsel i områder uden dagslys, for eksempel i tunneller og parkeringskældre.\nHøreundersøgelsen udføres med talestemme og personens ryg mod undersøgeren.\nUvarslede anfald af svimmelhed og Morbus Ménière\nLægen skal undersøge for bevægelsesindskrænkninger i ryg og hals og sikre at orientering bagud kan finde sted. Lægen skal oplyse i helbredsattesten om misdannelser eller deformiteter i ekstremiteterne, herunder nedsat herredømme over eller nedsat kraft i ekstremiteterne af betydning for betjening af styretøj, pedaler eller instrumenter. Endeligt skal lægen oplyse om tilstanden kan anses som stationær.\nHvis ansøgeren har et fysisk handikap, vil Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kunne anbefale kørekort, hvis bilinspektøren kan anbefale kørekort efter en vejledende helbredsmæssig køretest. Hvis det fysiske handikap er stationært vil Sundhedsstyrelsen sædvanligvis anbefale kørekort uden særlig tidsbegrænsning.\nLægen skal oplyse om ansøger inden for de sidste 5 år: har haft alvorlige forstyrrelser i hjerterytmen, har haft angina pectoris, har haft hjerteinfarkt, bruger pacemaker eller har gennemgået hjerteoperationer. Velbehandlet blodtryksforhøjelse hvor blodtrykket er normalt og hvor der ikke er følgetilstande og/eller asymptomatisk atrieflimmer, skal ikke anføres.\nVed vurdering skal der lægger vægt på, om ansøgeren eller føreren lider af sygdomme, der kan medføre pludselige svigt i hjerte- og kredsløbssystemet og dermed bevirke en pludselig ændring af bevidstheden.\nFor ansøgere og førere i gruppe 2 vil der ved Sundhedsstyrelsen vurdering blive lagt vægt på de yderligere risici, der er forbundet med at føre de køretøjer, som omfattes af disse kategorier. Sundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis ikke kørekort til ansøgere, der har fået indopereret en ICD enhed.\nUndersøgelse og behandlingsmuligheder i forbindelse med hjerte-kar sygdomme er i løbende udvikling, derfor kan ”Vejledning for udstedelse og fornyelse af kørekort ved hjerte-kar-sygdom” fra Dansk Cardiologisk Selskab (Nr. 9. 2001) være retningsgivende som paradigme. (Revideret udgave forventes i 2012).\nVed helbredsoplysning om ikke opereret aortaaneurysme (thorakalt eller abdominalt) bør der foreligge en udtalelse fra relevant speciallæge med vurdering af risiko for ruptur. Den sædvanlige vurdering, af hvilken rupturrisiko for aorta aneurysmer der vil kunne accepteres, hvis Sundhedsstyrelsen anbefaler kørekort, er for gruppe 2 kategorier skønnet til en rupturrisiko på under 5 % og ved gruppe 1 kategorier skønnet til en risiko under 10 %.\n5) Kørekort kan kun i helt særlige tilfælde udstedes, fornyes eller bevares for ansøgere eller førere, der behandles med medicin (dvs. insulin og/eller evt. anden medicin), som medfører risiko for fremkaldelse af hypoglykæmi, efter udtalelse fra speciallæge i intern medicin med særligt kendskab til diabetes. I vurderingen skal der særligt tages hensyn til typen af diabetes og kørekortkategorien samt sygdommens stabilitet. Udstedelse, fornyelse eller bevarelse af kørekort skal ske med vilkår om en individuelt fastsat tidsbegrænsning på højst 3 år og som minimum under følgende forudsætninger:\nd) ansøgeren eller føreren kan ved lægeundersøgelsen godtgøre, at pågældende forstår risikoen i forbindelse med hypoglykæmi,\nKonsekvenserne af hypoglykæmi kan blive særlig alvorlige ved kørsel med tunge motorkøretøjer, ved personbefordring eller udrykningskørsel. Arbejdet som erhvervschauffør kan føre til uregelmæssig livsførelse og måltider, således at risiko for hypoglykæmi øges. Da erhvervschauffører tilbringer megen tid med kørsel uden pauser, øges den samlede risiko derved. Insulinbehandlede diabetikere bør derfor som udgangspunkt undgå at være erhvervschauffører, især at køre store og tunge motorkøretøjer eller køre erhvervsmæssig personbefordring.\nDette gælder specielt rutebilschauffører, som er afhængige af at følge køreplanen, og langturschauffører der kører trailerlastbiler. Taxachauffører har bedre muligheder for at tilpasse kørslen til madindtagelse mm. Ved udrykningskørsel er der ikke mulighed for at stoppe kørslen ved symptomer på lavt blodsukker, for måling af blodsukker og/eller sukkerindtagelse.\nBekendtgørelsen stiller krav om dokumentation for gruppe 1 kategorier om at ansøgeren eller føreren ved lægeundersøgelsen godtgør, at den pågældende forstår risikoen i forbindelse med hypoglykæmi og er i stand til at kontrollere sygdommen på en tilfredsstillende måde (punkt 2b). For gruppe 2 kategorier er dokumentationskravet mere omfattende (punkt 5a-e). Sundhedsstyrelsen har derfor udarbejdet en kørekortsrelateret diabetesattest, der efter styrelsens vurdering sædvanligvis vil være tilstrækkelig til at sikre bekendtgørelsens krav.\nFor ansøgere til gruppe 2 (kategori C, D erhverv B og D), som behandles med medicin, der kan medføre hypoglykæmi (insulin m.v.)12), skal der medsendes en udfyldt diabetesattest.\nFor ansøgere til gruppe 1 (kategori A og B), som behandles med medicin, der kan medføre hypoglykæmi (insulin m.v.), bør der ligeledes medsendes en udfyldt diabetesattest, hvis diabetessygdommen er ustabil eller har medført komplikationer.\nDet er Sundhedsstyrelsen opfattelse, at der på baggrund af en udfyldt diabetesattest sædvanligvis vil kunne vurderes, om diabetessygdommen er stabil og om ansøgeren har tilstrækkelig behandlings-compliance og forståelse for diabetessygdommen til at føreregnethed vil kunne vurderes.\nVed vurderingen vil der blive lagt vægt på om ansøgeren gennemfører en regelmæssig lægekontrol samt om der har været tilfælde med lavt blodsukker (hypoglykæmiske tilfælde/insulintilfælde). Det er en skærpende omstændighed hvis ansøgeren ikke har ”føling”, det vil sige manglende varslingssymptomer før bevidsthedspåvirkning.\nHvis der har været tilfælde med hypoglykæmi, vurderer Sundhedsstyrelsen behovet for en symptomfri periode inden ansøger igen må føre motorkøretøj. Skønner Sundhedsstyrelsen, at tilfældet er forklaret ud fra faktorer med minimal risiko for gentagelser, kan kørslen genoptages uden yderligere observation, hvis diabetes sygdommen i øvrigt er velkontrolleret. Er anfaldet angivet som uforklaret ud fra anamnesen, skal der observeres 3 måneders velreguleret diabetes uden tilfælde med hypoglykæmi. Er der tale om svært regulerbar diabetes med ringe compliance og gentagne tilfælde med hypoglykæmi, kan der være behov for op til 6 måneders observationsperiode.\nAnsøgere med medikamentelt behandlet diabetes skal ved udstedelse, fornyelse eller bevarelse af kørekort have udleveret Færdselsstyrelsens ”Instruktion for trafikanter, som har sukkersyge”.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis fornyelse af kørekort til kategori A, B, C, D, E og erhverv B til personer med kendt og velkontrolleret insulinbehandlet diabetes for en periode på 3 år.\nNyudstedelse af kørekort til kategori C, D, E og erhverv B og fornyelse af disse typer kørekort til personer med nydiagnosticeret insulinbehandlet diabetes anbefales sædvanligvis for 1 år, hvis de supplerende oplysninger ved diabetesattesten dokumenter stabil diabetes og hvis ansøgeren har tilstrækkelig behandlings-compliance og forståelse for diabetessygdommen Ved nydiagnosticeret diabetes forstås diabetes, der er opstået indenfor de seneste 2 år.\nSundhedsstyrelsen anbefaler ikke kørekort til erhverv D til personer med type 1 diabetes.\nSundhedsstyrelsen vil sædvanligvis anbefale udstedelse og fornyelse af kørekort til kategori A, B, C, D, E og erhverv B og D til personer med diabetes, som behandles med medicin, der ikke medfører risiko for hypoglykæmi, under forudsætning af at der ikke af andre årsager har været hypoglykæmi inden for de sidste 2 år. Den sædvanlige anbefalede tidsbegrænsning er 3 år for gruppe 2 kategorier og 5 år for gruppe 1 kategorier.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis som gældende for type 1 diabetes.\nVed vellykkede livsstilsændringer og/eller bariatrisk operation hos insulinbehandlede type 2 diabetikere, hvor behovet for insulin forsvinder, vurderer Sundhedsstyrelsen at en 3 måneders observationsperiode vil være nødvendig for at sikre, at tilstanden er stabil, førend det kan afgøres om kørekort kan anbefales på andre vilkår.\nSærligt vedrørende ansøgere til gruppe 2 kategori erhverv D med type 2 diabetes der behandles med medicin som kan medføre hypoglycæmi (insulin mv.)\nRisiko for hypoglykæmi ved type 2 diabetes vurderes generelt at være mindre end ved type l diabetes og derfor finder Sundhedsstyrelsen at erhverv D i ganske særlige tilfælde vil kunne anbefales til ansøgere med type 2 diabetes, som behandles med medicin, der kan medføre hypoglykæmi (insulin m.v.).\nI tilfælde, hvor type 2 diabetes også behandles med insulin m.v., anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis at den særlige diabetesattest bliver udfyldt af den speciallæge i intern medicin/endokrinologi med særligt kendskab til diabetes mellitus og som også er den læge, der sædvanligvis varetager behandlingen af ansøgerens diabetes.\nHvis alle 6 forhold i den særlige diabetesattest kan besvares tilfredsstillende og der ikke er andre helbredsforhold, som influerer eller taler imod, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort til erhverv D for 1 år, eventuelt højst for 3 år, med vilkår om, at ansøgeren nøje følger de forskrifter, som til enhver tid meddeles af lægen. Dette gælder især hvad angår indtagelse af lægeordineret medicin samt at diabetes sygdommen kontrolleres på en endokrinologisk specialafdeling. Dokumentation for varetagelsen heraf, (for eksempel en speciallægeudtalelse) vedlægges ansøgningen om fornyelse af kørekort.\nHvis diabetes sygdommen ændres efter en bariatrisk operation, således at blodsukker reguleringen normaliseres og behovet for medicinsk behandling ophører, vurderer Sundhedsstyrelsen tilstanden som diabetes uden medicinsk behandling.\nVed nydiagnosticeret epilepsi, vil Sundhedsstyrelsen sædvanligvis anbefale 12 måneders kørselsforbud for gruppe 1 kategorierne. Mindst de seneste 6 måneder skal være med anfaldforebyggende behandling. Ansøger kan genoptage kørslen herefter under forudsætning af, at der ikke har været epileptiske anfald i perioden. Sundhedsstyrelsen vil sædvanligvis anbefale 10 års symptomfrihed uden medicinsk behandling for gruppe 2 kategorier, inklusive erhverv B og D.\nEfter overstået anfaldsfri periode anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis at der kan udstedes kørekort med en tidsbegrænsning på 2 år for gruppe 1 kategorierne og med vilkår om, at ansøger tager den lægeordinerede medicin.\nHvis epilepsien synes at være blevet alvorligere og/eller sværere at kontrollere, vil Sundhedsstyrelsen sædvanlig anbefale at der skal være 12 måneders symptomfri periode til gruppe 1 kategorier, mindst 6 måneder skal være med anfaldsforebyggende behandling.\nFor ansøgere med epilepsi, som ikke har været og heller ikke sættes i behandling efter et epileptisk anfald, vil Sundhedsstyrelsen sædvanlig anbefale at kørekort tidligst udstedes, fornyes eller bevares efter 2 år uden yderligere anfald til gruppe 1 kategorier. Kørsel i gruppe 2 kategorier, inklusive erhverv B og erhverv D, forudsætter anfaldsfrihed uden medicinsk behandling i 10 år.\nKendt epilepsi uden anfald\nKendt epilepsi uden anfald, der påvirker bevidstheden, udløser ikke kørselsforbud.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis ikke kørselsforbud til patienter, der udelukkende har natlige (under søvn) epileptiske anfald. Sundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis vilkår og eventuelt kørselsforbud som for almindelig epilepsi i en observationsperiode på mindst 2 år, hvor der så vil kunne dokumenteres at anfaldene kun kommer om natten. Har der gennem en 2-årig observationsperiode kun været anfald om natten, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort uden særlig tidsbegrænsning.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis kørekort med en tidsbegrænsning på 3 år, hvis der ikke har været epilepsianfald i mere end 2 år, men i mindre end 5 år og eventuelt med vilkår om, at ansøger tager den lægeordinerede medicin. Tidsbegrænsningen vil sædvanligvis være 5 år, hvis der ikke har ikke været epilepsianfald i mere end 4 år. Hvis der ikke har været epilepsianfald i mere end 10 år, heraf mindst de sidste 5 år uden medicinsk behandling, anbefales sædvanligvis at kørekortet udstedes uden særlig tidsbegrænsning.\nFor gruppe 2 kategorier, herunder. erhverv B og D, hvor der har været observeret en 10-årig symptomfri periode vil Sundhedsstyrelsen sædvanligvis anbefale kørekort udstedt uden særligt tidsbegrænsning.\nGodartet Rolandisk epilepsi som barn giver næsten aldrig anfald som voksen og Sundhedsstyrelsen vil sædvanligvis anbefale kørekort på almindelige betingelser.\nEpilepsi efter absces i hjernen, kranietraume, benigne tumorer (også efter operation) eller i forbindelse med multipel sclerose skal behandles som almindelig symptomatisk epilepsi. For patienter med epilepsi i forbindelse med maligne hjernetumorer og andre progressive hjernesygdomme skal føreregenethed vurderes af embedslægeinstitution.\nKramper der alene opstår i direkte relation til et akut hovedtraume eller apopleksi og hvor anfaldet ikke gentager sig, er oftest ikke tegn på epilepsi. Der skal i disse tilfælde foreligge en neurologisk udredning af epileptiske anfald.\nVed ansøgning om nyudstedelse af kørekort til gruppe 1 kategorier anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis mindst 1 års dokumenteret symptomfri observation før genansøgning (kørselsforbud) efter sidste anfald til ansøgere med et enkeltstående, ikke alkoholrelateret krampeanfald. For gruppe 2 kategorier anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis 5 års symptomfri observation.\nFor patienter, der allerede har kørekort anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørselsforbud i 6 måneder for gruppe 1 kategorier og i 5 år for gruppe 2 kategorier.\nEfter kørselsforbuddet eroverstået uden yderligere anfald, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort for 2 år. Hvis der ikke forekommer yderligere anfald, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort for 5 år og herefter uden særlig tidsbegrænsning.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis 1 års kørselsforbud med symptomfrihed før kørsel i gruppe 1 kategorier kan genoptages.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis mindst 2 års symptomfrihed for gruppe 2 kategorier samt at en speciallæge i neurologi vurderer at risikoen for gentagelse højst er 2 % om året.\nNår der har været alkoholrelaterede kramper, foreligger der et egentlig alkoholafhængighedssyndrom og Sundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis også mindst 6 måneders dokumenteret total alkoholabstinens (se afsnit 3.14.).\nEfter kørselsforbuddet er overstået uden yderligere anfald (inkl. de 6 måneders total alkoholabstinens), vil Sundhedsstyrelsen sædvanligvis anbefale, at der kan udstedes kørekort for 2 år. Hvis der ikke forekommer yderligere anfald/misbrug, anbefales kørekort for 5 år og herefter uden særlig tidsbegrænsning.\nLipothymi, også kaldet synkope er i denne vejledning defineret som et\n”forbigående, selvbegrænsende og kortvarigt tab af bevidsthed og muskeltonus på grund af globalt cirkulationssvigt til hjernen. Trækninger i ekstremiteter kan forekomme under en synkope. Differentiel diagnose mellem en konvulsiv synkope og et epileptisk anfald må foretages på baggrund af de øvrige symptomer.”\nBevidstheden genvindes spontant, hurtigt (sekunder – minutter) og fuldstændigt.\n1. Uvarslet alvorlig synkope kan være uventet, pludselig indsættende, give personskade (for eksempel sår, brud eller hjernerystelse) eller optræde under højrisikoaktivitet (bilkørsel, arbejde med maskiner).\n2. Situationsbestemt synkope, der typisk kan forudsættes kun at opstå i en veldefineret situation. Det omfatter synkope, der ikke optræder under højrisikoaktiviter og ikke medfører personskade. Det er sjældent forekommende, at der optræder egentlig varslet synkope med tilstrækkeligt langt forvarsel (for eksempel kvalme eller utilpashedsfølelse) til at vedkommende når at sætte sig eller lægge sig.\nAdskillelsen er ikke altid mulig, men opdelingen er værdifuld for vurderingen.\nAnamnesen (sygehistorien) er meget væsentlig. Det er vigtigt at få information fra den eller de, der har observeret synkopen eller var involveret i behandlingen, og som har journalført oplysningerne. Der bør anføres varslingssymptomer, udløsende faktorer og om muligt diagnose. Kopi af ambulancejournal, skadestuejournal og/eller sygehusjournal bør vedlægges.\nMistanke om epilepsi styrkes af neurologiske symptomer i indledningsfasen, urinafgang, tungebid, postictal reorienteringsfase med forvirring, tidligere krampeanfald, tidligere større hovedtraume, strukturelle forandringer i hjernen, moderat alkoholindtagelse eller søvndeprivation som udløsende faktor. Ved klinisk epilepsimistanke bør der indhentes neurologisk speciallægevurdering.\nSynkope som følge af hjertesygdom har en alvorlig prognose, såvel med hensyn til recidiv som pludselig død, og skal udelukkes. Dette kan ske ved sygehistorie, klinisk undersøgelse, EKG, ekkokardiografi ved mislyd eller klinisk mistanke om hjertesygdom, arbejds-EKG ved mistanke om hjertesygdom eller hvis synkopen var anstrengelsesrelateret og rytmeregistrering ved mistanke om hjerterytmeforstyrrelse som årsag. Ved klinisk mistanke om hjertesygdom bør der indhentes kardiologisk speciallægevurdering.\nDe tilfælde, der ikke kan forventes at optræde under bilkørsel, er for eksempel. lipothymi, der opstår i veldefinerede situationer, som for eksempel miktionssynkoper eller synkoper, når en person har stået op igennem længere tid (tæt kø, koncertarrangement) uden at kunne bevæge sig og dermed ikke har kunnet aktivere venepumpen.\nSundhedsstyrelsens anbefaling om kørselsforbud/symptomfri observation kan i disse tilfælde fraviges.\nHvis helbredsoplysningerne er tilstrækkelige til, at der med helt overvejende sandsynlighed kan klarlægges, at der er tale om en enkeltstående situationsbestemt eller egentlig varslet synkope, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis ikke at følgende synkoper medfører kørselsforbud/symptomfri observation:\n– Enkeltstående situationsbestemt synkope under interkurrent sygdom med febrilia og dehydrering (uden epileptogene træk)\n– Enkeltstående banal situationssynkope som miktionsynkope\nVed synkope af usikker årsag er en eksklusionsdiagnose, hvor der ikke er klare holdepunkter for reflekssynkope, situationssynkope, hjertesygdom, hypoglycæmi, epilepsi-lignende anfald, hvor årsagen er ukendt, er det vanskeligt at vurdere prognosen og risiko for gentagelse uden en længere observationsperiode.\nGruppe 1 kategorier: Ved uvarslede ikke situationsbestemte synkoper anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis 12 måneders kørselsforbud under forudsætning af symptomfrihed i perioden. Hvis ansøgeren allerede har et kørekort anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis 6 måneders kørselsforbud.\nVed nyudstedelse af kørekort til gruppe 1 kategorier ved en enkeltstående sitiationsbestemt synkope af vasovagal eller carotid sinus type, som ikke kan henføres til miktionssynkoper eller synkope, når en person har stået op igennem længere tid (tæt kø, koncertarrangement) eller under interkurrent sygdom med febrilia og dehydrering (uden epileptogene træk) anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis 6 måneders kørselsforbud under forudsætning af symptomfrihed i perioden. Hvis ansøger allerede har kørekort, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis 3 måneders kørselsforbud.\nGruppe 2 kategorier: Ved såvel nyudstedelse som fornyelse for gruppe 2 kategorier anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis mindst 1 års kørselsforbud under forudsætning af symptomfrihed i perioden, samt dokumentation for, at en neurologisk speciallæge vurderer at risikoen for gentagelse højst er 2 % om året.\nGruppe 1 og gruppe 2 kategorier: Ved gentagne synkoper anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis, at kørselsforbuddet forlænges op til den dobbelte længde.\nNår kørselsforbuddet eroverstået uden yderligere anfald, anbefaler vil Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort for 2 år. Når der herefter ikke forekommer yderligere anfald, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort for 5 år og herefter uden særlig tidsbegrænsning.\nTransitorisk cerebral iskæmi (TCI) let apopleksi: Definitorisk er varigheden ved TCI mindre end 24 timer, men de fleste episoder varer mindre end 1 time. Ved en let apopleksi forstås en apopleksi, hvor symptomerne er remitteret indenfor 1 uge. Er der ved CT eller MR scanning påvist et infarkt er diagnosen apopleksi uafhængig af varigheden.\nApopleksi: Hvis symptomerne ikke er remitteret inden for 1 uge og der således er længerevarende neurologiske udfald, foreligger der en moderat/svær apopleksi.\nGruppe 1 kategorier (A, B og B/E)\nFor ansøgere med mindre end 4 point efter SP2-kriterierne, hos hvem ultralyd af halskarrene viser mindre end 50 % stenose og EKG er uden atrieflimren, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis ikke kørselsforbud.\nHvis de 2 nævnte undersøgelser (UL og EKG) ikke er udført, og der er konstateret mere end 50 % stenose og har ansøger atrieflimmer eller er der SP-II kriterier mellem 4 og 7 point, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis 3 måneders kørselsforbud.\nGruppe 2 kategorier (C, C/E, D, D/E, erhverv B, erhverv D og kørelærer)\nHar ansøgeren mellem 0 og 3 point anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis 3 måneders kørselsforbud. Hvis de to nævnte undersøgelser (UL og EKG) ikke udført, og er der konstateret mere end 50 % stenose og har ansøger atrieflimmer eller er der SP-II kriterier mellem 4 og 7 point, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis 6 måneders kørselsforbud.\nNår kørselsforbuddet eroverstået uden yderligere anfald, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort for 2 år og eventuelt med vilkår om, at ansøger tager den lægeordinerede medicin. Såfremt der herefter ikke forekommer yderligere anfald, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort for 5 år og herefter uden særlig tidsbegrænsning.\nAlder under 70 år, hypertension, iskæmisk hjertesygdom, sukkersyge, tidligere apopleksi og hjerteinsufficiens.\nHvis der er symptomgivende carotisstenose > 70 %, evt. hypertension, men ingen andre risikofaktorer, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørselsforbud til gruppe 1 kategorier indtil 1 måned efter carotisendarterektomi, dog tidligst genoptagelse af bilkørsel 3 måneder efter apopleksi. Til gruppe 2 kategorier anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis dobbelt så langt kørselsforbud, som til gruppe 1 kategorier.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis 6 måneders kørselsforbud til gruppe 1 kategorier, når ansøger har flere risikofaktorer, hvor der er foretaget grundig udredning og ansøger har startet relevant profylaktisk medicinsk og eventuelt kirurgisk behandling. Til gruppe 2 kategorier anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis dobbelt så langt kørselsforbud, som til gruppe 1 kategorier.\nSundhedsstyrelsen anbefaler altid en vejledende helbredsmæssig køretest, hvis der er beskrevet mere end ubetydelige restlammelser. Den vejledende helbredsmæssige køretest anvendes også til at afdække behovet for specialindretning af køretøjet. Ved vurdering af, om apopleksi har medført intellektuel reduktion, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis vurdering af ansøgers kognitive funktioner, i svære tilfælde skal denne være foretaget af en neuropsykolog.\nDer gælder særlige forhold ved TCI og apopleksier forårsaget af carotisstenose eller atrieflimren, hvor der ikke kan tilbydes specifik behandling eller hvor tilstanden er ustabil. Risikoen for en ny tromboemboli er i disse situationer særlig høj og Sundhedsstyrelsen anbefaler derfor sædvanligvis længere kørselsforbud og krav om en vurdering af ansøger foretager af en speciallæge i neurologi.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis mindst 6 måneders kørselsforbud og krav om vurdering af ansøger foretager af en speciallæge i neurologi. Hvis denne vurderer, at risikoen for nyt anfald er blevet negligeabel, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis at ansøger kan genoptage kørsel. Hvis ikke, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørselsforbud indtil risikoen er negligeabel.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis 12 måneders kørselsforbud og at ansøger altid er vurderet af en speciallæge i neurologi, og at den neurologiske undersøgelse ikke påviser forhold der vil være hindrende for føreregnetheden, før det kan anbefales at ansøger genoptager kørsel.\nNår kørselsforbuddet eroverstået uden yderligere anfald, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis en vis tidsbegrænsning af kørekortet. Længden af tidsbegrænsningen afhænger af speciallægens vurdering.\nEfter kørselsforbuddet eroverstået uden yderligere anfald, anbefaler Sundhedsstyrelsen en vis tidsbegrænsning af kørekortet. Længden af tidsbegrænsningen afhænger af sygdomsforløbet mm.\n3.8. Andre neurologiske sygdomme\nHvis ansøger findes føreregnet, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort til kategori B for 2 år og eventuelt med vilkår om, at ansøger tager den lægeordinerede medicin. Ved eventuelle funktionshæmninger, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis en vejledende helbredsmæssig køretest med henblik på, om køretøjet skal indrettes på en særlig måde.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis at kørekortet kun udstedes til det 50. år, hvorefter det udstedes med maximalt 5 år ad gangen. Baggrunden for denne tidsbegrænsning er, at de - formentligt - aldersbetingede vulnerabilitet i centralnervesystemet, som alle personer på et eller andet tidspunkt får, synes at sætte ind fra ca. 50 års alderen. Hos personer med tidligere skader i centralnervesystemet giver dette anledning til hurtigere progredierende funktionstab. Post-polio syndrom kan således være et hurtigt forløbende syndrom med udtalte forværringer.\nTourettes syndrom i let form uden behandlinggiver sjældent alene anledning til kørselsforbud eller tidsbegrænsning af kørekortet, men eventuelt krav om medicinsk behandling. Ved et svært Tourettes syndrom skal der indhentes aktuel udtalelse om føreregnethed fra speciallæge i neurologi.\nRisikoen for at et aneurisme, der er fundet tilfældigt, rumperer og giver anledning til en subarachnoidalblødning er 2-4 % om året. Efter veloverstået behandling uden mén er risikoen for blødning stort set den samme som for resten af befolkningen.\nSvimmelhed inklusive mb. Menière\nHovedreglen er, at uvarslede anfald af balanceforstyrrelser og svimmelhed, som indebærer trafiksikkerhedsrisiko, er hindrende for anbefaling af kørekort. Det betyder, at hvis anfald af svimmelhed er varslede og ikke ekstremt voldsomme, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort til gruppe 1 med tidsbegrænsninger som ved lipotymi, det vil sige 2 år ved første forelæggelse og 5 år ved anden forelæggelse hvis tilstanden er stabil, derefter ingen tidsbegrænsning, hvis sygdommen er i ro.\nVed aktiv mb. Menière anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis ikke kørekort til gruppe 2, herunder erhverv B og D. Med aktiv sygdom forstås i denne forbindelse anfald inden for de sidste 12 måneder, dog 24 måneder for erhverv D.\nPatienter med neuritis vestibularis bør ikke køre bil før den subjektive og objektive kompensation, det vil sige fravær af nystagmus og svimmelhed ved kraftig hovedbevægelse) er indtrådt. Langtidsbehandling med antiemitika og/eller sedativa kan i sig selv udgøre en risiko for færdselssikkerheden (foruden at forlænge den centrale kompensation).\nBPPV, (benign paroxysmal positions vertigo) har ikke større betydning for føreregnetheden og trafiksikkerheden hvis der kun opstår symptomer ved kraftige fremad eller bagudbøjning.\nObstruktiv søvnapnoe (OSA)\nForeligger der mistanke eller oplysning om søvnapnoe bør der foreligge en udtalelse om føreregnethed fra speciallæge i neurologi eller anden speciallæge med særligt kendskab til søvnforstyrrelser. Der bør foreligge oplysning om behandlingens effekt og benyttelsesprocent af apparatur til fast natlig kontinuerligt overtryksbehandling (CPAP/BiPAP).\nHvis ansøger lider af søvnapnø i middelsvær til svær grad, er fast natlig behandling med CPAP/BiPAP en forudsætning for at Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kan anbefale kørekort. Sundhedsstyrelsen anser sædvanligvis 6 måneders observationsperiode for den korteste periode, i hvilken anvendelsen af CPAP/BiPAP apparatur kan vurderes. Er der tilstrækkelig høj benyttelsesprocent (> 90 %) og god behandlingseffekt, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort med vilkår om dagligt brug af CPAP/BiPAP og med tidsbegrænsning på 2 år.\nDer bør foreligge en aktuel udtalelse fra speciallæge i neurologi med oplysninger om, hvilken behandling der gives og hvorvidt ansøgeren er fri for søvnanfald efter 3 måneders behandling.\nHvis ansøger er fri for søvnanfald efter 3 måneders behandling, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort til gruppe 1 og gruppe 2 kategorier for 2 år med vilkår om, at ansøger tager den lægeordinerede medicin. Sundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis ikke kørekort til erhverv B og erhverv D.\nKørekort til gruppe 1 kategorier vil sædvanligvis kunne anbefales ved lettere psykiske lidelser, som for eksempel angstlidelser. Ved forekomst af flere psykotiske episoder eller én psykotisk episode indenfor det seneste år, vil Sundhedsstyrelsen sædvanligvis anbefale kørekort med vilkår.\nVed akut psykose, særlig mani, er det særligt vigtigt at lægen iagttager sine forpligtelser efter autorisationslovens § 44, se afsnit 2.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis kørekort, også til erhverv B og D, hvis habitualtilstand er opnået, eventuelt i forbindelse med medicinsk behandling.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis kørekort til kategori A, B, C, D og E, hvis sygdommen er stabil på velkontrolleret medicinsk behandling uden hallucinationer eller vrangforestillinger.\nSundhedsstyrelsen anbefaler kun undtagelsesvist kørekort til erhverv B og D.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis kørekort, hvis sygdommen er stabil uden mani på fortsat velkontrolleret medicinsk behandling. med tidsbegrænsning på 2 år.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis kørekort. PTSD i lettere grad indikerer ikke tidsbegrænsning. Sundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis tidsbegrænsning ved komorbiditet med skizofreni og affektiv lidelse samt ved alvorlig PTSD som kræver indlæggelse.\nVed mistanke om personlighedsforstyrrelse, hvor der er holdepunkter om nedsat dømmekraft, impulskontrol eller adfærdsforstyrrelser, der kan være farlige i trafikken, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis ikke kørekort.\nPersoner med flere symptomer og tegn på demens kan være farlige i trafikken: reduceret opmærksomhedsevne, visiospatiel svigt (nedsat evne til at opfatte og handle tredimensionalt). Såvel agnose (nedsat evne til at genkende objekter) som neglekt (svækket opmærksomhed mod en side) er meget risikofyldte i trafikken. Ved påvist cerebral lidelse bør der foreligge aktuel udtalelse om føreregnethed fra speciallæge i neurologi, eventuelt også en neuropsykologisk udtalelse.\nTest for kognitivt funktionsniveau er obligatorisk for alle ansøgere efter det fyldte 70. år. Hvis testen er negativ, skal testens resultat ikke oplyses under supplerende oplysninger.\nTesten er vejledende for lægens vurdering af om der bør udføres vejledende helbredsmæssig køretest, og testens resultat kan vurderes således:\nModerat kognitiv svækkelse: Personen kan være delvist orienteret og have forringet funktion i urskiveprøven eller i hukommelsen for 3 ord efter afledning.\nHvis der er mistanke om manglende dømmekraft og overblik, uanset om den kognitive test viser tegn på svækkelse eller ej, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis, at ansøger henvises til en vejledende helbredsmæssig køretest,\nHvis der er andre funktionsbegrænsninger, for eksempel motoriske, syns- eller kredsløbsproblemer, finder Sundhedsstyrelsen at den samlede vurdering også vil kunne berettige henvisning til en vejledende helbredsmæssig køretest.\nMental retardering (psykisk udviklingshæmmet)\nSelvom en psykisk udviklingshæmmet person gennem praktisk træning kan bestå en praktisk prøve, er det ikke sikkert at funktionsevnen i øvrigt er tilstrækkelig, for eksempel i en akut opstået vanskelig færdselssituation. Der bør foreligge en udtalelse om føreregnethed udført af relevant speciallæge, for eksempel speciallæge i neurologi, eventuelt med neuropsykologisk undersøgelse.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis kørekort til 1 kategorier, eventuelt individuel tidsbegrænsning.\nFast behandling med stærke smertestillende midler giver sædvanligvis ikke anledning til kørselsforbud/inddragelse af kørekortet, hvis der er tale om førere af motorcykel, bil, lastbil eller bus uden betalende passagerer (inkl. anhænger), og der ikke gives større doser end anbefalet (se afsnit 3.15 Vejledende døgndoser for kørekortshabiltet ved behandling med afhægighedsskabende lægemidler: tabel 1), og lægen i øvrigt skønner, at behandlingen ikke vil udgøre en sikkerhedsrisiko. Dette er dog under forudsætning af, at der i øvrigt ikke er helbredsmæssige forhold, der taler imod kørekort.\nDet kan ikke anbefales, at der føres motorkøretøj under fast behandling med benzodiazepiner og benzodiazepinlignende midler med lang halveringstid (> 10 timer). Fast længerevarende behandling med disse midler vil derfor føre til inddragelse af kørekortet\nved fornyelse, udvidelse eller generhvervelse af kørekortet, eller hvis lægen anmelder til embedslægen/Sundhedsstyrelsen efter § 44 i autorisationsloven. (se afsnit 3.15. Vejledende døgndoser for kørekortshabiltet ved behandling med afhængighedsskabende lægemidler: tabel 2).\nFast behandling med benzodiazepiner med halveringstid på 10 timer vil medføre en tidsbegrænsning i kørekortet på ét år. Ved kørekortfornyelse anbefales lægen, at udføre test for de kognitive funktioner, jf. helbredsattestens pkt. G, uanset patientens alder.\nLangvarig behandling med benzodiazepiner kan påvirke de kognitive funktioner i udtalt grad, og en påvirkning vil afsløres i testen. Er patientens kognitive funktioner påvirket, kan kørekort ikke anbefales.\nAnvendes benzodiazepiner som led i behandlingen af epilepsi, anbefales også kørselspause ved iværksættelse af behandling og ved markant øgning i dosis af igangværende behandling. Det vil ofte være relevant med en kørselspause på 4 uger, men pausens længde skal bero på en konkret vurdering. Efter denne periode kan kørslen genoptages, såfremt den daglige dosis ikke overstiger 6 mg clonazepam eller 20 mg clobazam, og såfremt der ikke er andre forhold, der taler imod. Vilkår og tidsbegrænsning på kørekortet gives efter de sædvanlige regler for vurdering af kørekortansøgere med epilepsi.\nDet er Sundhedsstyrelsen vurdering, at det ikke vil være muligt at opnå en stabil døgndækkende smertebehandling med kortvirkende opioider, også selvom disse tages som fast intervaldosis.\n– Ketogan (findes ikke længere som depotpræparat).\n– Morfin (bortset fra depotmorfin fx. Contalgin).\n– Oxynorm (der skal i stedet anvendes depotpræparatet OxyContin).\n– Tramadol - Instant release.\nVejledende maksimale døgndoser (mg) for stærkt virkende\nanalgetika ved kørekort\n* Gælder ikke injektionsbehandling eller behandling med suppositorier.\nKilde: www.medicin.dk (bortset fra Tramadol)\n1)Buprenorphin er en partiel agonist og ved vurdering af egnethed til at oppebære kørekort vil personer i buprenorphinbehandling, uanset dosis, blive vurderet som personer i behandling med mindre end 120 mg metadon.\nSundhedsstyrelsens anbefaler sædvanligvis ikke, at der føres motorkøretøj under fast behandling med benzodiazepiner og benzodiazepinlignende midler med lang halveringstid (> 10 timer), jf. tabel 2.\nFast behandling med benzodiazepiner med halveringstid på højst 10 timer vil medføre en tidsbegrænsning i kørekortet på ét år.\nKørekort (alle kategorier) kan anbefales sædvanligvis ikke ved samtidig brug af stærk smertestillende medicin i fast dosering og benzodiazepiner/benzodiazepinlignende midler, undtaget når de kortidssvirkende midler (halveringstid < 5 timer) anvendes mod søvnløshed i anbefalet dosering, og kørslen ikke finder sted i timerne efter indtagelsen.\nEkvieffektiv dosis 1) (mg)\n3.14.2. Behandling med centralstimulerende lægemidler ved hyperkinetiske forstyrrelser\nVurdering af indikation for behandling med centralstimulerende lægemidler er en speciallægeopgave, og der bør foreligge en lægeudtalelse, eventuelt fra speciallæge i psykiatri med oplysning om tilstandens sværhedsgrad, stabilitet og compliance, og om lægen vurderer, at ansøgeren kan køre bil på trafiksikkerhedsmæssigt forsvarlig vis.\nDet er Sundhedsstyrelsen opfattelse at begrundelsen for vurdering af føreregnethed vil være en sådan sygdomsgrad, at behandling med centralstimulerende midler er fundet lægeligt indiceret.\nSundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis følgende maksimale doser af centralstimulerende midler ved motorkørsel:\n(kilde: Institut for Rationel Farmakoterapi, september 2011)\nTil gruppe 2 kategorier, inklusive erhverv B og erhverv D, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis i første omgang kørekort for 1 år og med vilkår om indtagelse af lægeordineret medicin. Sundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis ved efterfølgende ansøgninger til kategorierne C, D og erhverv B og D kørekort med individuelt fastsat tidsbegrænsning fra 2 år til maksimalt 5 år.\n3.14. Alkohol, narkotika og andre lægemidler\nEfter færdselslovens § 60, stk. 1, vil et forbrug af alkohol eller bevidsthedspåvirkende stoffer ikke i sig selv være grundlag for at inddrage førerretten, men kan give anledning til, at politiet kræver dokumentation for alkoholabstinens eller stoffrihed i et nærmere fastsat tidsrum, samtidigt med at førerretten bevares. Førerretten inddrages, såfremt personen ikke ønsker at medvirke til de krævede undersøgelser.\nEr der tale om et afhængighedssyndrom vil førerretten kunne inddrages.\n”Kronisk alkoholiker” som anført i cirkulære om kørekort er en person, der har et afhængighedsforhold, således at der foreligger et ”afhængighedssyndrom” (iflg. ICD en række adfærdsmæssige, kognitive og fysiologiske effekter, der udvikler sig efter gentagen brug af et stof eller et medikament, og som typisk omfatter et stærkt ønske om at indtage stoffet eller medikamentet, svækket kontrol over dets brug, vedvarende brug trods skadelige konsekvenser, højere prioritet for indtagelsen end for andre aktiviteter og forpligtelser, forøget tolerans og somme tider fysisk abstinenstilstand).\nEr der oplysning om overforbrug (misbrug) af alkohol, lægger Sundhedsstyrelsen en aktuel udtalelse fra speciallæge i psykiatri til grund for om der foreligger et afhængighedssyndrom.\nEr der oplysning om alkoholudløste krampetilfælde, vurderes forbruget som af en sådan størrelse, at der foreligger et ”afhængighedssyndrom” (se ovenfor).\nVed alkoholafhængighedssyndrom anbefaler Sundhedsstyrelsen mindst 6 måneders dokumenteret alkoholabstinens. Dette kan ske ved kontrol under tidsmæssigt varierende fremmøde hos egen læge eller i et alkoholambulatorium. Forekomst af alkoholiske følgesygdomme (delirium tremens, alkoholhallucinose og alkoholisk demens) eventuelt med organskader vurderes på baggrund af de foreliggende lægelige oplysninger.\nNarkotika/euforiserende eller andre bevidstheds-påvirkende stoffer\nNarkotika/euforiserende eller andre bevidsthedspåvirkende stoffer påvirker føreregnetheden på forskellig måde. Hvis de indtages før eller under kørsel kan færdselssikkerheden være i fare. Hvis der foreligger et kronisk forbrug, selv om stoffet/stofferne ikke bruges i forbindelse med kørsel, er det Sundhedsstyrelsens vurdering at det må antages at føreregnetheden er kronisk påvirket.\nI forbindelse med brug/misbrug af euforiserende eller andre bevidsthedspåvirkende stoffer bør der foreligge oplysninger om misbrugets omfang og varighed herunder på hvilken måde, hvor hyppigt og i hvilke mængder de pågældende stoffer indtages.\nHvis misbruget har medført indlæggelse eller behandling, bør kopi af relevante dele af patientjournalen medsendes. I tvivltilfælde er det nødvendigt med en udtalelse fra speciallæge i psykiatri om, hvorvidt der foreligger et afhængigheds-syndrom og om kørekort kan anbefales.\nHvis ansøger har et afhængighedsforhold, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis mindst 6 måneders stoffrihed. Sundhedsstyrelsen anbefaler urinkontrol, for eksempel 6 gange på ½ år med vekslende mellemrum hos egen læge eller ved et misbrugscenter. Alle urinprøver skal være uden indhold af bevidsthedspåvirkende stoffer og er dette opfyldt, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort for 1 år. Efter dette år skal egen læge udfylde fornyet skematisk helbredsattest (motorattest). Er der på dette tidspunkt ingen mistanke om aktuelt stofmisbrug, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort uden tidsbegrænsning.\nHvis behandlingen er lægekontrolleret og har været stabil gennem 6 måneder og hvis der ikke er brug af andre bevidsthedspåvirkende midler, hverken lægemidler eller illegale stoffer, anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort til gruppe 1 kategorier med tidsbegrænsning og vilkår om lægekontrol. Kun ved dokumenteret helt særligt stabile forhold kan kørekort til kategori C anbefales. Der kan ikke anbefales kørekort til andre kategorier i gruppe 2.\nPersoner i Buprenorfin-behandling bliver altid, uanset dosis, i relation til føreregnethed, vurderes som personer i behandling med 120 mg metadon dagligt. Sundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis kørekort med tidsbegrænsning på 1 år.\nFlere lægemidler kan nedsætte opmærksomhed, reaktionsevne eller kritisk sans i samme omfang som alkohol. Det gælder specielt ved kombination af flere lægemidler. Lægemidler der kan medføre en risiko for trafiksikkerheden er sædvanligvis markeret med en rød advarselstrekant.\nAnsøgere der behandles med følgende typer af lægemidler bør særligt vurderes mht. føreregnetheden:\nSedation og akkomodationsparese (tricykliske antidepressiva) kan påvirke føreregnetheden. Sundhedsstyrelsen anbefaler, at kørsel undlades ved opstart af behandling og ved dosisøgning, eventuelt også af hensyn til sygdommen som indicerer behandlingen.\nSygdommen i sig selv samt sedation og de motoriske bivirkninger af den medinske behandling kan gøre kørsel risikofyldt. Sundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis at kørsel undlades ved opstart af behandling og ved dosisøgning indtil reaktionen på lægemidlet er kendt. Sundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis at behandling og sygdom vurderes samlet. I tvivltilfælde bør der foreligge en udtalelse fra speciallæge i psykiatri med oplysning om tilstandens stabilitet og behandlingskompliance og en vurdering af føreregnethed.\nDisse midler kan have udtalte sedative og psykomotoriske virkninger. Den neurologiske speciallæge bør vurdere om behandlingen påvirker føreregnetheden. Det er oftest epilepsien, og ikke behandlingen, som kan påvirke trafiksikkerheden.\nBrug af disse midler i forbindelse med fysisk træning kan medføre aggressivitet og svigtende impulskontrol. Sundhedsstyrelsen anbefaler sædvanligvis ikke kørekort, ved misbrug af anabole steroider.\nVed eventuel dialysebehandling bør der indhentes oplysning fra behandlende sygehusafdeling om tilstandens stabilitet.\nFor ansøgere i dialysebehandling anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis kørekort med tidsbegrænsning på 3 år, på grund af at der kan der være tale om betydelige helbredsmæssige problemer og øget morbiditet.\n3.16. Anden sygdom eller andre helbredsmæssige forhold\nFor ansøgere, som trods ilttilskud har, varigt en reduktion af den arterielle ilttension (paO2) til under 7,5 kPa (svarende til under 90 % iltmætning), anbefaler Sundhedsstyrelsen sædvanligvis ikke kørekort. Begrundelse er at hypoksæmi nedsætter koncentrationen og reaktionshastigheden, hvilket er til fare for trafiksikkerheden.\nHvis behandling med ilt (ilttilskud) bringer værdien >7,5 kPa (> 90 % iltmætning) uden betydende hypercapni (kuldioxidtension under 7 kPa) vil lungesygdommen ikke i sig selv være en hindring for, at Sundhedsstyrelsen kan anbefale kørekort. med vilkår om, at ansøger kun fører bil med anvendelse af det ilttilskud, der er foreslået af lungemedicinsk afdeling.\nVejledningen ophæver Sundhedsstyrelsens vejledning nr. 10335 af 30. november 2007 om neurologiske sygdomme og kørekort.\nVejledningen træder i kraft den 1. januar 2012.\nSundhedsstyrelsen, den 12. december 2011\n1) Bekendtgørelse nr. 304 af 2. april 2009 som ændret senest ved bekendtgørelse nr. 961 af 13. september 2011 med tilhørende bilag 2\n2) Cirkulære nr. 27 af 2. april 2009 som ændret senest ved cirkulære nr. 64 af 13. september 2011 med tilhørende bilag 1\n3) Lovbekendtgørelse nr. 913 af 13. juli 2010.\n4) Lovbekendtgørelse nr. 877 af 4. august 2011\n6) Bekendtgørelse nr. 304. af 02/04/2009\n7) Jf.§ 44 i lovbekendtgørelse nr. 877 af 4. august 2011 om autorisation af sundhedspersoner og sundhedsfaglig virksomhed (autorisationsloven).\n8) Jf. lovbekendtgørelse nr. 913 af 13. juli 2010\n9) Jf. endvidere vejledning nr. 161 af 16. september 1998 om information og samtykke og om videregivelse af helbredsoplysninger\n10) Jf. vejledning nr. 38 af 18. juni 2008 om ordination af afhængighedsskabende lægemidler\n11) Jf. vejledning nr. 161 af 16. september 1998 om information og samtykke og om videregivelse af helbredsoplysninger\n12) Medicin der kan medføre hypoglykæmi omfatter (i 2011) foruden insulin beta-celle stimulerende midler (for eksempel sulfonylurinstoffer), GPL-1 analoger og DPP-IV hæmmere m.v.


Patrick Swayze - Artists - MTV\nPatrick Wayne Swayze (udtales: ˈsweɪzi: 18. august 1952 i Houston, Texas–14. september 2009 i Los Angeles, Californien) var en amerikansk danser, skuespiller, sanger og sangskriver. Swayze fik gennembrud i rollen som danseinstruktør sammen med Jennifer Grey i filmen Dirty Dancing fra 1987\nSwayze var søn af Jesse Wayne Swayze og koreograf og balletskoleejer Patsy Swayze. Hans bror, Don Swayze, er også skuespiller. Hans formelle dansetræning var ved "the Harkness Ballet" og "Joffrey Ballet Schools" i New York City.\nPatrick Swayze fik konstateret kræft i bugspytkirtlen i slutning af januar 2008. Flere amerikanske aviser skrev, at det var meget alvorligt, men Patrick Swayzes talsmand sagde 5. marts 2008 at sygdommen var begrænset og at behandlingen havde positiv effekt. I november 2008 skrev National Enquirer dog, at kræften havde spredt sig til leveren, og at lægerne havde opgivet håbet. Det kom samtidig frem, at Swayze selv havde opgivet og havde trukket sig tilbage til sin ranch med sin kone.\nPatrick Swayze på Internet Movie Database (Engelsk)


Top 10 bedste frisører i 2017, eller vælg en god hårtørrer\nVi forstår hvordan det ser ud og hvad en god hårtørrer gør, hvilke dyser og funktioner der er brug for, uden hvilken det er let at håndtere, og hvilke mærker du kan stole på. Disse hårtørrere anvendes ikke længere til tørring, men til blid hår styling\n1 Grundlæggende om det rigtige valg\n2 De bedste hårtørrere af 2017: rating\nMorgenen på moderne piger begynder ikke med kaffe, eller rettere ikke bare med den. Før du rejser hjem, skal du have tid til at vaske dit hoved og lave en styling. I tilfælde af en katastrofal mangel på tid uden en hårtørrer kan ikke gøre. Lad os ikke skræmme læserne, men vær kun advarsel om, at en hårtørrer fra en assistent kan blive til en ægte fjende, der handler langsomt og selvsikkert dag efter dag at dræbe sundt hår. At gå til ekstremer og helt nægte kunstigt hår tørring er ikke nødvendigt – bare brug for at vide, hvilken hårtørrer der er rigtig for dig. Vi forstår hvordan det ser ud og hvad en god hårtørrer gør, hvilke dyser og funktioner der er brug for, uden hvilken det er let at håndtere, og hvilke mærker du kan stole på. Bonus-tip – bedømmelse af de bedste frisører på markedet i 2017.\nGrundlæggende om det rigtige valg\nPiger og nogle mænd, der er vant til at give deres udseende meget tid, ved godt om deres hårs egenskaber. Da hver af os er individuel, kan der ikke være en generel formel, der gør det muligt for os at bestemme, hvilken hårtørrer der er bedre. Når man går i butikken, er det mindst værd at kende din hårtype og bestemme kravene til tørretumbleren. Han kan bare tørre sit hår og kan være en multifunktionel professionel enhed.\nNok af teksterne! Vi overgår de grundlæggende parametre, som er vigtige at overveje, når du vælger en hårtørrer. Vi vil ikke torturere dig med en overflod af tekst – alt er kort og på sagen:\nkraften hos hjemlige hårtørrere varierer fra 200 til 2000 watt. Noget mere er allerede professionelle modeller. Den generelt accepterede regel er, at det tyndere og beskadigede hår, jo lavere er strømmen. Faktisk er det svært at finde en hårtørrer med en effekt under 1400-1600 W, de er hovedsagelig repræsenteret af vejvarianter, der ikke tørrer så hurtigt som de gerne vil;\ndyser øger prisen for en hårtørrer betydeligt, men forbliver ofte støvede i æsken. Den mest populære dyse er en koncentrator, der giver dig mulighed for at styre hele luftstrømmen til et lille hårområde og gøre den ønskede styling. Dyse-diffusoren med fremspring, der ligner fingre, skal tørre hår hurtigere, ikke traumatisere dem og gøre dem mere storslåede. Det er svært at lave en pæn pakning, men på bekostning af omhyggelig tørring er det okay – dysen er velegnet til skadet hår. Fen-styler – en separat type enhed, det ligner en rund kam. Fabrikanter tilbyder mange vedhæftede filer til sådanne hårtørrere, så du kan lave krøller, give hårvolumen, fjerne og rette håret. Disse hårtørrere er ikke beregnet til tørring, men til blid hår styling;\nlufttemperatur . Frisører skriker bogstaveligt talt, at det er nødvendigt at tørre håret med kold luft, da varme ødelægger dem dårligt. Først nu er der ikke altid tid til at vente på, at håret tørrer under strømmen af kølig luft, så ideelt, bør hårtørret give temperaturkontrol. Dette er også vigtigt, hvis flere mennesker bruger enheden med forskellige typer hår. Det krævede minimum er en kold luftforsyningsfunktion, og i en kvalitetsenhed bør temperaturen ændres næsten øjeblikkeligt;\ntypen af varmeelement, når man køber en hårtørrer, bekymrer os normalt mindst, og producenterne foretrækker at aflede opmærksomheden fra dette punkt, hvilket angiver ioniseringsfunktionen og andre moderigtige “lotions”. I de mest almindelige hårtørrere er der installeret et metalvarmeelement, der ofte overophedes og overophedes luften, og derfor får vi tørt hår og hovedbund. Brug ideelt et varmeelement med keramisk belægning og endnu bedre – med turmalin, men der er kun få modeller til rådighed;\nDet optimale antal hastigheder er 3, hvilket opfylder eventuelle tørringsbetingelser. Ikke længere påkrævet\nyderligere funktioner . Nogle modeller har ioniseringsfunktionen , som angiveligt burde gøre håret mere glat og lydigt. Resultatet er ikke meget effektivt: fluffy hår skal stadig være nivelleret, og ionisering dræber effekten af bulk hår. Moderne hårtørrere har funktionen af dampbefugtning , dens effektivitet vil ikke blive nægtet, men for tyndt skrøbeligt hår virker det ikke;\nbeskyttelse mod overophedning , en lang ledning med hængsel og et holdbart plastikhus – garanterer en lang og sikker brug af en hårtørrer;\nFabrikantens navn betyder meget. De testede omfatter tyske mærker Bosch og Braun, French Rowenta og Babyliss, Italian Ga.ma Piu, Japansk Panasonic, Hollandsk Philips, Engelsk Scarlett og Remington. På hjemmemarkedet er der billigere polske analoger.\nTil reference! Tørt hår er optimalt ved en temperatur på 50-60 0 C, holde håret i en afstand på 5 cm lange og uden at standse i nogle områder. Rødder kan tørres lidt varmere luft, tips – mere cool. Hvis håret allerede har tørret, kan temperaturen øges til 70-80 0 C. Det anbefales at fastsætte stylingen med kold luft.\nDe bedste hårtørrere af 2017: rating\nHemmeligheden bag succesen med enhver teknik er enkelhed, funktionalitet og lav pris. Denne model bekræfter dette, idet det er praktisk talt lederen af salget på hjemmemarkedet. Modellen har alt nødvendigt og har næsten ingenting overflødigt. Blandt de vigtigste fordele ved en lang ledning , adskillige opvarmningsmetoder og et fjernbart filter, så er det muligt at rengøre alle “indersiden” af håretørreren af hår og støv. Vægten er lille, designet er fremragende, kvaliteten af plasten i højden , kraften også. Der er ingen åbenlyse mangler, så med en lille grad af subjektivitet kan vi kalde modellen den bedste hårtørrer på markedet i øjeblikket hvad angår pris og kvalitet.\nLæs også vores artikel Hvordan vælger du et hårjern? TOP 5 bedste jern\nHvis der tildeles en lille mængde til køb af en hårtørrer, men du ikke vil ofre kvaliteten, så fungerer Polaris-modellen optimalt. Hårtørret ser godt ud, adskiller sig fra håndtagets glidende belægning , lys og er udstyret med en ioniseringsfunktion. I feedback deler brugerne erfaringerne med, at ioniseringen på deres hår virker mærkbart og yderst positivt. Ulempen ved modellen er vanskelig at finde, givet sin pris. Det eneste, i starten kan være en lugt af plastik, men dette er et træk ved de fleste nye produkter.\nDenne hårtørrer er en anden ekstrem med hensyn til værdi. Det er det værd som en top-end smartphone, det har et usædvanligt udseende, og ifølge producenten bør det skabe ægte vidundere med håret, men jeg vil tro på det, givet prisen. Hovedmodellen i modellen er fraværet af knive . Jeg husker, at Dyson helt ændrede udseendet på, hvordan støvsugeren skulle arbejde ved at udvikle cykloniske enheder. I køen hårtørrer. Dyson Supersonic giver en mere kraftig og retningsbestemt luftstrøm end en konventionel hårtørrer, håret bliver ikke længere suget ind i hårtørreren, og støj fra modellen er mindre end fra en simpel hårtørrer.\nOpvarmningstemperaturen sættes fra 28 til 100 0 C og holdt netop i tørretiden, dysen blev ved magneter, hår let og ergonomisk. Det er dog dyrere end de fleste professionelle modeller, men er udelukkende placeret som husstand. Dette er noget som Apple i hårtørrers verden, og blandt ulemperne ved pris og behovet for at vænne sig til brugen.\nKompakt vej hårtørrer med foldet håndtag og tilstrækkelig effekt. I det komplette sæt leveres adapteren til beholdere 110 I og den bekvemme taske til opbevaring og transport. For ejere af kort eller tyndt hår vil denne hårtørrer være universel. Der er ikke noget overflødigt i en frisørs anordning. Hvis ionisering og kold luft er nødvendig, skal du se andre modeller ud. Til en sådan lille pris er det en meget god hårtørrer.\nDenne hårpensel er blevet så populær, at den sikkert kan kaldes en folkemodel. Kvalitetsudførelse, det nødvendige minimum af muligheder og en relativt lav pris blev nøglen til succes. Dyserne har en keramisk belægning og roterer automatisk. Rotationshastigheder på 2, dyser i sættet er også to børster med forskellige diametre, 3 og 5 cm. Det er nemt at håndtere med en børste, der gør det muligt at krølle og rette håret, effekten er værd at bruge pengene. Brugere klager kun om tilførslen af kold luft, mere præcist at kold luft bliver kold over tid, men blandt håretørkerne med en roterende børste er dette den bedste model.\nLæs også vores artikel Sådan vælger du et krøllejern? Top 5 bedste plusser\nEn anden kvalitet hårtørrer, som fortjener vores opmærksomhed. Modellen er tilfreds med evnen til selvstændigt at justere temperaturen og strømmen af luftstrømmen, har et aftageligt filter , et stilfuldt og ergonomisk design. Brugere roser hårtørreren for fravær af unødvendige klokker og fløjter, for hvilke det er nødvendigt at overbetale, samt for pålidelighed. Modellen har ingen ulemper.\nEn fremragende hårtørrer med et udvidet sæt af vedhæftede filer, herunder en koncentrator, røgdyser og børster, de har alle en keramisk belægning, de kan rotere, hvilket giver et behageligt lægning og et fremragende resultat i slutningen. Af de behagelige træk ved et aftageligt filter og etui . Med sine funktioner klarer enheden at juble, men brugerne klager over, at indehavere af vedhæftede filer går i stykker i tide – det er det svage punkt i modellen.\nDen billigste hårtørrer i vores anmeldelse. Denne kompakte vejmodel med et foldet håndtag, men det har en anstændig strøm, så længe at lide af tørring af hår, behøver det ikke. I plusserne refererer vi til et godt design, minimumsprisen og fraværet af unødvendige funktioner. Blandt manglerne er manglen på kold luft , men på vejen er denne funktion ikke så vigtig.\nDenne hårtørrer er placeret på grænsen til husstand og professionel . Den er kraftfuld, giver dig mulighed for nøjagtigt at justere varmetemperaturen og intensiteten af luftstrømmen, har en ioniseringsfunktion og er udstyret med et keramisk belagt varmeelement . Modellen vil være en glimrende mulighed for dem, der allerede har en anstændig oplevelse i at skabe frisurer og kan klare sig med magtfulde hårtørrere. Det lyse udseende tiltrækker opmærksomhed og vil ikke gøre dig lang til at kigge efter en enhed. Hvis du har brug for en kraftfuld semi-professionel enhed, så er denne hårtørrer det bedste valg.\nVores vurdering er udført af en hårbørste fra Braun. Modellen adskiller kompaktitet, mindste vægt og funktion af dampbefugtning , hvorfor det bliver endnu lettere at opnå et ideelt lægning. Sættet omfatter en dysekam og en rund dyse med denticles, så håret kan både krølles og justeres. I anmeldelserne bemærker brugerne, at brug af enheden viser sig at opnå salon styling.\nEndelig bemærker vi, at det sammen med en hårtørrer ikke er urimeligt at bruge specielle termiske beskyttelsesmidler til hår. Installering af varmluft anbefales ikke at gøre mere end 4 gange om ugen for at bevare hårets sundhed.


Bytur i Roskilde - Piskeriset på eventyr\nRoskilde har meget at byde på – også når det gælder gastronomi. I løbet af det sidste halve år er der kommet mange nye, spændende barer og spisesteder i Roskilde i området tæt på stationen. Vi så det som en god anledning til at prøve nogle af stederne sammen med et vennepar, og første stop skulle selvfølgelig der, hvor vi ville spise aftensmad. Det blev hos Burgerklubben – en miniburgerkæde, der pt. tæller restauranten i Roskilde samt en på Frederiksberg samt en på Nørrebro i København.\nHos Burgerklubben kan du få et bredt udvalg af burgere, hvor du også kan vælge mellem forskellige typer boller og kød. En menu – dvs. burger + fritter + dip – koster 99 kr, men der er nogle enkelte burgere, du skal betale lidt ekstra for. De fleste af os kunne dog ikke stå for tilbuddet om, at man kunne få samme menu men med to sliders i stedet for én burger til 109 kr. Hvis du ikke kender sliders, så er det kort fortalt en lille burger, og det gav os jo mulighed for at smage flere burgere! To sliders hos Burgerklubben passer i øvrigt mængdemæssigt fint med én burger. Du kan også få tre sliders til 129 kr, men så sultne var der dog ingen af os, der var.\nJeg prøvede en mexiburger samt en BBQ Star – begge med oksekødsbøf og med grove fritter samt aioli til. De små burgere var virkelig lækre – saftige og velsmagende. De er muligvis Roskildes bedste burgere pt – i skarp konkurrence med Burgerkilden, der ligger tæt på. Hvis jeg endelig skulle påpege noget, de kunne gøre bedre, så ville det være flere burgere, der skilte sig ud, for selvom der var mange burgere på menukortet, så var der ikke den store forskel i indholdet. Og så var der også mange af burgerne, man skulle betale ekstra for, hvilket virkede lidt rodet.\nFritterne var ganske gode, mens dressingen var udmærket – den måtte gerne have været lidt kraftigere. Vi drak sodavand til, og det vil jeg ærlig talt ikke anbefale, for den var umanerlig flad! Næste gang snupper jeg nok bare et glas vand, for ja – det bliver ikke sidste gang, jeg besøger Burgerklubben! Aldeles glimrende fastfood!\nNu var det tid til en øl (noget man i øvrigt ikke kan få på Burgerklubben, der ikke serverer alkohol), så vi gik over til Røde Port. Selvom klokken kun var lidt over syv, så var der godt fyldt. Det lykkedes os dog at finde et ledigt bord, og så valgte vi lidt forskellige øl. Røde Port har primært egne øl på hanerne, men du finder også et par enkelte fra andre bryggerier.\nJeg synes, at det var en meget positiv oplevelse at se hvor mange, der sad og hyggede denne fredag aften, hvor et par stykker spiste aftensmad (Røde Port kan også byde på enkelte varme retter), mens de fleste sad og sludrede eller spillede terninger. En musiker var i gang med at rigge udstyret til på en lille bitte scene, men ham nåede vi dog ikke at opleve, for vi smuttede videre til næste destination, inden han gik i gang.\nRøde Port er som en lokal engelsk pub, hvor man mødes og nyder en øl eller to, mens man snakker. Det er for det voksne publikum (de unge går jo først i byen langt senere på aftenen, og Røde Port lukker kl. 23 torsdag til lørdag), og jeg vil tro, at gennemsnitsalderen denne aften var et sted mellem 40 og 50 år.\nDet eneste, jeg savner hos Røde Port, er et lidt større udvalg på fad, for jeg kan godt lide at smage noget forskelligt i løbet af en aften, men det kan være, at det kommer med tiden.\nNæste stop lå ikke langt fra Røde Port – et sted mellem 50 og 100 meter – for vi ville også aflægge Klosterkælderen, et besøg. Stedet er ved at have nogle år på bagen, men de har et ret stort udvalg af øl. De vælger også hver måned et bryghus, som de giver ekstra opmærksomhed, og i januar var der Yeastie Boys fra New Zealand. Dem skulle vi naturligvis prøve, og det var nogle ret spændende og funky øl. Jeg fik en øl, der mere var en form for syrlig og frisk limonade, og jeg er helt sikker på, at den vil gøre sig godt på en varm sommerdag. Klosterkælderen var i øvrigt også velbesøgt, og igen en dejlig hyggelig stemning. Gennemsnitsalderen var lidt lavere – nok et sted mellem 30 og 40 år.\nEfter et par omgange øl vovede vi os atter udenfor – for blot at gå nogle få skridt og ende hos Skänk, som både er øl- og vinbar og som også har eksisteret i flere år. De er særligt stærke på vinfronten, hvor de har et fint udvalg af vine på glas. Igen-igen var vi heldige at få et bord, selvom der var næsten fyldt den aften. Gennemsnitsalderen var atter faldet, men om det skyldtes stedet eller det faktum, at klokken nu var over 22, ved jeg dog ikke. Der er dog ingen tvivl om, at Skänk er et dejligt sted at hænge ud, hvis man holder af et godt glas vin, men de to i selskabet, der atter valgte øl, var dog også ganske tilfredse med deres valg.\nVi nåede ikke længere denne aften, selvom vi burde have besøgt den nye cocktailbar Chase, der ligger over for Skänk. Det må blive en anden gang. Vi kom heller ikke forbi Mulligan’s eller SOHO, der ligger i samme område, men de steder er nok mere til dem, der leder efter en fest med gang i.\n19. februar 2020at19:37\nJeg har været på Chase en enkelt gang. De har faktisk rigtigt gode cocktails. Til gengæld var vi de eneste gæster en hverdagsaften ved 22-tiden. Jeg håber at de har mere aktivitet i weekenderne, fordi ellers spår jeg dem en kort levetid med den husleje som deres lokation må betyde :-).\nI det hele taget tror jeg en cocktailbar får det svært i Roskilde, fordi der netop er kommet så mange gode steder med øl/vin, og mange vil nok søge mod København for “rigtige” cocktails.\n22. februar 2020at18:04\nDet har du nok ret i. Krydser fingre for, at det vil gå godt for dem, for indtil videre har jeg hørt godt om stedet – og så får jeg forhåbentlig snart selv besøgt stedet 🙂


Eksperter i badeværelsesdesign og -ombygning i Nørre Alslev, Sjælland - de 15 bedste eksperter | Houzz\n1 eksperter i badeværelsesdesign og -ombygning i Nørre Alslev, Sjælland\nNyt badeværelse? Stort projekt – men virkelig det værd! Du bruger et badeværelse flere gange dagligt, så både din livskvalitet og din boligs værdi stiger ganske enkelt med et nyt badeværelse. Men hvad koster et nyt badeværelse i Nørre Alslev, Sjælland så egentlig? Det kommer helt an på, om du tænker på renovering af badeværelse eller en større ombygning af badeværelse. Vælger du eksisterende bad og design løsninger kan du måske slippe med en relativt billig renovering af badeværelse, men ønsker du at designe dit eget badeværelse til skøn badewellness, så kan det blive et større greb i lommen. Mere\nMåske er du træt af det eksisterende, måske har du netop købt bolig med en ruin af et badeværelse – uanset situationen er et nyt badeværelse en investering, der bør overvejes nøje inden opstart. Når du skal i gang med badeværelse renovering i Nørre Alslev kan det være en god idé at kontakte en professionel rådgiver. Tegn dit badeværelse som du forestiller dig det, og få et realistisk estimat på prisen for renovering af badeværelse. Drejer det sig ikke om renovering eller ombygning af et komplet badeværelse, men måske blot en bad renovering: Installation af badekar eller montering af brusekabine, kan der være penge at spare ved at vælge et udpakket, men dog ubrugt, udstillingsbadeværelse hos forhandleren.\nUdover penge, måske også sved og arbejdstimer. Skal du i gang med en ombygning af badeværelse eller måske blot en mindre istandsættelse af badeværelse, er der meget, du kan gøre selv. Den dyre del ved renovering af badeværelse er ofte nedrivning og bortskaffelse af affald og byggemateriale. Medmindre du har planer om et decideret snedker badeværelse, så lav det meste selv og få en professionel til brusekabine installation eller installation af badekar…det er den del af renoveringen, du vil fortryde, hvis det ikke er gjort ordentligt! Du skal ikke tøve med at henvende dig til en badeværelsesmontør med spørgsmål omkring pris og tidsestimering. Mange års erfaring og kendskab til materialer giver en professionel den bedste platform til at rådgive dig omkring valg af materialer inden for dit budget og en tidsramme, der er realistisk. Et nyt badeværelse skal monteres i den rigtige rækkefølge – den kender en fagmand i Nørre Alslev!\nDet kan være svært at afgøre, om det bedst kan betale sig at pynte på det eksisterende eller udskifte helt. En badeværelse renovering i Nørre Alslev, Sjælland behøver ikke indebære andet end kosmetisk opfriskning af bad og design tilpasning: Du kan skifte bruseforhæng, håndklæder og bademåtter og vupti, dit badeværelse ser nyt og frisk ud. Men er størrelsen på badeværelset ikke passende, eller mangler der naturlig udluftning og dagslys i form af et vindue, så er en egentlig ombygning nødvendig. Design dit eget badeværelse ud fra funktionalitet i første omgang, så kan du altid vælge farver og interiør efterfølgende. Godt håndværk er altid en god plan, så er dine hænder ikke skruet helt rigtigt på i forhold til gør-det-selv projekter, eller har du ganske enkelt ikke tiden til en komplet badeværelse renovering så hyr fagfolk til både at renovere badeværelse og til opsætning af badeværelse. Med andre ord: Prioritér dine penge der, hvor det betaler sig, når du skal have nyt badeværelse.\nInden du hyrer en ekspert i badeværelsesdesign og -ombygning i Nørre Alslev, kan du gennemse vores netværk af 1 eksperter i badeværelsesdesign og -ombygning. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste eksperter i badeværelsesdesign og -ombygning i nærheden af dig.


I weekenden kunne jeg ikke modstå disse fine ophæng. De hvide er i mat, let rug porcelæn og virkelig fine. Jeg skal have fundet et par fine grene og evt spraymale dem sorte eller hvide. Alternativt et par grene med røde bær.\nJeg er egentligt ikke den store 'juler', jeg tror det stresser mig lidt... Julen er hyggelig og en fantastisk tid med både venner og familie, vores hjem er bare ikke tæppebombet med nisser.\nIndsendt af Michelle kl. 10.34 Ingen kommentarer:\nEtiketter: decor, dekoration, hvid, jul, porcelæn, pynt, stjerner\nHyggebagning med min ældste resulterede i skæve fingre aka Halloween cookies. Hun syns de er top seje og manden i huset vil helst ikke spise dem...\nIndsendt af Michelle kl. 14.51 1 kommentar:\nEtiketter: bagning, DIY, familie\nEn tur på cyklen med pigerne ud til "bjerget" efter forsyninger.\nDu skal bruge tynd ståltråd og en lille meter silkebånd i en hvilken som helst farve for at lave din egen (næsten gratis) dørpynt.\nIndsendt af Michelle kl. 06.55 3 kommentarer:\nEtiketter: DIY, Efterår, kreativ med børn, neon\nDaim is på mandelbund\nSuper nem is som jeg ville have postet med opskrift på bloggen, men jeg nåede ikke at tage et billede af den før den var spist...\nHer: in-the-making - Ida hapser overskydende mandler sammen med mor.\nEtiketter: Daim, dessert, familie, is, opskrift\nPå dage som i dag er jeg taknemmelig for at kunne arbejde hjemme (selvom det sjældent sker). Muligheden for, at sende mails fra terrassen er en faktastisk opfindelse!\nIndsendt af Michelle kl. 04.41 2 kommentarer:\nEtiketter: arbejde, Efterår, gul\nGid jeg var en af dem der huskede at lave madplan hver uge, det er jeg bare ikke.\nHerhjemme spiser vi langt mere varieret når jeg har lavet madplan - dvs at der går længere tid før vi igen får pasta med kødsovs (som er en af børnenes favoritter).\nNu har jeg taget projektet op igen, så må vi se hvor mange uger det holder denne gang.\nHvad spiser i til aftensmad? Kom gerne med dit bedste tip\nIndsendt af Michelle kl. 08.34 4 kommentarer:\nAftensmad på max 15 minutter\nPå travle dage i børnefamilier er nem aftensmad en nødvendighed. Hvis jeg ikke selv har købt ind til dagen i forvejen ender jeg altid med panik køb i supermarkedet, og det er ofte ideforladt pga tidsnød (oftest også de samme 2-3 retter).\nEfter et cafébesøg med min store datter er jeg begyndt at lave disse, lidt caféagtige ruller, og vigtigst af alt tager det max 15 minutter!\nPhiladelphia (den almindelige smager altså bedst, fedtprocenter eller ej)\nFrisk spinat eller baby leafs\nTomater i både (helst cherry tomater).\nTag en wrap og smør Philadelphia på knap halvdelen af den. Det er vigtigt at smøre helt ud til kanten, da det yderste skal fungere som lim og holde wrappen sammen. Læg herefter fyldet på som baner og undlad fyld ude på Philadelphia-kanten (de sidste 4 cm).\nRul din wrap sammen. (Din Philadelpia kant holder rullen sammen). Skær den over på skrå for en pænere servering. Vi spiser dem sammen med gulerodsstave.\nP.S. De er også gode til en skovtur.\nP.P.S. Hvis i ikke spiser laks, kan den skiftes ud med pesto og en kyllingerest - brug stadig en smule Philadelpia til kanten for at holde rullen sammen.\nIndsendt af Michelle kl. 09.50 3 kommentarer:\nEtiketter: Aftensmad, børnefamilie, familie, frokost, opskrifter\nJeg er blevet Faster til en finlille pige, og havde i forvejen bestilt disse små sutsko hos owoshoes som en del af barselsgaven. Jeg syns de er fine - nu håber jeg at de nybagte forældre syns det samme.\nEtiketter: baby, Barselsgave, sko\nHvad gør i med alle jeres solbær? Jeg har plukket og ribbet knap 2 kilo, og samme mængde sidder pt tilbage på busken.\nJeg plejer udelukkende at bruge vores solbær til marmelade, og så er jeg tør for ideer ud over saft.\nIndsendt af Michelle kl. 08.40 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Frugt, have, solbær, sommer\nSnart bliver jeg faster til en lille pige, og det skal naturligvis kaste lidt af sig - heraf lidt æblekind. Så håber jeg resultatet falder i forældrenes smag.\nJersey har jeg ikke haft fornøjelsen (?) af, at sy i. Det skulle forhåbentlig blive til twist nederdel til mig og bukser til mine egne piger.\nIndsendt af Michelle kl. 06.10 1 kommentar:\nEtiketter: stof, stof2000, syprojekter, syslerier\nSommer jeg elsker dig!\nIndsendt af Michelle kl. 11.04 2 kommentarer:\nEtiketter: familie, hygge, sol, sommer\nJeg er blevet et år ældre, og det blev anledningen til at få brugt mine leo cupcake wrappers (som jeg ellers har værnet lidt om fordi de var så fine... Tåbeligt, ja!)\nMini cupcakes med et hindbær i midten, og hindbær frosting på toppen. Haps!\n(Der er gået kage-blog i de sidste par indlæg, undskyld).\nIndsendt af Michelle kl. 01.39 1 kommentar:\nEtiketter: bagning, bær, cake, Cupcake, fødselsdag, kage, leo, leopard, sommer\nPavlova med hvid chokolade og sæsonens første danske jordbær.\nIndsendt af Michelle kl. 13.35 3 kommentarer:\nEtiketter: bagning, jordbær, kage, sommer\nKombinationen af havregryn, smør, sukker og peanutbutter gjorde at jeg måtte tage min dårlige samvittighed i hånden og ud med løbeskoene i silenende regnvejr i går morges inden arbejde. (Gennemblødt var ikke ordet!).\nIndsendt af Michelle kl. 12.08 1 kommentar:\nEtiketter: bagning, kage\nSommerkjole med flæseærmer\nDet er længe siden jeg sidst har taget mig tid til sidde foran symaskinen. Vi kører på anden omgang skoldkopper herhjemme, og lillesøster er virkelig hårdt ramt (1000+).\nSå da begge børn tog en lur hev jeg hele balladen frem.\nKjolen minder meget om onions mønster. Denne model har flæseærmer, og det gør den lidt sødere efter min mening.\nIndsendt af Michelle kl. 10.22 2 kommentarer:\nEtiketter: børn, børnetøj, forår, kidswear, minikrea, stof, syning\nMin farmor lavede altid de her små is til os, da mig og min bror var små. De er simple og jeg husker dem som det var i går vi rendte rundt i haven under blommetræet.\nKaren Volf mini kræmmerhuse\nFyld flødeskummet i en pose med tylle, fyld de små kræmmerhuse og pynt med m&m's. Voila!\n(Min farmor lavede dem med flødeskum og syltetøj, men nogen havde åbnet en pose m&m's aftenen før...)\nPigerne elskede dem, og den store har brug for fløden. Så det må vi gøre igen en sommerdag.\nIndsendt af Michelle kl. 08.14 2 kommentarer:\nEtiketter: børn, is, sommer, sommerhusgrunde\nNogen er svært tilfreds med sine nye bukser.\nNattøjet blev flået af, og der blev kæmpet en kamp for selv at tage leggins på. Kan selv vil selv...\nIndsendt af Michelle kl. 01.21 2 kommentarer:\nEtiketter: børnetøj, familie, nameit\nJeg kan virkelig godt lide produkter hvor der er kælet for detaljen, selv emballagen er lækker! Vipp har, trods min skepsis, formået at udvide sortimentet med andet end toilet tilbehør.\nDesignet er enkelt, organisk og minimalistisk, ydersiden af hver kop er poleret i hånden. Overfladen er vildt lækker og kommer ikke til sin ret på nogen billeder - først når du har haft en af kopperne i hånden ved du hvad jeg taler om.\nVi (læs jeg) valgte de grå, og jeg må tilstå at jeg syns de hvide er lidt kedelige. På de hvide kopper kommer designet ikke helt til sin ret.\nFamilien af de små kopper må helt sikkert udvides herhjemme. Ekspedienten i butikken i København foreslog at anvende kopperne til desserter også - og jeg må give hende ret, de er fine til formålet.\nIndsendt af Michelle kl. 01.40 1 kommentar:\nEtiketter: Danish design, kaffe, køkken, Vipp\nArmy leggins med fine detaljer\nSkønne army leggins til mindsten med fine coralle knapper ved anklerne fra nameit.\nIndsendt af Michelle kl. 04.27 1 kommentar:\nEtiketter: army, børn, børnetøj, kids, kidswear, nameit\nFine Leo pumps\nFine fine Leo pumps hos Zara, og oven i købet til en fornuftig pris. Tør, tør ikke...\nIndsendt af Michelle kl. 04.54 4 kommentarer:\nEtiketter: leo, lidt til mor, shopping, sko\nSå kan det godt blive sommer - i hvert fald har jeg købt fine sommerkjoler til begge piger (mon de findes i str voksen?).\nInd i mellem syns jeg det er ok at mine piger er ens - andre gange syns jeg det er overkill. Kjolerne kunne jeg ikke stå for selvom det reelt var langærmede bluser jeg var ude efter...\nIndsendt af Michelle kl. 06.50 10 kommentarer:\nNår tiden er knap i vores lille familie, laver jeg aftensmad som ikke kræver det store snitteri og holden øje - en 4-5 faste retter, herunder klassikeren pasta bolognese.\nNår tiden er virkelig knap har jeg fået øjnene op for Urtekrams pizzaer. De er absolut en anbefaling værd. Det her er favoritten:\nIndsendt af Michelle kl. 05.18 5 kommentarer:\nEtiketter: familie, mad, pizza\nInden der gik december og travlhed i den, lavede jeg modelervoks til pigerne. (opskriften kan findes i Krudtugler og Kanelsnegle). Vi har brugt meget tid på at trille og modellere da det er noget både små og store kan deltage i.\nMindsten viste sig at være topsej til at trille små pølser. Det er kun fantasien der sætter grænser - hvad med en pølsemad på lilla rugbrød...\nIndsendt af Michelle kl. 10.48 2 kommentarer:\nEtiketter: december, familie, familiehygge, gør-det-selv


Apostelen Paulus’ opgave var at bringe evangeliet til hedningerne. Han foretog tre missionsrejser, og på to af dem nåede han helt til Athen i det daværende Akaja.\nSelvom Paulus’ primære opgave var at udbrede evangeliet blandt hedninger, glemte han aldrig sine jødiske rødder. Han var hele tiden bevidst om sin jødiske identitet og det særlige ansvar, han havde også over for sit eget folk.\nDet særlige ansvar\nI apostelens breve kommer det særlige ansvar, han føler over for sit folk, især til udtryk på to områder: Dels i hans nød for folkets frelse og dels i hans omsorg for de fattige jødekristne i Jerusalem.\nFor Paulus er evangelieforkyndelsens ABC, at evangeliet er »både for jøde, først, og for græker«, det vil sige for hedninger. Sådan skriver han det i brevet til romerne (1,16), og sådan praktiserede han det på sine rejser.\nLige meget hvor han kom, var det første sted han gik hen for at forkynde evangeliet jødernes synagoge. Han bar på en konstant længsel efter at se sit eget folk frelst, og han fortæller åbenhjertigt om, hvordan det piner ham, at hans eget folk ikke har taget imod Jesus som Messias. Den smerte kunne holde ham vågen om natten.\nDer var en anden smerte, der også fyldte apostelen, nemlig kendskabet til den fattigdom, de Jesus-troende jøder i Jerusalem levede i.\nVi ved ikke præcist, hvorfor der var så stor fattigdom blandt de jødekristne i Israel på apostelens tid. En årsag kan være, at der var en generel fattigdom blandt de laveste samfundsklasser. En anden årsag kan være, at de jøder, der var kommet til tro på Jesus som Messias, blev forfulgt på grund af deres tro. Det ved vi fra Apostlenes Gerninger var tilfældet.\nFattigdommen blandt de hellige i Jerusalem fik apostelen til at tage initiativ til en omfattende indsamling blandt de hedningekristne til hjælp for de fattige i Israel.\nPaulus viser herigennem, at han ikke alene havde omsorg for menneskers åndelige ve og vel, men at også deres materielle levevilkår lå ham på sinde.\nDer er indimellem en tendens blandt bibeltro kristne til at fokusere så stærkt på spredningen af evangeliet, at man overser vigtigheden af det diakonale og sociale hjælpearbejde blandt nødlidende - eller i hvert fald betragter det som mindre væsentligt. Det gælder også blandt mennesker, der er ivrigt optaget af at bringe evangeliet til det jødiske folk.\nMen sådanne holdninger finder ingen støtte i Bibelen. Her skelnes der ikke mellem det ene og det andet. Tværtimod.\nDer står om Jesus, at han »gik omkring i hele Galilæa, underviste i deres synagoger, prædikede evangeliet om Riget og helbredte al sygdom og lidelse blandt folket« (Matt 4,23).\nJesu tjeneste bestod altså af disse tre ting:\n1) han proklamerede evangeliet,\n2) han underviste folket i Guds ord og\n3) han helbredte og hjalp syge, svage og udstødte.\nVed afslutningen på sin tjeneste sagde Jesus til sine disciple: »Dette er mit bud, at I skal elske hinanden, ligesom jeg har elsket jer« (Joh 15,12).\nDet er dette ord af Jesus, apostelen Paulus lever ud i praksis.\nDerfor skriver han til menighederne og minder dem om, at de som Jesu disciple ikke alene har ansvar for deres næstes åndelige ve og vel. Det er også deres pligt at hjælpe mennesker, der er i nød og har det svært.\nUd over en general formaning om at hjælpe mennesker i nød skriver Paulus, at der er to grupper af mennesker, der bør have menighedens særlige bevågenhed.\nDet er for det første vore kristne brødre og søstre. »Så lad os da gøre godt mod alle, så længe det er tid,« skriver apostelen til menigheden i Galatien (6,10) og fortsætter: »især mod vore trosfæller«. Vi har et særligt ansvar for medkristne, der har det svært.\nFor det andet har den hedningekristne menighed et særligt ansvar for, at det jødiske folk i almindelighed – og vore trossøskende blandt jøderne i særdeleshed – får den hjælp, de har behov for.\nHedningekristnes særlige ansvar over for de jødekristne i Israel blev allerede drøftet ved apostelmødet i Jerusalem efter apostelen Paulus første missionsrejse. Paulus referer fra dette møde i Galaterbrevet, og skriver blandt andet:\n»Og de, som anses for at være noget — hvad de engang var, er mig ligegyldigt, Gud gør ikke forskel på mennesker — mig pålagde de ansete intet nyt. Tværtimod, da de så, at Gud har betroet mig evangeliet for de uomskårne, ligesom Peter for de omskårne — for han, der har givet Peter kraft til at være apostel blandt de omskårne, har også givet mig kraft til at være det blandt hedningerne — og da de forstod, hvilken nåde der var givet mig, gav Jakob og Kefas og Johannes, som anses for at være søjler, mig og Barnabas håndslag på den aftale, at vi skulle gå til hedningerne, og de til jøderne. Kun skulle vi huske på deres fattige, hvad jeg netop har bestræbt mig for at gøre« (2,6-10).\nHelt konkret iværksatte Paulus indsamlinger til de fattige i Jerusalem i de hedningekristne menigheder rundt omkring i Lilleasien, Makedonien og Akaja - ja, endog i Rom. På sine rejser og gennem sine breve til menighederne indskærper han igen og igen deres ansvar for at hjælpe de hellige i Jerusalem.\nHvorfor nu det? Hvorfor har hedningekristne et særligt ansvar for at hjælpe de Jesus-troende jøder i Jerusalem?\nJo, skriver apostelen, fordi de står i gæld til dem. »For når de som hedninger har fået del i deres (altså jødernes) åndelige goder, skylder de også at hjælpe dem med materielle goder« (Rom 15,27).\nGud har udvalgt Israel til tjeneste i sin frelsesplan for hele verden. Gennem Israels Messias og gennem Israels folk skulle frelsen komme til de andre folkeslag. Derfor står hedningefolkene i en taknemmelighedsgæld til Israels folk. Og denne taknemmelighedsgæld må helt konkret udmønte sig i, at de hedningekristne hjælper de jødekristne, når og hvor der er behov for det.\nEt af de steder, hvor Paulus skriver særligt meget om dette emne, er 2. Korintherbrev kapitlerne 8 og 9. Jeg vil nævne nogle af de vigtige ting, apostelen tager op her.\nMenighedens omsorg for andre er en prøve på kærlighedens ægthed.\n»Men ligesom I er rige på alt, på tro og tale og kundskab og al beslutsomhed og på den kærlighed, vi har vakt hos jer, må I også vise jeres rigdom i denne indsamling. Jeg siger det ikke som en befaling, men fordi jeg …vil prøve, om også jeres kærlighed er ægte« (8,7-9).\nPointen er her, at når kærligheden i menigheden er ægte, giver den sig konkrete udslag i hjælp til dem, der trænger hjælp. Også til de jødekristne i Jerusalem – selvom de bor så langt væk.\nDen kærlighed havde Paulus mødt i menighederne i Makedonien: »Under stor prøvelse og trængsel er deres overstrømmende glæde og dybe fattigdom strømmet over i den rigeste gavmildhed« (8,29).\nMakedonerne var – i modsætning til de kristne i Korinth – dybt fattige. Alligevel havde de givet overordentlig meget til indsamlingen. Dette bør være et eksempel til efterfølgelse for korintherne, skriver Paulus. Han vil dog ikke presse dem til noget. »Enhver skal give, som han har hjerte til — ikke vrangvilligt eller under pres, for Gud elsker en glad giver« (9,7).\nDen nødvendige formaning\nPaulus beskriver menigheden i Korinth som åndelig rig: »Rig på alt, på tro og tale og kundskab« (8,7). Men det halter et andet sted. Pengeindsamlingen, som blev sat i gang for over et år siden, er gået i stå.\nSelvom menigheden i Korinth skildres som åndeligt rig, har den åbenbart ikke rigtigt styr på de praktiske og nære ting, der har med omsorgsarbejdet at gøre. Derfor finder Paulus det nødvendigt at formane dem til nu at få indsamlingen bragt til afslutning, så gaven til de hellige i Jerusalem ligger klar, når han kommer.\nApostelens formaning er vist ikke mindre aktuel for os i den kristne menighed i dagens Danmark, end den var det for korintherne.\nMidt i alle de andre vigtige ting, vi har for, glemmer vi så hurtigt vores ansvar for dem, der er i nød og trænger til vores hjælp. Også i Israel.\nPaulus nøjes ikke med at komme med en formaning til at give. Han giver også menigheden en praktisk anvisning på, hvordan man rent praktisk kan gøre:\n»Hvad angår indsamlingen til de hellige, så skal også I gøre sådan, som jeg har forordnet det for menighederne i Galatien. Den første dag i ugen skal I hver især samle sammen og lægge så meget til side, som han har råd til, så der ikke først skal foretages indsamlinger, når jeg er kommet« (1 Kor 16,1-2).\nPaulus opfodrer her til regelmæssighed i givertjenesten. Han siger videre, at man ikke skal give over evne, men efter hvad man har råd til. For det er ikke meningen – som han skriver det et andet sted – at nødlidende skal blive rige på andres bekostning, men at der skal være ligelighed (2 Kor 8,13).\nNu behøver vi ikke direkte at kopiere denne praksis med at lægge til side hver uge. Det vigtigste er ikke, hvordan vi praktiserer regelmæssig givertjeneste, men at vi gør det!\nDer var ondsindede mennesker, der anklagede Paulus for at berige sig selv gennem de indsamlede midler.\nPaulus’ måde at imødegå denne mistanke og kritik på var at vælge nogle mænd, som nød tillid i menighederne, til at følge med sig til Jerusalem for at overbringe gaven til menigheden dér.\n»For vi vil undgå, at nogen bagtaler os på grund af den store sum, vi overbringer; vi stræber jo efter, hvad der er ret ikke blot i Herrens øjne, men også i menneskers« (8,20-21).\nKristne ledere, der forvalter indsamlede midler, må ikke bringe sig selv i en situation, hvor der kan stilles spørgsmålstegn ved om alt går rigtigt til, og om pengene bruges til det formål, de er givet til.\nSelvom vi ikke umiddelbart kan overføre alt det, apostelen skrev til de hedningekristne menigheder dengang på hedningekristne menigheder i dag, så er der alligevel noget, vi skal lære.\nVi har – som hedningekristen menighed – et særligt omsorgsansvar over for det jødiske folk i almindelighed og over for de Jesus-troende jøder i særdeleshed.\nLad os ikke glemme det, men finde veje til at række det jødiske folk og vores trossøskende dér den hjælp i nøden, de har så stærkt brug for - også i dag!\nIndsamlingen til de fattige blandt de hellige i Jerusalem er omtalt ikke mindre end fem steder i Det Nye Testamente:


Hvalpe- og Begynderhold August 2022\n- Opstart i Uge 32 - Ledige pladser -\nVed tilmelding til hvalpeholdet vil det være muligt at deltage i Hvalpetræf i uge 26, 28 og 29\n- nærmere info med datoer for hvalpetræf er på vej -\nDer kan være længe til august når man står med en lille hvalp eller en ung hund som man gerne vil i gang med. Derfor arrangeres der hvalpetræf sommeren over som man har mulighed for at deltage i. Her vægter vi socialisering, miljøtræning og basal lydighed med vægt på den gode kontakt.\nMan behøver ikke deltage alle gange, men kan deltage de gange hvor det passer ind. Hvalpetræf oprette ved min 4 tilmeldinger og der er plads til 8 hunde. TIlmelding er nødvendig.\nOpstart af Nyt hold august 2022\nMandag d 08 august startes nyt hold.\nOpstart af træning med hund mandag d 08 august kl 18.30-19.15 Holdet kører hver mandag frem til d 26 september. Der er ikke træning mandag d 05 september.\nTeori torsdag d 11 august 2021 kl 18.30-21.00 - Teorien afholdes online via Google Meet.\nHoldet koster 725 kr\nOpstart af nyt hold august 2021\nonsdag d 10 August startes nyt hold. Opstart af træning med hund onsdag d 10 august kl 17.30-18.15 Holdet kører hver onsdag frem til d 21 september.\nTeori torsdag d 11 august 2021 kl 18.30-21.00