Nougatis - Tidsløs dessert lavet på gode råvarer\nKurv (0,00) 0\nSmagfuld og delikat nougatis\nCremet og lækker flødeis, vaniljesktrakt og hasselnøddekrokant. Det er en klassisk opskrift på en tidløs nougatis, der falder i langt de flestes smag – og som er svær at holde sig fra. Har man en ekstra sød tand, fås nougatis også her på siden med tilsatte chokoladestykker i, så også en vaskeægte chokoladeelsker får sit behov stillet. Som med så meget andet er smag og behag ganske inviduelt – også hvad angår is og de forskellige varianter. Derfor kan det også være svært at vælge udelukkende én variant, der vil falde i de flestes smag – men skal du alligevel gøre forsøget, kan du med fordel vælge nougatisen. Hvad end du har et stort arrangement for døren, eller du blot vil være sikker på, at fredags-desserten falder i god jord, vil den bløde og velsmagende nougatis altid være en sikker vinder. Du har naturligvis muligheden for at vælge mellem flere forskellige slags nougatis, så du på bedst mulig vis kan tilfredsstille dine gæster, familiemedlemmer eller venner. Her på siden kan du eksempelvis finde den klassiske nougat-literis, som du aldrig går galt i byen med. Skal posen rystes en smule, kan du også kaste dig over en af vores spændende ispinde eksempelvis med nougatkerne eller tilsat chokoladecrunch. Uanset hvad du er på udkig efter, kan du altså finde det lige her hos Hjem-IS, og du kan selvfølgelig få det leveret direkte hjem til dig kvit og frit – læs mere her om vores smarte tilbud.\nSkulle du sidde tilbage med spørgsmål til vores brede sortiment, vores hurtige og omkostningsfrie levering eller noget helt tredje, er du altid velkommen til at tage kontakt til vores venlige og effektive kundeservice. Du har både mulighed for at nå os telefonisk eller via e-mail – du finder vores oplysninger lige her.


Marie Lu – Boghjørnet\n22. februar 2015 27. maj 2015 | Simone Hagemann\nForfatter(e): Marie Lu\nJeg havde virkelig store forventninger til denne bog, da jeg har hørt ufattelig meget godt om den, og samtidig synes beskrivelsen lød utrolig spændende. Desuden fik jeg tilsendt de første tre kapitler nogle måneder før den danske oversættelse udkom, og disse tre kapitler gjorde mig virkelig hooked på at læse videre. Bogen virkede nemlig præcis som noget for mig, og det var den virkelig også.\nHistorien var virkelig spændende, og jeg fløj igennem bogen. Jeg blev nemlig hele tiden lige nødt til at læse et kapitel mere, fordi jeg simpelthen ikke kunne slippe historien. Jeg måtte vide, hvad der ville komme til at ske, og samtidig var jeg ret nysgerrig efter at se, hvordan Day og Junes historier konkret ville komme til at flette sig sammen. Desuden virkede historien ret ægte for mig, selvom den foregår i en dystopisk verden. Hvilket jeg virkelig godt kunne lide. Desuden elskede jeg mystikken i historien, og selvom bogen var en smule forudsigelig på nogle punkter, så blev jeg overordnet ret overrasket over de forskellige twist, der var i historien.\nBogens personer fungerede ret godt for mig. Både Day og June var rigtig gode hovedpersoner, og jeg elskede at følge med i deres historier/historie. Desuden følte jeg, man kom til at lære dem ret godt at kende som personer, og jeg elskede især at følge med i Junes udvikling i løbet af bogen. Derudover synes jeg dog også, bogen indeholdte nogle virkelig gode bipersoner. Jeg håber i hvert fald meget på, at man også kommer til at høre om flere af dem i resten af serien.\nBogens sprog var hurtigt og let. Det satte et rigtig godt tempo til historien, og jeg nød det meget – også selvom der ikke som sådan var noget specielt ved det. Bogen er skrevet med kapitler fra hhv. Day og Junes synsvinkel, hvilket jeg virkelig godt kunne lide. Det fungerede rigtig godt, og jeg følte, man fik et bedre overblik over historien og samfundet, ved at følge begge synsvinkler. Desuden fungerede skiftet mellem dem rigtig godt, og jeg synes, det gav rigtig meget til selve historien, at man fulgte dem begge.\nDer var dog et eller andet ved bogen, som gjorde at jeg aldrig kom til at elske den fuldstændig. Jeg kan bare ikke finde ud af hvad. Måske blev jeg bare ikke blæst så meget bagover, som jeg havde forventet. Jeg ved det ikke rigtig, men jeg er nu stadig meget begejstret for bogen, og jeg kan slet ikke vente på, at den næste bog i trilogien udkommer på dansk. Jeg glæder mig så meget til at læse videre i serien, og til at finde ud af, hvad der nu kommer til at ske.\nCurrently reading #14: Planer for weekenden\n21. februar 2015 21. februar 2015 | Simone Hagemann\nDe sidste par uger har jeg på ingen måder fået læst så meget, som jeg har haft lyst til, og har derfor flere bøger stående, som jeg gerne vil læse lige nu. Desuden har jeg sådan en stor lyst til bare at begrave mig i bøgernes verden, uden at tænke på hverken rengøring, opvask eller lektier. Så det har jeg valgt, at jeg vil bruge min weekend på i denne uge, og jeg skal slet ikke vente med at komme igang.\nJeg er pt. i gang med at læse én bog og én graphic novel. Bogen, jeg læser, i øjeblikket er Stålhjerte af Brandon Sanderson. En bog som jeg har glædet mig længe til ville blive oversat, og nu er den her endelig. Jeg har dog indtil videre kun læst omkring 10% af den, hvilket jeg meget gerne vil have ændret i weekenden. Indtil videre virker den nemlig ret interessant, men også en smule forvirrende, og jeg glæder mig derfor til at læse videre, og se om den egentlig er noget for mig.\nDesuden er jeg omkring 35% inde i Saga, Volume 3 af Brian K. Vaughan og Fiona Staples, og jeg elsker den virkelig. Af en eller grund har jeg dog ikke læst den færdig, så det bliver uden tvivl det første, jeg gør, når jeg har udgivet dette indlæg.\nUdover de bøger, jeg er igang med, så kunne jeg virkelig også godt tænke mig at få startet ordentligt (har læst tre kapitler) på Legend af Marie Lu i weekenden. Den virker simpelthen så fed, og jeg glæder mig til at dykke ned i endnu en dystopisk verden. Samtidig vil jeg virkelig også gerne få i hvert fald startet på Rat Queens, Volume 1 af Kurtis J. Wiebe og Roc Upchurch i løbet af weekenden, da jeg har fået den af Netgalley, og virkelig glæder mig til at læse den – af en eller anden grund har jeg bare ikke fået det gjort endnu.\nJa, det er en del læseplaner, jeg har for weekenden, og jeg ved virkelig ikke, om jeg kan nå dem alle. Men jeg vil i hvert fald prøve, så godt jeg nu kan, og så må vi se, hvor meget jeg ender op med at have læst. Det vigtigste for mig er nemlig bare, at jeg får dykket ordentligt ned i læsningen igen.\nHar I også planer om at bruge (noget af) jeres weekend på læsning? Hvad læser I i øjeblikket, og kan det anbefales?


13 julegaveønsker til manden, der gerne vil tage en slapper - SLAP AF\nHoly guacamoly det går stærkt, hva? Vi har samlet 13 julegaveønsker til dig, der ønsker at skifte gear og finde ro og plads i 2021.\nnovember 18, 2020 februar 4, 2022\n1. En tur i det fri med det rigtige fodtøj\nSalomon XT-6 ADV har med sit trail-inspirerede design fundet vej til modeverdenen, da outdoormoden for alvor er i det danske gadebillede. En sko du både kan bruge ned ad strøget og i naturen.\nKøbes ved Rezet Sneaker Store til 1.300,00 kr.\n2. Fintrådet sengesæt fra Betterlinen\nSug store, nye kræfter til dig og genfind jordforbindelsen i din seng med sengetøj fra Betterlinen. Den utrolige blødhed vil revitalisere din søvn og give dig ny og fantastisk energi.\nKøbes ved Bedre Nætter. for 649,95 kr. pr. sæt her\n3. Skak mat – godnat\nSkak er blevet en sport, der ikke længere kun tilhører “nørderne”. Med norske Magnus Carlsen som verdensmester og Netflix-serien Queens Gambit er det kvadratiske brætspil efterhånden blevet et populært spil for den almene dansker. Og selvom det kræver masser af tanker og frustrationer, når du mister din springer, leder spillet dig også mod ro og fordybelse.\nKøbes ved skakshoppen til 1.099,00 kr.\n4. Slap af, når iRobot Roomba gør rent\nKunsten i en travl hverdag er at finde ud af, hvor du nemt og intelligent kan springe over, hvor gærdet er lavest. Det er der nemlig ikke nogen skam i. Specielt ikke, hvis du udstyrer dig med din nye bedste ven, Roomba.\nKøbes ved iRobot fra 9.499,00 kr.\n5. Ovia til dig, der ikke har sovet i et år\nOpskriften er enkel og til ære for dig, der forventer det ypperste: godt håndværk og de bedste materialer, der er til at opdrive. Klædt i italienske klæder i form af økologisk højkvalitets uld. Alt, der er vigtigt for dig i forhold til opbygning, kvalitet, komfort og funktionalitet.\nKøbes ved Bedre Nætter for 41.998,00 kr. her\n6. Sutter, der er klar til det danske vejr\nNår du er klar til at slappe af, så er der et eller andet komfortabelt ved et par hjemmesutter. Men de behøver ikke at ligne noget, farfar gik med i 60’erne. North Face Thermoballs er både vandtætte og isolerede, samtidig med de ser knivskarpe ud.\nKøbes ved Junkyard for 449,00 kr.\n7. Casper Christensen deler ud af livserfaringen\nDer er noget interessant ved manden. Vi lader os drive af hans tanker og humor. For man skal lede længe efter en karakter og personlighed, med så meget på CV’et – både fagligt og privat. Casper beretter i bogen om, at ha’ fundet en indre ro – noget du med garanti vil kunne lade dig inspirere af.\nKøbes på saxo.com til 239,95 kr.\n8. Linsen, der giver dig ro\nMed kameraet slynget om halsen fordyber du dig i naturen, menneskene eller arkitekturen. Med Fuji film X-t200 er det blevet lettere end nogensinde før at fange de perfekte billeder og øjeblikke.\nKøbes ved Fotoc for 6.495,00 kr.\n9. Mayan Latex hovedpude\nSom navnet antyder, består hovedpuden af en fyldig latexkerne, der giver behagelig hvile til hoved og nakke. En ansvarlig pude, der er ekstremt elastisk og åndbar. Helt konkret betyder det, at puden varmer i koldt miljø og ventilerer i varmt.\nKøbes ved Bedre Nætter for 499,95 kr. her\n10. En sport med en naturlig ro\nDer findes et utal af størrelser, formål og funktioner, men hvis du skal starte med en fornuftig spinnestang, kan du altid kigge mod ABU, der har mange år på bagen. Her får du en fornuftig stang til under en plov.\nABU Garcia Devil 10 til 399,00 kr. hos lystfisk.dk\n11. Dynen, når du skal falde til ro\nDynen er udviklet til ære for de ressourcebevidste og bærer stolt Svanemærket. Med Mayans naturlige fyld får du en dyne med vekselvirkning. Det betyder, at dynen varmer i koldt miljø og ventilerer i et varmt – ligesom ude i naturen.\nKøbes hos bedrenætter til 1.599,00 kr. her\n12. Lad huden få ro\nFørend kroppen rigtig kan slappe af, er det helt essentielt, at de inderste lag, der omfavner din krop, er i den bedst mulige kvalitet. Et godt bud, der sikrer en god nattesøvn eller en afslappende dag på sofaen, er pakken her.\nHele Pakken købes hos Organic Basic til 559,00 kr.\n13. Støjreducerende høretelefoner\nDe trådløse Bose støjreducerende 700 around-ear høretelefoner sikrer dig fordybelse og ro omkring dig. Lyden er i top og komforten ligeså. Modellen fås i fire forskellige farver.\nKøbes på bose.com til 3.299,00 kr.


Gulvafhøvling pris - Afslibning og billig gulvafslibning priser København\nGulvafhøvling pris samt priser på afhøvling er indiskutabelt billigst her. Få den aller fornuftigste gulvafhøvling pris fra et erfarent gulvfirma med kompetente gulveksperter. Trænger trægulvet i gangen, stuen eller hele huset til en kærlig hånd? Kan en gulvslibning ikke fjerne ridser, hakker og misfarvninger i dit pankegulv eller parket?\nI et sådan tilfælde kan du få brug for gulvafhøvling. For at kunne finde en konkurrencedygtig høvling pris er det dog vigtigt, at du ved, hvor og hvordan du skal søge og hvad du ønsker. I denne vejledning hjælper vi dig på vej til at nå de aller fornuftigste priser på gulvafhøvling, samt til at kende processen. Vi kommer bl.a. ind på, hvad høvling er? Hvorfor og hvornår man høvler sit parket eller plankegulv? samt hvilke maskiner og rekvisitter håndværkeren i almindelighed anvender til din høvling.\nHvordan får man den aller bedste gulvafhøvling pris?\nFor at kunne finde frem til den bedste pris på gulvafhøvling bør du få et tilbud fra os og andre gulvforetagener. Husk på, at du altid kan få et uforpligtende og gratis tilbud på gulvafhøvling her hos os. Herudover giver vi altid gode råd og god vejledning uden at det koster ekstra. Herefter har du fået en rigtig god gulvrådgivning, og er sikker på veludført slibning.\nPrisen på høvling af gulve er relevant og betyder en del for alle. For hvad koster gulvafhøvling overhovedet?\nDet er meget svær og næsten umuligt at give et utvetydigt svar på. Prisen bestemmes nemlig af utrolig adskillige forskellige faktorer såsom beliggenhed, heriblandt gulvtype, geografi, gulvafslibning og gulvbehandling mv.\nMange gulvfirmaer tilbyder gulvafhøvling i forbindelse med en afslibning samt en eventuel gulvbehandling. Hvis du er modig, kan du få en gulvfagmand til at lave gulvafhøvlingen, så du selv kan klare afslibningen. Dog vil du se, at forskellige gulvfolk har en minimums pris, hvorfor meget små opgaver er forholdsvis dyrere. Alligevel kan det betale sig at få foretaget større gulvrenovering.\nHvordan findes en erfaren gulvfagmand og gulvfirma gulvafhøvling?\nGulvafhøvling er en proces til gulvrenovering, hvor gulvfagmanden benytter en gulvhøvl, en såkaldt ‘gulvafhøvlingsmaskine’, til at høvle de massive gulvplanker ned inden gulvslibningen. Gulvafhøvling foregår typisk i kraft af en gulvhøvlemaskiner, som ved hjælpe af små påsatte knive høvler bræddegulvet. Der afhøvles høvlspåner når maskinen går i dybden af træet. Gulvafhøvling er en skidesvær opgave, der ikke kan foretages som gør-det-selv gulvarbejde. Vi foreslår derfor altid, at du benytter en professionel gulvmand til din gulvafhøvling – herpå kan du udføre afslibningen selv.\nHvornår afhøvler men et bræddegulv?\nGulvafhøvling må foretages inden selve gulvslibningen kan bruges. Her udføres høvling af trægulve når:\nDer er mørk fernisbehandling på det massive gulv\nDer er lim fra tæpper på gulvet\nI i hovedparten af disse tilfælde er det bydende nødvendigt at høvle gulvet helt ned, inden gulvslibning.\nEn afhøvling går også længere i dybden end en gulvafslibning, og derfor er det ikke alle typer gulve, der kan klare en gulvafhøvling. Hvis dit bræddegulv har været afhøvlet meget gange før, kan det velsagtens ikke afhøvles mere, hvorfor en sanering er nødvendigt.\nSkriv eller ring gerne til os, såfremt du er i tvivl om trægulvet kan tåle en gulvafhøvling eller ej.\nHvilke rekvisitter og maskiner bruger gulvfirmaer til afhøvling af trægulve?\nI en række tilfælde vil gulvsliberne anvende en rigtig gulvhøvlsmaskine til at høvle dit trægulv i dybden. Foruden gulvafhøvleren vil gulvmanden til enhver tid komme med det påkrævede maskiner og rekvisitter til at klare en efterfølgende afslibning, hvilket kan være almindeligt grej til fjernelse af kantlister, søm mm. Det kan også være en gulvsliber, slibebånd, slibeolie samt lud, olie og lak til behandling mm.\nDersom du påtænke at leje gulvsliber og rekvisitter, så kan dette lade sig gøre hos de fleste byggemarkeder og farvehandlere eller evt. hos gulvmanden.\nForfatter John PetersenUdgivet 05/04/2017 02/22/2017 Tags afslibning, billig gulvafslibning, billig gulvafslibning priser, billig priser på gulvafslibning, gulvafslibning pris, gulvafslibning priser, gulvslibning, slibning\nForrige Forrige indlæg: Lud\nNæste Næste indlæg: Gulvsliber


Det er en myte, at det er ok med en forkølelse eller influenza. For når immunforsvaret fungerer optimalt, kan vi godt undgå smitte og vinterens virusinfektioner. Det kræver dog, at immunforsvarets hvide blodlegemer får tilført energi og alle de næringsstoffer, som de behøver, når de skal angribe mikroorganismer og danne antistoffer. Men selvom vi følger sundhedsmyndighedernes kostanvisninger, er det svært at få nok D-vitamin og selen, hvis immunforsvaret skal fungere optimalt.\nVi skal selvfølgelig huske hygiejnen, men når immunforsvaret er stærkt, vil vi som regel afvise smitte.\nDerfor skal vi endelig undgå virusinfektioner og komplikationer\nDet medfødte, uspecifikke forsvar, som består af særlige proteiner og hvide blodlegemer (makrofager, monocytter, granulocytter) klarer de fleste smittekim, uden at vi mærker noget som helst. Men hvis der ikke er nok ressourcer, henter markrofagerne hjælp fra det erhvervede, specifikke forsvar, som består af T- og B- lymfocytter - og det er hele denne krigsførelse og en række stoffer kaldet cytokiner, som gør os syge og dårlige.\nNormalt bør virusinfektionen være bekæmpet i løbet af en uges tid, så vi er friske igen og har erhvervet en større immunitet.\nMen hvis immunforsvaret er meget svagt, er der fare for, at bakterier fra den naturlige mikroflora i svælget breder sig til bronkier, lunger eller mellemøre, hvor de kan forårsage komplicerede betændelser. Derfor er det så vigtigt at undgå virusinfektioner og de tilstødende komplikationer, hvor ældre, kræftpatienter og andre svage personer i værste fald bukker under af en lungebetændelse.\nAlle kroppens celler har receptorer for D-vitamin, og det gælder også immunforsvarets celler. D-vitaminet danner over 200 antibiotiske peptider, og det regulerer en masse gener, der styrker immunforsvaret og modvirker uhensigtsmæssige inflammationer.\nIfølge professor Carsten Geisler fra Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet er de såkaldte T-dræberceller lige så afhængige af D-vitamin, som en bil er af et batteri, for at kunne starte. Så snart de hvide blodlegemer genkender en virus eller bakterie, går de i gang med at dele sig eksplosivt og angribe som en aggressiv, målrettet hær. Hvis der vel at mærke er nok D-vitamin.\nMangel på D-vitamin øger risiko for virusinfektioner\nIfølge amerikanske undersøgelser øges risikoen for at blive forkølet eller få influenza med hele 40 procent, hvis D-vitaminniveauet er lavt. Folk, der i forvejen lider af astma og andre lungelidelser, har fem gange så stor en risiko for at få influenza, hvis de samtidig har et lavt D-vitaminniveau, sammenlignet med dem, der har et højere niveau i kroppen.\nVidste du at astmapatienter er særlig udsatte, hvis de mangler D-vitamin?\nVi kan kun danne D-vitamin i højsommeren\nVi danner selv det meste D-vitamin ud fra et kolesterol i huden og solens stråler. Men på vore breddegrader kan vi kun danne D-vitamin i højsommeren, når solen står højt. D-vitaminet deponeres i leveren, og mange kommer i underskud, når depoterne er opbrugt. Derfor er det ikke tilfældigt, at virusinfektioner som forkølelse og influenza typisk rammer i løbet af vinterhalvåret.\nat vi kan danne D-vitamin om vinteren, bare vi kommer ud i solen, for den står alt for lavt.\nForskere hævder, at vores behov for D-vitamin er højere\nPå en solskinsdag om sommeren kan vi i let påklædning danne omkring 60 µg D-vitamin på en halv time. Til sammenligning er der i en almindelig vitaminpille kun 5 mikrogram som dagligt referenceindtag, RI.\nD-vitaminmangel er meget udbredt\nDet antages, at omkring halvdelen af den danske befolkning mangler D-vitamin. Og selvom en blodprøve lige nu viser passende værdier, kan niveauet godt blive for lavt senere hen og måske resultere i en slem influenza efter jul eller en forårsforkølelse.\nInfluenzavaccine kontra tilskud med D-vitamin\nDer skal vaccineres 71 personer, hvis man vil undgå bare ét tilfælde af influenza. Det fremgår af The Cochrane Colaboration, som har kigget på 90 studier på området. Konklusionen er, at sunde og raske voksne ikke behøver influenzavaccine, som også er forbundet med bivirkninger. Meget tyder desuden på, at tilskud med stærke D-vitaminer er mere effektivt og tilmed helt uden bivirkninger.\nHusk også, at få nok selen til immunforsvaret\nMangel på sporstoffet selen øger især risikoen for virusinfektioner, inflammationer og kræft, som er karakteriseret af et svagt eller afsporet immunforsvar. Selen indgår i over 30 selenoproteiner med mange livsvigtige funktioner. Adskillige studier har afsløret, at et øget selenindtag kan aktivere og regulere det medfødte og det erhvervede immunforsvar, der som nævnt inkluderer forskellige hvide blodlegemer og antistoffer. Det store spørgsmål er så, hvor meget selen, vi egentlig behøver, for at være optimalt rustet.\nSelen modvirker, at virus muterer og fører immunforsvaret bag lyset. RNA virus som blandt andet giver influenza, forkølelse, herpes og hiv er særlig skrappe til at mutere, og derfor spiller selen en stor rolle i forebyggelsen og bekæmpelsen af disse infektioner.\nI en amerikansk undersøgelse har tilskud med 200 mikrogram selen øget aktiviteten af de hvide blodlegemer kaldet dræberceller med 118 procent og NK celler (Natural Killer) med 82 procent. Denne øgning giver en markant bedre beskyttelse mod infektioner.\nSelen virker desuden som en kraftig antioxidant, og mange studier har afsløret, hvordan selen spiller en stor rolle, hvad angår de ældres opretholdelse af et godt immunforsvar og et godt helbred.\nSådan beskytter senen mod infektioner\nBidrager til at hvide blodlegemer kan angribe virus og bakterier\nFungerer som antioxidant, der beskytter sunde celler.\nModvirker uhensigtsmæssige reaktioner samt inflammatione\nSelen, kilder og tilskud\nDer findes selen i fisk, paranødder, indmad, kød og fuldkorn. Men jorden i Europa er udpint, og indholdet i en almindelig dagskost ligger kun på 40-50 µg, og det er mindre end RI, som er sat til 55 ?g. Til sammenligning får andre folkeslag som amerikanere og japanere ofte mellem 100 og 200 μg selen gennem kosten, og det svarer til den mængde, som man har givet i de fleste forsøg.\nTilskud med selengær, der indeholder mange organiske selenforbindelser, giver den største lighed med selenvariationen i selenrig kost.\nHusk også den gode nattesøvn, relevant hygiejne og at vaske hænder i forebyggelsen af smitte\nGombart AF. The vitamin D-antimicrobial peptide pathway and its role in protection against infection. Future Microbiol


GRAHAM * arbejdede for et stort australsk firma i 37 år. Da han var sidst i halvtredserne, fik han med nogle få ugers varsel at vide at der ikke længere var behov for hans arbejdskraft. Man kan udmærket forstå hans rådvildhed, forbavselse og dybe bekymring for sin fremtidige velfærd. ’Hvad er der sket med mit gode job, som jeg troede jeg skulle have indtil jeg nåede pensionsalderen?’, tænkte Graham.\nDet er selvfølgelig hverken ualmindeligt eller uhørt at man kan miste sit arbejde. Men på verdensplan er de mange afskedigelser noget nyt for den nuværende generation af arbejdstagere. Der er mange årsager til arbejdsløshed, men en af de væsentligste er rationalisering. Hvad indebærer rationalisering, og hvordan er dette begreb egentlig opstået?\nArbejdsmarkedet i forandring\nØkonomierne bliver mere og mere globaliserede. Dette blev man især klar over i USA sidst i 1970’erne da virksomheder lagde mærke til at et stigende antal forbrugere købte biler, elektronik og mange andre varer der var fremstillet i udlandet.\nI et forsøg på at blive konkurrencedygtig og reducere produktionsomkostningerne begyndte amerikanske firmaer at skære ned på antallet af medarbejdere og at forbedre arbejdsmetoder og udstyr. Dette skete gennem en rationaliseringsindsats. Fremgangsmåden beskrives som „dét at reducere størrelsen af en organisations arbejdsstyrke, som regel gennem en kombination af afskedigelser, førtidspensionering, forflyttelser og naturlig afgang“.\nI nogle år var det hovedsagelig ansatte med manuelt arbejde der blev ramt af en sådan rationalisering. Men i slutningen af 1980’erne og i begyndelsen af 1990’erne begyndte nedskæringerne også at brede sig til funktionærerne, især dem i mellemlederstillinger. Denne udvikling bredte sig hurtigt til alle de industrialiserede lande. Efterhånden som det økonomiske pres fortsatte, forsøgte både det offentlige og andre arbejdsgivere at opnå besparelser gennem yderligere rationalisering.\nFor mange arbejdere er tryghed i ansættelsen en saga blot. En fagforeningsmand siger: „Folk der har ydet 10, 15 eller 20 års trofast tjeneste, har set den underforstået permanente kontrakt blive annulleret og er blevet sat på gaden.“ Delorese Ambrose fortæller i sin bog Healing the Downsized Organization at udtrykket „organisationsmennesket“ opstod i 1956 som betegnelse for den typiske arbejdstager. Hun tilføjer: „Uanset om man var menig lønmodtager eller ledende funktionær, gav man sin økonomiske velstand, sit sociale liv og sin loyalitet til organisationen i bytte for tryghed — et job for livet. Denne pagt er tydeligvis blevet brudt i den moderne virksomhed.“\nMillioner af arbejdere verden over har mistet deres job på grund af rationalisering, og ingen faggruppe er gået ram forbi. Alene i USA er et betydeligt antal mennesker blevet berørt af nedskæringerne, idet millioner af fastansatte har mistet deres job. Situationen er den samme i mange andre lande. Disse kolde tal alene kan imidlertid ikke beskrive de menneskelige lidelser som rationaliseringen har forårsaget.\nGraham, der er omtalt i indledningen til artiklen, siger: „Det virker psykisk belastende på én.“ Han sammenligner sin afskedigelse med „en sygdom eller et voldsomt fysisk traume“.\nNår folks loyalitet ikke bliver belønnet, føler de sig svigtet fordi man ikke påskønner de ofre de har bragt for firmaet. Der sker et tillidsbrud, især når mange i ledende stillinger får store bonuser for deres rationaliseringsindsats i firmaet. På grund af det pludselige tab af indkomst står de arbejdsløse desuden i fare for ikke at kunne betale husleje, gældsforpligtelser, skolepenge og lægeregninger. De får også svært ved at bibeholde deres levestandard og deres vante fritidsinteresser. Alt dette resulterer ofte i mindreværdsfølelse og fortvivlelse.\nEftersom et stabilt og meningsfyldt arbejde i høj grad bidrager til en større selvværdsfølelse, kan man forestille sig hvor hårdt det kan være for handicappede, ufaglærte og ældre at blive arbejdsløse. En undersøgelse fra Australien viste at folk mellem 45 og 59 var i størst fare for at blive sagt op, og det er netop den aldersgruppe der har sværest ved at vænne sig til forandringen.\nHvilke muligheder har man hvis man mister sit job? At arbejde på deltid eller til en lavere løn er bestemt at foretrække frem for at være arbejdsløs. Men det kan være ensbetydende med at man må affinde sig med en lavere levestandard. Det har vist sig at kun cirka en tredjedel af de afskedigede får et nyt job der giver lige så meget i løn som det de havde før, og det er med til at belaste familielivet.\nDet kan også være at man ikke føler sig tryg ved sit nuværende ansættelsesforhold. Det skyldes måske frygten for at man en dag mister det, hvilket har en snigende og nedbrydende virkning på én. Bogen Parting Company siger: „At se i øjnene at man kan miste sit job, er som at skulle vælge den bedste måde at blive ramt af en lastbil på. Det er sjældent at man når at afprøve selv de mest opfindsomme idéer fordi man som regel ikke ser lastbilen — eller ’sparekniven’ — før man bliver ramt af den.“\nHvordan bliver unge berørt af arbejdsløshed? Efter at en uddannelses- og forskningsafdeling havde foretaget en undersøgelse, blev der fremsat følgende iagttagelse: „En af de vigtigste ydre bekræftelser på at man var blevet voksen, var dét at få et fuldtidsjob. Det markerer begyndelsen til et ’rigtigt’ voksent liv i de voksnes verden og på de voksnes præmisser, med dertil hørende økonomisk uafhængighed.“ Hvis unge opfatter det at have et job som begyndelsen til deres liv som voksen, kan det følgelig tage hårdt på dem når de ikke kan finde arbejde.\nAt tackle arbejdsløshed er blevet sammenlignet med det at gå igennem et minefelt. Bogen Parting Company siger at de mest almindelige reaktioner den arbejdsløse oplever, er vrede, skam, frygt, bedrøvelse og selvmedlidenhed — følelser som er svære at håndtere. Forfatteren siger: „Man er blevet tildelt en svær opgave — at afgøre sin egen fremtid. Man har ikke selv bedt om denne opgave, man ved måske ikke hvordan man skal gribe den an, og lige pludselig føler man sig meget alene.“ Et af de største problemer de arbejdsløse ofte stilles over for, er at skulle fortælle familien at de er blevet afskediget.\nDer findes dog praktiske måder at klare konsekvenserne af arbejdsnedskæringer på. Det første man kan gøre, er straks at drosle ned ved at overveje hvordan man kan leve mere enkelt.\nHer er nogle forslag som kan hjælpe arbejdsløse til at klare den situation de er i, om end disse forslag ikke altid kan løse alle problemer. Først må man erkende at et uventet tab af job er en af vor tids realiteter. Uanset alder og erfaring bør man derfor i den måde man lever sit liv på, tage højde for at dette kan ske.\nFor det andet: Vær forsigtig med at stifte gæld for at skaffe dig goder ud over det nødvendige, såsom føde og klæder. Sæt tæring efter næring, og regn ikke med at du kan betale gæld med penge fra påregnede forfremmelser eller lønforhøjelser. Som den økonomiske situation er i dag, kan man muligvis ikke sætte sin lid til nogen langsigtet økonomisk plan overhovedet.\nFor det tredje: Spejd efter muligheder for at forenkle din tilværelse, og reducér dine økonomiske forpligtelser. Det indebærer at man afvikler gæld i forbindelse med ting der ikke er nødvendige for at man kan have en nogenlunde enkel og sund livsstil.\nFor det fjerde: Tag dine mål i livet, både de åndelige og de materielle, op til fornyet overvejelse. Derefter kan du vurdere om der er sammenhæng mellem dine mål og de beslutninger du træffer, samt afgøre hvordan de vil berøre dit liv.\nFor det femte: Det er vigtigt at man ikke længes efter at få den samme livsstil som andre der ikke lever så beskedent. Det kunne føre til at man begyndte at opdyrke et ønske om at få de samme materielle goder som de har, og blive lokket til at følge deres livsform.\nDisse få forslag kan måske hjælpe dig og din familie til at undgå den snare at stole på usikker rigdom i en særdeles usikker verden samt mange af de bekymringer som er forbundet med vore dages måde at leve på.\nFelix Rohatyn, tidligere investeringsrådgiver, citeres for at have sagt: „Der er noget fundamentalt forkert ved vores samfund når ét menneskes arbejdsløshed giver et andet menneske velstand.“ Ja, den nuværende verdensordning er så „fundamentalt forkert“ at den snart vil blive erstattet af en verden hvor begrebet livslange ansættelser vil få en betydning som overgår vores forestillingsevne. — Esajas 65:17-24; 2 Peter 3:13.\n’At ét menneskes arbejdsløshed giver et andet menneske velstand, er fundamentalt forkert’\nSpejd efter muligheder for at forenkle din tilværelse


Anklage mod VM-spiller: 'Du slog vores søn ihjel' | BT VM - www.bt.dk\n6. jul. 2018 - 8.15\nAnklage mod VM-spiller: 'Du slog vores søn ihjel'\nAmine Harit var på banen for Marokko under VM. Han spiller til daglig i tyske Schalke 04. Foto: DYLAN MARTINEZ\nBahija og Mokhtar Hakimi er ramt af en stor sorg\nForrige fredag blev deres 30-årige søn, Hisham, kørt ned og dræbt.\nBag rattet i bilen sad den marokkanske VM-spiller Amine Harit, der var tilbage i hjemlandet efter et tidligt VM-exit. Det skriver Bild, der har besøgt familien i den marokkanske by Tamallalt, der ligger 50 kilometer øst for Marakkech.\n»Jeg har det, som om at der hver dag er nogen, der knuser mit hjerte på ny. Jeg er sur. Der findes ingen medicin for denne her smerte,« siger Bahija Hakimi til Bild.\nDe nærmere omstændigheder omkring dødsulykken er uklare. Man ved, at den fandt sted forrige fredag omkring kl. 23. Her blev Hisham Hakimi kørt ned på vej hjem fra arbejde, og ifølge vidner blev han slynget 30 meter gennem luften ved påkørslen. Og døde på stedet.\nAmine Harit i aktion under VM. Foto: PAUL ELLIS\nPå tirsdag skal sagen for retten, hvor der skal falde en afgørelse. Hakimi-familien har ikke hørt noget fra Amine Harit, men har haft besøg af fodboldspillerens far - ifølge ægteparret blev de dog ikke tilbudt en økonomisk kompensation, som er ellers er islamisk skik.\n»Indil videre har jeg følelsen af, at alle retslige skridt bliver taget. Men jeg er bange for, at der gælder andre regler for Harit-familien, fordi de har penge,« siger Bahija Hakimi til Bild.\n21-årige Amine Harit opholder sig stadig i hjemlandet, har hans tyske klub, Schalke 04, oplyst til tyske medier. Hans pas og kørekort er ligeledes blevet inddraget. Dømmes han skyldig kan han få alt mellem tre måneder til fem års fængselsstraf.\nMarokko røg ud af gruppespillet ved VM. Det blev kun til et enkelt point i selskab med Spanien, Portugal og Iran i Gruppe B.\nEfter to dage uden bold fortsætter VM fredag med de første kvartfinaler.


1 Fængselsfunktionæren 10 Dansk Fængselsforbund Oktober 2006 Aalborg Arrest Randers Arrest Fængselsafd. Kærshovedgård Århus Arrest ved Horserød Helsingør Arrest i Nørre Snede på vej Renbæk på vej Vejle Arrest på vej på Søbysøgård på vej Odense Arrest på vej i Jyderup på vej i Ringe på vej Anstalten ved Herstedvester i Vridsløselille Køge Arrest\n2 Nr Fængselsfunktionæren Aalborg Arrest Randers Arrest Fængselsafd. Århus Arrest Kærshovedgård i Nørre Snede Vejle Arrest i Jyderup på vej på vej på vej Odense Arrest på vej Renbæk på vej på i Ringe Søbysøgård på vej på vej ved Horserød Helsingør Arrest Anstalten ved Herstedvester i Vridsløselille Køge Arrest 13 Leder 14 Det vælter ind med påbud 16 Arbejdstilsynet kritiserer alenearbejde 17 Dårligt arbejdsmiljø på Finansloven 18 Lene Espersen: Jeg vil drøfte arbejdsmiljøet med forligspartierne Udgivet af Dansk Fængselsforbund Vestre Kirkegårds Allé 3, 2450 København SV Tlf Fax Redaktion: Forbundsformand Kim Østerbye (ansvh.) Redaktør: John Rasmussen Talosvej 7, 2770 Kastrup Tlf Mobil Farlige indsatte på særlige afdelinger 10 Medlemsmøde i i Horsens 12 Velfærdsreformen hæver efterlønsalderen til 62 år Layout, produktion og tryk: Imprint Grafiske Løsninger Thurøvej Næstved Tlf Fax ISSN: Tjenestemændenes låneforening Halvårsmeddelelse Renteforhøjelser 14 Debat 15 Navne 16 Er du sikker på din ret til efterløn? Indlæg til Fængselsfunktionæren: Artikler modtages på CD-rom, gerne med udskrift eller pr. . Husk at angive navn, stilling og tjenestested i tilfælde af spørgsmål fra redaktionen. Indlæg til»debat«må max. være på 750 ord eller 4500 tegn incl. mellemrum. Foto modtages gerne. Hvis de ønskes retur, bedes det anført. Forsidebillede: Arbejdstilsynet har nu sendt 17 udkast og påbud om at forbedre arbejdsmiljøet i Kriminalforsorgen Indlæg senest den 14. i måneden før optagelse. Artikler og læserindlæg er ikke nødvendigvis et udtryk for redaktionens holdning eller forbundets mening. 2 Fængselsfunktionæren\n3 17 pinlige påbud LEDER Af Kim Østerbye, formand for Dansk Fængselsforbund I sidste nummer af Fængselsfunktionæren kommenterede jeg Arbejdstilsynets påbud til Anstalten ved Herstedvester og i Vridsløselille. Urimeligt, at det skulle være nødvendigt, og pinligt, at det skulle nå hertil, sagde jeg. Teksten i de to påbud var kompliceret, men budskabet var til at forstå: Gør noget ved det psykiske arbejdsmiljø og handl i stedet, stod der. Jeg var på linje med mange andre harm. Harm over at det overhovedet skulle være nødvendigt at udstikke påbud til de to fængsler. Man fristes til at sige: Det var dengang. Siden er det gået stærkt. Institution efter institution har føjet sig til: til ved Horserød, Fængslet Kærshovedgård, Helsingør Arrest, Køge Arrest, Renbæk, på Søbysøgård, i Ringe, i Jyderup, Aalborg Arrest, Randers Arrest, Århus Arrest, Vejle Arrest og Odense Arrest og hele to påbud til Fængslet ved Nørre Snede. 17 i alt. 17 markeringer af, at der er noget helt galt med vores arbejdsplads. 17 beviser på, at vi har voldsomme problemer og ikke bare er klynkemostre. 17 muligheder for, at vores ledelse bliver meldt til politiet. Kun fantasien sætter grænser for, hvad man kan vente sig: Mon der bliver tale om bøde? Vil en betinget dom være en mulighed? Eller skal nogen ministeren, direktøren, de lokale ledelser måske ind og afsone? Ordet urimeligt dækker ikke situationen mere. Det er ud over enhver beskrivelse pinligt. Vi kan ikke leve med det. Og vore chefer hvad enten der er tale om direktøren, ministeren eller det Folketingsflertal, der sætter rammerne for vores virke kan ikke blive ved med at byde os det. Derfor var vi heller ikke sene til at informere offentligheden om den katastrofale udvikling. Vi fremlagde nøgternt situationen og opfordrede Christiansborg til at tage den dybt alvorligt. Vi kan ikke leve med flere lappeløsninger og omprioriteringer, sagde vi og tilføjede: Det koster penge at forbedre arbejdsmiljøet. Får vi ikke de penge så er vi lige vidt. Heldigvis tyder meget på, at vores nødråb er blevet hørt. Retsordførerne fra både Venstre, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og De Radikale lovede nemlig hurtigt, at de ville arbejde for flere penge til arbejdsmiljøet i fængsler og arresthuse. Jeg tror på politikerne. Jeg er overbevist om, at spørgsmålet vil komme på dagsordenen, når politikerne skal forhandle om næste års finanslov. Hvor meget, hvordan og præcis til hvad står endnu hen i det uvisse. Men jeg tror på, at politikerne finder situationen lige så pinlig som jeg, og at de ved, at det er sidste udkald for at skabe anstændige arbejdsvilkår i Kriminalforsorgen en helt nødvendig statsinstitution. Fængselsfunktionæren\n4 Det vælter ind med påbud Aalborg Arrest Randers Arrest Fængselsafd. Kærshovedgård Århus Arrest ved Horserød Helsingør Arrest i Nørre Snede på vej Renbæk på vej Vejle Arrest på vej på Søbysøgård på vej Odense Arrest på vej i Jyderup på vej i Ringe på vej Anstalten ved Herstedvester i Vridsløselille Køge Arrest Arbejdstilsynets påbud fordeler sig bredt ud over Danmarkskortet. Arbejdstilsynet har for alvor skruet bissen på. Tilsynet har nu sendt 17 påbud om, at arbejdsmiljøet skal forbedres i Kriminalforsorgen. Herstedvester, Nørre Snede, Ringe, Aalborg, Jyderup, Randers, Kærshovedgård, Helsingør, Horserød, Odense, Vejle, Renbæk, Vridsløselille, Køge, Århus, Søbysøgård. Man skal have fulgt godt med i geografitimerne i folkeskolen, hvis man skal have overblik over alle de påbud, som for øjeblikket dukker op i postkassen hos Direktoratet for Kriminalforsorgen. I syd, i nord, i øst, i vest. ene fra Arbejdstilsynet rammer fængsler og arresthuse overalt på Danmarkskortet. Fængselsfunktionæren kunne i september oplyse, at Arbejdstilsynet har udstedt to påbud til Kriminalforsorgen om at forbedre det psykiske arbejdsmiljø. I mellemtiden er tallet nu næsten nidoblet til 17 påbud eller udkast til påbud. Det er det største antal påbud, Ar- 4 Fængselsfunktionæren\n5 bejdstilsynet har udstedt til en statslig arbejdsplads med uniformeret personale de seneste år. Til sammenligning har tilsynet de sidste tre år ikke udstedt påbud til Forsvaret og kun et til Politiet. Arbejdspsykolog i Arbejdstilsynet, Carl Suwalski, bekræfter, at tilsynet nu er nødsaget til at bruge det stærkeste magtmiddel i arbejdsmiljøloven: Muligheden for at udstede påbud. Vi har udstedt påbud eller udkast til påbud til syv arresthuse og til ni fængsler hvoraf ét fængsel har fået to påbud, siger Carl Suwalski. Han oplyser, at otte af påbudene i første omgang er i udkast, mens de sidste ni er endeligt afgjorte. Direktoratet for Kriminalforsorgen har fået et år til effektivt at forbedre arbejdsmiljøet, ellers bliver der indgivet politianmeldelse eller fremsendt bødeforlæg. Carl Suwalski forventer dog ikke, at politianmeldelse bliver nødvendig: Det vil være meget usædvanligt, hvis vi bliver nødt til at anmelde en af Justitsministeriets institutioner til Politiet, siger Carl Suwalski. Der er ikke sket nok ene kommer efter, at Arbejdstilsynet gennem de sidste tre år har forsøgt at få Direktoratet for Kriminalforsorgen til at forbedre det psykiske arbejdsmiljø. Direktoratet har i løbet af denne periode adskillige gange lovet bod og bedring i form af forskellige arbejdsmiljøtiltag. Til trods for dette må Arbejdstilsynet nu konstatere, at der i 16 fængsler og arresthuse ikke er sket nok siden tilsynets første besøg i Tilsynsforløbet har løbet over flere år, hvor vi har givet Kriminalforsorgen lejlighed til selv at løse problemerne. Ved vores besøg i fængsler og arresthuse i foråret kunne vi se, at der var sket forbedringer i nogle institutioner, men i 16 institutioner var der stadig så mange problemer, at påbud var nødvendigt, siger Carl Suwalski. Problemer i overmål Arbejdstilsynet peger på en lang række problemer i Kriminalforsorgen. Seks problemer går igen i mange af påbudene: (1) alenearbejde; (2) arbejdspres; (3) risikoen for vold og trusler; (4) uklare retningslinier i forbindelse med volds- og magtanvendelsessituationer; (5) uklare krav til arbejdet som fængselsfunktionær (6) manglende mulighed for at drøfte og få støtte til at håndtere psykiske eftervirkninger af traumatiske oplevelser. Arbejdstilsynet kræver, at Direktoratet for Kriminalforsorgen bruger en ekstern rådgiver i de fængsler, hvor der er problemer: Alle fængsler og arresthuse, der får påbud, skal bruge en autoriseret rådgiver til løsning af arbejdsmiljøproblemerne, siger Carl Suwalski. Rentzmann: Vi mangler penge I Direktoratet for Kriminalforsorgen mener direktør William Rentzmann, at det bliver dyrt, hvis alle Arbejdstilsynets påbud skal opfyldes. Det fremgik af et TV2-interview midt i september. Hvis vi skal skaffe pengene indenfor vores budget, så bliver vi nødt til at spare på personalet, men så bider problemerne jo sig selv i halen, siger William Rentzmann. Af Søren Gregersen til Direktoratet for Kriminalforsorgen Ifølge Arbejdstilsynets påbud skal Direktoratet for Kriminalforsorgen træffe effektive foranstaltninger til at imødegå psykiske arbejdsmiljøbelastninger i fængsler og arresthuse. For eksempel: (1) Sætte ind mod alenearbejde, for eksempel i på Søbysøgård. (2) Sænke arbejdspresset. Det gælder for eksempel i Odense Arrest og Renbæk. (3) Minimere risikoen for vold, for eksempel i Statsfængsel Midtjyllands afdelinger i både Nørre Snede og Kærskovhovedgård. (4) Indføre klare retningslinier i forbindelse med volds- og magtanvendelsessituationer. Det gælder blandt andet Anstalten ved Herstedvester og i Vridsløselille. (5) Indføre klare krav til arbejdet som fængselsfunktionær, blandt andet i ved Horserød og Anstalten ved Herstedvester. (6) Give medarbejderne bedre mulighed for at drøfte og få støtte til at håndtere psykiske eftervirkninger af traumatiske oplevelser, for eksempel i form af supervision. Det gør sig gældende i i Vridsløselille og ved Horserød. Desuden skal Direktoratet for Kriminalforsorgen bruge en ekstern rådgiver til løsning af arbejdsmiljøproblemerne i alle fængsler og arresthuse. Fængselsfunktionæren\n6 Arbejdstilsynet kritiserer alenearbejde Det psykiske arbejdsmiljø forværres af alenearbejde. Derfor udsteder Arbejdstilsynet nu påbud om, at alenearbejdet skal begrænses i statsfængslerne på Søbysøgård, Renbæk og Midtjylland. Alenearbejde indebærer manglende kollegial og ledelsesmæssig støtte, skriver Arbejdstilsynet i sine påbud til statsfængslerne på Søbysøgård, Renbæk og Midtjylland. Tilsynet giver de tre institutioner et års frist til at forbedre det psykiske arbejdsmiljø, blandt andet ved at sætte ind mod alenearbejdet. Jan Nielsen, formand for fængselsfunktionærerne i på Søbysøgård, er enig i, at planlagt alenearbejde udgør et stort problem i fængslet: Det er psykisk meget hårdt, at sidde alene med helt op til 40 indsatte. Man er alene, hvis der er konflikter med voldelige indsatte, og man har ikke nogen at støtte sig til i dagligdagen. Jeg tror, at alenearbejdet er en af årsagerne til, at Arbejdstilsynet peger på, at planlagt alenearbejde udgør et stort problem, blandt andet i på Søbysøgård. mange af mine kollegaer lader sig pensionere før tiden, siger Jan Nielsen. Vicedirektør Ole Hansen i Direktoratet for Kriminalforsorgen er opmærksom på, at alenearbejde er en af de væsentligste årsager til Arbejdstilsynets påbud: De aktuelle påbud fra Arbejdstilsynet drejer sig især om alenearbejde og generel supervision af det uniformerede personale, siger Ole Hansen. Han ønsker dog ikke, at kommentere på de specifikke påbud til statsfængslerne på Søbysøgård, Renbæk og Midtjylland. Jeg kommenterer ikke på konkrete sager. Direktoratet er i øjeblikket i gang med at skabe et overblik over, hvilket omfang disse påbud har og hvad der skal til for at imødekomme dem, siger Ole Hansen. Intet sket på to år Det er psykisk meget hårdt, at sidde alene med op til 40 indsatte, siger Jan Nielsen, formand for fængselsfunktionærerne i på Søbysøgård. Det er ikke første gang, at Arbejdstilsynet har peget på, at alenearbejde er et problem. I på Søbysøgård, kritiserede Arbejdstilsynet allerede i juni 2004 alenearbejdet: Medarbejderne skal udføre krævende opgaver i relation til de indsatte, uden den fornødne støtte fra kollegaer, skrev tilsynet dengang og traf afgørelsen om, at der skulle træffes effektive foranstaltninger for at imødegå arbejdsmiljøproblemerne. Knap to år senere, i april 2006, konstaterer Arbejdstilsynet, at der stadig er alenearbejde i større omfang på Søbysøgård. Tilsynet må endda notere sig, at alenearbejde i det åbne fængsel nu er udvidet i forhold til tidligere. På grund af besparelser i 2006 er der mere alenearbejde i forhold til tidligere, skrev Arbejdstilsynet efter besøget i foråret. Dette bekræfter Jan Nielsen: Alenearbejdet er i 2006 udvidet på vores afdeling for sædelighedskriminelle. De skal beskyttes mod øvrige indsatte og eventuelle udefrakommende. Det kan være svært, når vi er alene på afdelingen, siger Jan Nielsen. Væk med alenearbejde Jan Nielsen er tilfreds med, at Arbejdstilsynet nu har skåret det ud i pap, at alenearbejde skaber dårligt arbejdsmiljø. Arbejdstilsynets påbud må få konsekvenser. Hvis det står til mig, skal planlagt alenearbejde væk fra Søbysøgård. Det vil ikke løse alle problemer, men det vil være et skridt i den rigtige retning, siger Jan Nielsen. Direktoratet for Kriminalforsorgen ved ikke, hvor mange penge, der skal til for at komme alenearbejdet til livs i Kriminalforsorgen. Vi har endnu ikke overblik over, hvad Arbejdstilsynets påbud kommer til at koste. Det gælder også problemerne med alenearbejde, siger Ole Hansen. Af Søren Gregersen 6 Fængselsfunktionæren\n7 Dårligt arbejdsmiljø på Finansloven Flere penge er helt nødvendigt. Sådan lød svaret til TV2 fra en bred kreds af retsordførere, da de midt i september blev spurgt om, hvad de havde tænkt sig at gøre ved det dårlige arbejdsmiljø i Kriminalforsorgen. Et politisk flertal på Christiansborg er parat til at sætte flere penge af på Finansloven for at rette op på det kritiske arbejdsmiljø i fængsler og arresthuse. Reaktionen fra Folketinget kommer efter, at Arbejdstilsynet har udstedt 17 påbud om, at det psykiske arbejdsmiljø skal forbedres i Kriminalforsorgen. Retsordførerne fra både Venstre, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og De Radikale slår i TV2-Nyhederne til lyd for, at den nuværende finanslovsbevilling ikke rækker til at forbedre arbejdsmiljøet. Peter Skaarup, Dansk Folkeparti: Hvis regeringen ikke er indstillet på at finde de penge, så må vi tage sagen i egen hånd i forbindelse med finanslovsforhandlingerne og kræve, at der sættes tilstrækkelige midler af til det her område. Den holdning tilslutter Morten Bødskov fra Socialdemokraterne sig. Han har ikke overblik over, hvor mange penge det vil koste at rette op på det dårlige psykiske arbejdsmiljø, men billigt bliver det ikke. Det er en alvorlig sag, at man får så mange påbud fra Arbejdstilsynet. Nu skal vi have set på, hvor alvorlig sagen er, men min fornemmelse siger mig, at det er rimelig mange penge, vi skal have fat i. Vi kan ikke have, at medarbejderne i fængslerne skal tage på arbejde med helbredet som indsats. Det går simpelthen ikke, siger Morten Bødskov. Justitsministeren har sovet i timen Også de Radikale er med på at finde pengene. Retsordfører fra De Radikale, Simon Emil Ammitzbøll, mener, at justitsministeren har forsømt at gøre noget ved problemerne. Min fornemmelse siger mig, at det er rimelig mange penge, vi skal have fat i. Vi kan ikke have, at medarbejderne i fængslerne skal tage på arbejde med helbredet som indsats, siger Morten Bødskov, retsordfører for Socialdemokraterne. Hvis regeringen ikke er indstillet på at finde de penge, så må vi tage sagen i egen hånd i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, siger retsordfører Peter Skaarup, Dansk Folkeparti. Justitsministeren har jo tidligere været i samråd om lige præcis denne her sag, og derfor er det uacceptabelt, at der ikke er sket mere på området, end der er, siger Simon Emil Ammitzbøll. Også Venstre bakker op Det tegner sig flertal udenom regeringen for at sætte det dårlige arbejdsmiljø på Finansloven, men selv i regeringspartiet Venstre er stemningen positiv. Retsordfører Birthe Rønn Hornbech melder blankt ud, at regeringen har et ansvar for den manglende økonomiske opbakning til Kriminalforsorgen. Hvis det står til hende, så bør der findes penge. I forbindelse med forligsforhandlingerne vil jeg i hvert fald lægge et godt ord ind. Det er helt sikkert. Jeg synes, at det er for ringe, og det er vores ansvar, siger Birthe Rønn Hornbech. Af Carina Lempert Fængselsfunktionæren\n8 Lene Espersen: Jeg vil drøfte arbejdsmiljøet med forligspartierne Efter 17 påbud fra Arbejdstilsynet vil justitsminister Lene Espersen nu drøfte det psykiske arbejdsmiljø med de politiske partier, der står bag Kriminalforsorgens finansiering. Vi må i forligskredsen vurdere den nye situation. Sådan lyder budskabet fra justitsminister Lene Espersen (K) i forlængelse af, at Arbejdstilsynet har stillet stolen for døren og udstedt 17 påbud om et bedre psykisk arbejdsmiljø i Kriminalforsorgen. Ministeren lover at tage kontakt til de politiske partier, som står bag flerårsaftalen for den økonomiske aftale, der er den finansielle baggrund for Kriminalforsorgen. Det siger sig selv, at vi naturligvis ser på påbud fra Arbejdstilsynet med stor alvor. Et godt psykisk arbejdsmiljø er vigtigt på alle arbejdspladser, ikke mindst i Kriminalforsorgen hvor der arbejdes med et klientel, der kan være vanskeligt. Jeg vil derfor drøfte situationen, når jeg næste gang mødes med forligspartierne bag Kriminalforsorgens flerårsaftale, siger Lene Espersen. Regeringen indgik i november 2003 aftale med Dansk Folkeparti om Kriminalforsorgens økonomi for perioden Justitsministeren var dengang godt tilfreds med aftalen, fordi den blandt andet sikrede flere fængselspladser, et nyt fængsel på Falster og bedre arbejdsforhold for de ansatte. Men det dårlige arbejdsmiljø har tilsyneladende fået ministeren til at overveje situationen med forligspartierne igen. bliver gransket Justitsministeren understreger samtidig, at de mange påbud har vækket opmærksomhed, og at de bliver gransket nøje. Jeg har endnu ikke haft lejlighed til at gennemgå Arbejdstilsynets rapporter med Kriminalforsorgens ledelse, men jeg kan oplyse, at der er iværksat et arbejde for at lokalisere og løse problemerne, siger Lene Espersen. Hun peger på, at Direktoratet for Kriminalforsorgen allerede har forsøgt at gøre noget ved det dårlige arbejdsmiljø. Der er iværksat en række initiativer i Kriminalforsorgen for at forbedre det psykiske arbejdsmiljø. Det gælder for eksempel nedbringelse af sygefravær, nedbringelse af vold og trusler, nedbringelse af det høje belæg og mere konsekvens over for indsatte, som ikke følger reglerne. Den indsats har haft effekt. Og der er også planlagt og gennemført en række andre initiativer, der skal forbedre arbejdsmiljøet, siger Lene Espersen. Trods de mange initiativer irriterer det flere politikere, at arbejdsmiljøet alligevel er så ringe, at Arbejdstilsynet må skride ind med påbud. Ifølge formanden for Folketingets Retsudvalg, Peter Skaarup (DF), er Arbejdstilsynets advarsler om dårligt arbejdsmiljø blevet overhørt. Der er ikke blevet lyttet til de indvendinger, som Arbejdstilsynet er kommet med, siger Peter Skaarup. Af Søren Gregersen Det siger sig selv, at vi naturligvis ser på påbud fra Arbejdstilsynet med stor alvor, siger Lene Espersen. 8 Fængselsfunktionæren\n9 Farlige indsatte på særlige afdelinger Placér farlige fanger for sig selv og skab et ekstra højt sikkerhedsniveau omkring dem. Det foreslår en arbejdsgruppe, som har vurderet sikkerheden i Kriminalforsorgen. I dag er det primært rockere, der anbringes på særlige afdelinger. Fremover skal voldelige indsatte, indsatte der truer med at undvige og indsatte, der har brug for beskyttelse, placeres på særlige afdelinger med høj sikkerhed. Det er et af de forslag, som Justitsministeriets arbejdsgruppe, er kommet frem til, efter arbejdsgruppen har brugt et år på at vurdere sikkerheden i Kriminalforsorgen. Hvis det står til arbejdsgruppen, skal farlige indsatte udskilles tidligere og de skal i højere grad placeres på særlige afdelinger. Ideen er, at et højt sikkerhedsniveau, et stramt regime og tæt personaledækning for en udvalgt gruppe af indsatte, vil betyde, at sikkerhedsregimerne i andre afdelinger kan lempes. Kaj Rasmussen, personale- og sikkerhedskonsulent i i Horsens, har siddet med i arbejdsgruppen: De særlige afdelinger vil forbedre sikkerheden for både indsatte og personalet. I stedet for, at de farlige indsatte kører rundt i den almindelige løsdrift, vil man kunne være særlige opmærksomme på dem. Det vil samtidig betyde friere ramme for alle andre indsatte, siger Kaj Rasmussen. En anden baggrund for forslagene, er at bruge mandskabet i fængslerne bedre: Dér hvor vi skal bruge ressourcerne, er over for de farlige indsatte. Hvis du i alt har tolv medarbejdere og tre afdelinger, så er det bedre, at have seks medarbejdere på afdelingen med særlige indsatte og tre på de to øvrige afdelinger med et mildere regime. End at du har fire medarbejdere på alle tre afdelinger, siger Kaj Rasmussen. Kun de rigtig farlige For at forslaget kan lade sig gøre, så kræver det, at man nøje udvælger de indsatte, som skal på de særlige afdelinger. Arbejdsgruppen har en tretrinsraket, som skal skydes i gang, for at det kan ske: For det første skal alle nyindsatte isoleres op til 48 timer, indtil der foreligger en risikovurdering. For det andet skal der indføres et risikovurderingssystem, der skal anvendes i forhold til alle indsatte. Og for tredje skal der oprettes et register til håndtering af oplysningerne. Arbejdsgruppen peger desuden på, at Direktoratet for Kriminalforsorgens Sikkerhedsenhed skal have et medansvar for at udskille og placere særlige indsatte. Ifølge Kaj Rasmussen skal man overveje tingene en ekstra gang, inden man sender indsatte på de særlige afdelinger: Man skal ikke lukke folk ind, som ikke hører til på de særlige afdelinger. Det er et voldsomt prædikat, man giver disse mennesker. De kommer til at afsone under nogle hårde forhold. Det er barskt. Derfor er det også godt, at det er den centrale sikkerhedsenhed, som træffer den endelige afgørelse, siger Kaj Rasmussen. 12 pladser i Statfængslet Østjylland I Østjylland er det allerede besluttet, at der skal oprettes en særlig afdeling. Fængslet slår 16. oktober dørene op med 12 pladser i afdeling E for særligt sikrede indsatte. Kaj Rasmussen påpeger, at det er meget vigtigt at få retningslinierne for afdelingens regime på plads inden åbningen. Det virker lidt som om, tingene foregår i den forkerte rækkefølge. Forslaget er jo lige lagt frem og endnu ikke godkendt. Jeg har kontaktet Direktoratet for Kriminalforsorgen for at høre hvilke retningslinier vi skal forholde os efter, når afdelingen tages i brug, siger Kaj Rasmussen. 10 millioner kroner Arbejdsgruppen foreslår, at der i alt oprettes 50 nye sikrede pladser. Udover Østjylland skal det være i i Vridsløselille og i i Nyborg. Arbejdsgruppen vurderer, at det vil koste 10 millioner kroner at etablere de særlige afdelinger. Dette beløb dækker ikke udgifter til ekstra sikkerhedstiltag og ekstra mandskab. Af Søren Gregersen Det er en god idé at udskille flere fanger, men man skal være påpasselig med at udsætte indsatte for et stramt sikkerhedsregime, mener Kaj Rasmussen, sikkerhedskonsulent i i Horsens. Fem veje til bedre sikkerhed Sikkerheden skal forbedres via fem hovedforslag, hvis det står til Justitsministeriets arbejdsgruppe. Bedre sikkerhedssystemer, mere hånd i hanke med mobiltelefoner og computere, strammere kontrolforanstaltninger, større ledelsesfokus og særlige initiativer i forhold til farlige indsatte. Det er den korte version af forslagene fra Justitsministeriets arbejdsgruppe, som i slutningen af september afleverede sin rapport til Folketingets Retsudvalg. Rapporten er et resultat af et års arbejde med at vurdere sikkerheden i Kriminalforsorgen. Arbejdsgruppen har blandt andet ladet sig inspirere af Kriminalvårdsstyrelsen i Sverige, som tog sikkerheden op til revision efter en række voldsomme fangeflugter med gidseltagninger. Arbejdsgruppens forslag er nu i høring i Kriminalforsorgens fængsler og arresthuse. Institutionerne har frist til november til at komme med bemærkninger til forslagene. Herefter vil Direktoratet for Kriminalforsorgen tage stilling til, hvilke initiativer der skal iværksættes. Flere af forslagene kræver lovændringer. Det gælder blandt andet forslagene om kriminalisering af mobiltelefoner, skærpet adgangskontrol og ændrede retningslinjer for transport. Fængselsfunktionæren\n10 Medlemsmøde i i Horsens På medlemsmødet i i Horsens blev der udtrykt massiv kritik af ledelsesforholdene både i det nuværende fængsel og i forbindelse med flytningen til det nye Østjylland. Personalet var vrede og meget frustrerede, og kritikken mod ledelsen i i Horsens var massiv. Det stod lysende klart efter et medlemsmøde den 15. september 2006, hvor 122 fængselsfunktionærer var samlet i statsfængslets kantine. Alene det, at over 75 % af fængselsfunktionærerne var mødt op for at drøfte de utilfredsstillende arbejdsforhold taler for sig selv. Lokalet var overfyldt, så flere medlemmer måtte opholde sig på gangarealet udenfor. Der fremkom et utal af konkrete eksempler på hvor dårligt personalet føler sig behandlet af såvel topledelsen som mellemlederne: Vi vil under ingen omstændigheder acceptere den diktatoriske og truende ledelsesstil, som ledelsen har haft det seneste års tid Ledelsen har ingen respekt for deres medarbejdere Personalets sikkerhed skal prioriteres væsentligt højere både nu og i fremtiden Det er blot nogle af de overskrifter, der kan sættes på den kritik der kom fra medlemmerne. Mange medarbejdere gav udtryk for deres mange daglige frustrationer over ledelsens beslutninger og det dårlige arbejdsmiljø der præger det store, gamle fængsel. 10 Fængselsfunktionæren\n11 Afdelingsformand Connie Thonsgaard og den øvrige bestyrelse lagde i over to timer øre til medlemmernes kritik og frustrationer over ledelsens ageren, inden kritikken blev sammenfattet i en udtalelse. Nå ja, kunne man sige, hvor mange kræfter skal man da bruge på at rette op på forholdene i et fængsel, der er lige ved at dreje nøglerne om for sidste gang? Men svaret er ikke så enkelt. Om kort tid flytter i Horsens til det nyopførte Østjylland og umiddelbart skulle man tro, at dette var en enestående mulighed for at starte på en frisk i helt nye og tidssvarende omgivelser med moderne faciliteter både for indsatte og ansatte. Men sådan forholder det sig ikke. Personalet mener, at det nye fængsel er blevet et prestigeprojekt der mere handler om kunstudsmykning, fiskesø og rundvisninger end om personaleforhold og sikkerhed, som endnu ikke er i orden. Det har skabt stor utryghed hos både medarbejdere og lokalafdelingens bestyrelse. Det er under al kritik, at ledelsen lægger mere energi i at fremvise det nye fængsel for næsten alle og enhver, frem for at indgå aftaler med personalet om de retningslinjer, der om kort tid skal gælde for os alle, siger Connie Thonsgaard, formand for Dansk Fængselsforbunds lokalafdeling i Horsens. Det er helt absurd, at vi som personale står med både et gammelt og et nyt fængsel, hvor vi føler, at intet fungerer tilfredsstillende nogen af stederne. Det giver oplevelsen af en dobbelt frustration og en modløshed blandt mine medlemmer, som jeg aldrig før har oplevet, siger Connie Thonsgaard. Hun har tidligere oplevet utilfredse medlemmer, men denne gang adskiller situationen sig på to væsentlige områder. For det første er det nu stort set alle medlemmer, der reagerer på de dårlige forhold og for det andet er vreden og frustrationerne vendt til en psykisk og følelsesmæssig påvirkning hos flere medlemmer. Jeg har det meget dårligt med at se på kolleger, der er ved at bryde sammen som følge af den behandling de oplever fra ledelsen, siger Connie Thonsgaard. På mødet vedtog medlemmerne enstemmigt en udtalelse, der blev sendt til fængslets ledelse. Efterfølgende har Uddrag af UDTALELSEN FRA MEDLEMSMØDET Nogle af de kritikpunkter, der blev rejst var: lokalafdelingen af Dansk Fængselsforbund drøftet indholdet af udtalelsen med ledelsen, men dette har ikke umiddelbart medført en nærmere afklaring af situationen. Af John Rasmussen Ledelsens manglende forhandlingsvilje i hensynet til indgåelse af nye lokalaftaler om arbejdets tilrettelæggelse. Ledelsens gentagne brud på informationspligten i forhold til samarbejdsaftalen. Ledelsens gentagne fastsættelser af retningslinier, der ikke har været gjort til genstand for forhandling eller hvor ledelsen uden grund eller genforhandling opsiger indgåede aftaler. Ledelsen har fremsat et tilbud, hvor det fremgår at alle har muligheden for 4 månedlige dobbeltture, men hvor sygdom på disse skal afspadseres. En forringelse af de nuværende 5 månedlige dobbeltture, er stik imod ledelsens egne synspunkter, som de fremfører i deres kommentarer til Ementor-undersøgelsen. Medlemmerne vil under ingen omstændigheder være med til at der laves aftaler, som forringer den nuværende ordning. Derudover vil medlemmerne påpege overfor ledelsen, at de ikke kan tilsidesætte de Vejledende Bestemmelser på eget initiativ, medmindre der har været indgået aftale om dette med fagforeningen. Alle medlemmer er enige om at de giver deres samtykke og fuldmagt til, at Dansk Fængselsforbunds Lokalafdeling i Horsens får adgang til Interflex/Vat. Personalet kræver at der indkaldes ekstra personale i forbindelse med samtlige tilfælde af sygdom, transporter m.m. Personalet kræver at der øjeblikkeligt indføres en minimumsgrænse for hvor mange personaler, der kan undværes, når sygdom, transporter m.v. virkelig ikke kan dækkes med ekstravagter. Overskrides denne minimumsgrænse, kræver personalet at de indsattes fritidsaktiviteter aflyses. Sikkerheden skal prioriteres væsentlig højere end nu, da den høje sikkerhed skaber bedre tryghed blandt personalet. Det er KUN ledelsens ansvar at samtlige poster bliver dækket. Personalet kræver at der øjeblikkeligt indføres en nødprocedure/plan, som træder i kraft når alarmsystemet er defekt. Personalet accepterer under ingen omstændigheder den diktatoriske og truende ledelsesstil, som i Horsens ledelse har haft det seneste års tid. Personalet skal opnå medindflydelse i beslutningsprocesserne. Såvel topledelsen som mellemledelsen skal øjeblikkeligt behandle deres personaler med medmenneskelig respekt. Tonen fra ledelsen er direkte truende, nedladende og diktatorisk. Denne ledelsesstil skaber ekstrem utryghed, mistillid og forringer arbejdsmiljøet markant, hvorfor personalets krav om at blive mødt med respekt skal indfries nu! Ellers må topledelsen genvurdere mellemledernes evner til at lede, og Direktoratet for Kriminalforsorgen må genvurdere fængslets topledelses evne til at lede. Personalet kræver at der skal findes en afklaring omkring de fysiske forhold på Østjylland. Personalet accepterer ikke de utallige eksempler på at ledelsen har en usædvanlig lang og fuldstændig uacceptabel behandlingstid på lokalafdelingens henvendelser på vegne af sine medlemmer. Dette må høre op øjeblikkeligt! Alle medlemmer er enige om at Login til Interflex skal placeres inden man går ind til personscanning på Østjylland. Medlemmerne vil ikke acceptere at de skal betale af deres fritid, for at blive scannet. Alle medlemmer vil indskærpe for ledelsen at de på mange områder overskrider arbejdsmiljølovgivningen i forbindelsen med opførslen og indretningen af Østjylland. Fængselsfunktionæren\n12 Velfærdsreformen hæver efterlønsalderen til 62 år Med regeringens og forligspartiernes aftale om fremtidens velfærd lægges der op til ændringer på bl.a. efterlønsområdet. Indtil videre har vi kun aftaleteksten, og før den er omsat i love og bekendtgørelser, kender vi ikke detaljerne og kan derfor heller ikke sige præcis, hvad det kommer til at betyde for hvert enkelt medlem. Det er regeringens og forligspartiernes ønske at forlænge den tid, vi alle er på arbejdsmarkedet. De unge skal hurtigere igennem uddannelsessystemet, en større del af indvandrere skal i beskæftigelse, og vi skal alle blive længere på i arbejde. Det betyder bl.a., at tidspunktet for at kunne gå på efterløn gradvist hæves fra 60 til 62 år. Personer, der er 48 år eller mere ved udgangen af 2006, berøres ikke af ændringerne, og kan gå på efterløn når de fylder 60 år. Efterlønsalderen hæves med 1 2 år i henholdsvis 2019, 2020, 2021og 2022, så man den 1. januar 2022 skal være 62 år for at kunne gå på efterløn. Folkepensionsalderen hæves tilsvarende fra 65 til 67 år, så det fortsat er muligt at få efterløn i 5 år. Folkepensionsalderen hæves med 1 2 år i henholdsvis 2024, 2025, 2026 og Viser det sig, at danskernes gennemsnitlige levealder fortsætter med at stige, vil efterlønsalderen og folkepensionsalderen blive hævet yderligere fra Efterlønsalderen og folkepensionsalderen kan maksimalt hæves med 1 år ad gangen fra 2025, og ændringerne sker med et varsel på 10 år. Der tages beslutning om regulering af efterlønsalderen og folkepensionsalderen hvert 5. år, første gang i Forligspartiernes ønske er, at vi kan modtage efterløn og folkepension i omkring år. Efterlønsbidrag i 30 år Der bliver ikke ændret i efterlønnens størrelse, men fremover skal medlemmer, som i dag er under 30 år, indbetale efterlønsbidrag i 30 år i stedet for de 25 år, som er gældende i dag. Der vil være en overgangsordning for medlemmer, som den 31. december 2006 er mellem 31 og 47 år. Disse skal betale efterlønsbidrag uafbrudt fra den 1. januar 2008 og frem til efterlønsalderen dog maksimalt i 30 år. Medlemmer, som er fyldt 48 år inden udgangen af 2006, bliver heller ikke her omfattet af ændringerne, og skal betale efterlønsbidrag efter de gamle regler. Fortrydelsesordning Fakta om efterlønsbidrag 48 år pr : uændret år pr : der vil komme overgangsregler for betaling af efterlønsbidrag år pr : 30 års efterlønsbidrag, start senest ved 32 år - 28 år pr : 30 års efterlønsbidrag, start senest ved 30 år Medlemmer, som før 2008 har indbetalt bidrag inden det 35. år, får et antal bidragsfri perioder, så de har samme samlede bidragsbetaling som medlemmer, der først er begyndt at betale bidrag fra det 35. år. For medlemmer med lang tids tilknytning til arbejdsmarkedet indføres en fortrydelsesordning, så de kan komme ind i efterlønsordningen, selvom de i første omgang har fravalgt denne. Det drejer sig om personer, som har et ubrudt a-kassemedlemskab fra det 24. år. Disse kan tilmelde sig efterlønsordningen indtil 15 år før efterlønsalderen. For personer, der er over 34 år ved udgangen af 2006, er kravet a-kassemedlemskab siden 1.januar Den mulige efterlønsydelse nedsættes med 2 % af dagpengemaksimum for hvert år, de mangler at betale efterlønsbidrag i forhold til den normale bidragsperiode på 30 år. Satsen for den skattefri præmie nedsættes tilsvarende med 4 % for hvert års manglende betaling. Der vil ikke blive ændret i muligheden for at fravælge efterlønsordningen. Ønsker man ikke længere at være tilmeldt efterlønsordningen, er det fortsat muligt at få sit indbetalte efterlønsbidrag overført til sin pensionsordning. Lempet fradrag for arbejdsindtægter Med de nuværende regler har efterlønsmodtagere med en lav timeløn en forholdsvis beskeden økonomisk gevinst af supplerende arbejde i efterlønsperioden. Der skal derfor gennemføres en målrettet lempelse af fradraget for arbejdsindkomst i efterlønnen, så efterlønsmodtagere med en relativ lav timeløn får mindre fradrag pr. arbejdstime, mens fradraget er uændret for efterlønsmodtagere med en relativ høj timeløn. Med de ny regler vil en timeløn, der er lavere end den gældende omregningssats - 173, 24 kr. i betyde et lavere fradrag i efterlønnen. Der sættes en grænse for det beløb, der kan optjenes til lempelig modregning på kr. årligt. Indtil videre har vi som nævnt kun aftaleteksten for velfærdsforliget, og først senere når folketinget har vedtaget de enkelte love og bekendtgørelser, kender vi detaljerne på området. STA deltager gerne i møder om velfærdsforliget på arbejdspladserne og i lokale afdelinger. Af Søren Bertelsen Arbejdsløshedskassen STA 12 Fængselsfunktionæren\n13 Tjenestemændenes Låneforening HALVÅRSMEDDELELSE 2006 Udlånsrenten har fra til været 5,25 % p.a. og resten af halvåret har udlånsrenten været 5,75 %. Der er fortsat ingen gebyrer eller stiftelsesomkostninger. Lånet kan altid indfries uden omkostninger. Hovedtal 1. halvår halvår 2005 Antal lån mill. kr. mill. kr. Udlånssum 222,4 178,8 Samlet udlån 732,8 695,4 Omkostninger 4,7 4,2 Tab og hensættelser 0,5 2,1 HALVÅRETS RESULTAT 1,0 0,8 Egenkapital 184,6 179,0 Der har været en stigning i det halvårlige udlån på ca. 43,6 mill. kr. svarende til 24 %, men det samlede udlån er kun steget med ca. 37 mill.kr, hvilket skyldes at der fortsat sker store indfrielser af lån. Den store stigning i antallet af nye lån skal ses i sammenhæng med at 1. halvår 2005 var præget af en nedgang, som dog blev opvejet af en tilsvarende stigning i 2. halvår af Halvårets udlån på 222,4 mill.kr. er dog rekord for låneforeningen. Halvårets resultat er påvirket af en negativ udvikling på foreningens fondsbeholdning af fortrinsvis obligationer, hvor der i perioden har været en del kursfald. Dette resultat opvejes dog af en nedgang i afskrivningerne og hensættelserne. For året som helhed forventes et overskud på cirka 5 mill. kr. Tjenestemændenes Låneforening er fortsat et meget attraktivt tilbud til alle, der har behov for et billigt og hurtigt forbrugslån, og der er ingen begrænsninger på lånets anvendelse. Renteforhøjelse I forbindelse med Nationalbankens forhøjelse af diskontoen i juni med 0,25 % og i august med yderligere 0,25 %, hæves låneforeningens udlånsrente med 0,25 % med virkning fra 01. september Udlånsrenten er herefter 6,0 % p.a. Fængselsfunktionæren\n14 DEBAT Indlæg til næste nummer af bladet skal være redaktionen i hænde senest den 14. oktober 2006 Lidt om personalepolitik eller mangel på samme Af fængselsfunktionær Dorthe Guling, i Jyderup. Sygefraværet i i Jyderup er ekstremt højt. Det ved alle, men alle undrer sig også. I år har jeg været samboende/gift med en mandlig kollega og vi har begge forrettet tjeneste i hovedvagten på fængslet, uden nogen bemærkninger fra skiftende ledere. Det samme har andre ægtepar/nært beslægtede også uden indberetninger om problemer. Nogen har ligefrem søgt til fængslet fordi deres ægtefæller var der og det har aldrig været et problem. Den 14. juli 2005 hørte jeg rygter om at nært beslægtede ikke måtte forrette tjeneste på samme afdeling mere. Dette kunne jeg også læse i et referat fra et møde i samarbejdsudvalget (på foranledning af lokalafdelingen af DF). Man måtte kun være i samme vagt såfremt fængslet havde brug for det; eksempelvis ved sygdom, magtanvendelse, urinprøver og lignende. Så hørte vi ikke mere, men rygterne gik. Den 9 marts 2006 blev min ægtefælle og jeg så kaldt til afdelingslederen, og fik besked om at en af os skulle forrette tjeneste på en anden afdeling. Vi måtte endda selv bestemme hvem af os det skulle være. Der blev brugt 5 minutter af vores frokostpause til denne information under et kursus i ETIK OG MORAL!! Da vi mente at det var en ledelsesbeslutning at tvangsflytte en af os, mente vi samtidig at det var et ledelsesansvar at placere os et andet sted - så det bad vi om skete. Da det skulle gælde fra den 1. oktober 2006 ville vores afdelingsleder finde ud af det, inden vores sommerferie i juli. Yderligere fortalte afdelingslederen, at vi ikke var et problem og at man havde vedtaget at dem det berørte, kunne søge dispensation for reglen og altså være der på tålt ophold (mine ord). Da jeg havde tænkt lidt over dette og mente at der skete mange brud på personalepolitikken og almindelig opførsel, skrev jeg et brev til vores daværende inspektør den 11. marts 2006, hvori jeg bad om en uddybning, da jeg var uforstående for problemet og meget frustreret. Den 20. marts 2006 gik jeg hjem som sygemeldt pga. en arbejdsskade som ikke er godkendt, da den blev anmeldt 5 år for sent til arbejdsskadestyrelsen (men det er en anden historie). Jeg havde intet hørt og sidst i maj måned skrev jeg til vores personalechef med kopi af brevet til inspektøren. Denne gang gik der kun otte dage, hvorefter jeg fik et brev, hvori der stod, at han ville tage problematikkerne op til revurdering i PPU og jeg ville få besked snarest. Tiden gik og jeg hørte intet. Den 17. august 2006 ringede jeg til personalechefen og fortalte at mit ben nu var i orden, hvorfor jeg atter kunne starte på job, og spurgte om hvor jeg skulle forrette tjeneste tænk sig; det havde man ikke lige fået styr på (det var jo også kun vigtigt for mig, da de andre havde opgivet), men jeg ville høre noget i løbet af en uge. Skønt! Der var også kun gået et halvt år fra brevet og et år fra rygterne startede (og jeg har endnu ikke fået en besvarelse af mine spørgsmål). Alt dette er ikke bare fordi jeg er mavesur eller ikke kan arbejde uden min mand, men det er princippet i måden det gøres på, og at man bliver dømt kollektivt uden ret til at forsvare sig, samt at det kun gælder for tjenestegørende personale. Den 22. august 2006 blev min mand kaldt til sygefraværssamtale (fire måneder efter at han var meldt rask), efter at han var gået psykisk ned på grund af manglende opbakning fra ledelsen i en magtanvendelsessag (vidnesag) mod en indsat der var foregået i april Imens han var syg, ringede en overvagtmester efter 2 dage (flot, de skal først ringe efter 4 dage) men glæden/opbakningen var kort og da han af min mand fik at vide, at det var psykisk, var hans eneste kommentar, at han forbeholdt sig retten til at ringe igen. FLOT - det kan kaldes personaleomsorg/pleje. Nu efter 3 uger har han stadig ikke modtaget notat fra samtalen. Der har også været situationer efter magtanvendelser, hvor nye kollegaer af afdelingslederen har fået besked på, at de havde grebet situationen forkert an, mens gamle kollegaer intet hørte om det. Det er da virkelig opbakning til de unge. Der var også en situation, hvor en kollega efter en magtanvendelse efterlyste debriefing, hvorpå overvagtmesteren sagde til hende, at såfremt man skulle debriefe for sådan noget, kunne man ikke bestille andet! Flot menneskeindsigt. Og sådan er der flere eksempler. Vi har i Jyderup fået rigtig mange nye kollegaer inden for de sidste 2 år. De klarer sig rigtig rigtig godt, men mange siger at de er forvirrede og forundrede over holdningen i fængslet. Det sidste er en gammel kollega (som har været ansat i 18 år) der har søgt adskillige dagjob i fængslet. Hun kan ikke bruges. Men når man mangler diverse afløsere, så er hun god nok. Den seneste stilling blev således besat af en langtidsledig efter at kollegaen havde virket i stillingen i cirka 3 måneder. Hvis man læser ovenstående behøver man vel ikke undre sig over, at så mange holder op. Ej heller at gamle bliver syge og nedslidte, da der bliver kæmpet nogle kampe, hvor vi i stedet kunne bruge krudtet på at passe vores arbejde. Til udtalelsen fra afdelingslederen om At god ledelse kræver gode medarbej- 14 Fængselsfunktionæren\n15 DEBAT dere er det min påstand, at en god leder skaber gode medarbejdere, og til udtalelsen om at hvis ikke man er en del af løsningen, er man problemet, er det min påstand, at man skal kende problemet for at være med til at lave løsningen. Jeg har intet hørt fra min arbejdsplads i det halve år jeg har været syg, ud over, når jeg har kontaktet dem (godt det ikke var psykisk betinget, for så var jeg nok ikke kommet i gang igen). Det fortæller måske lidt om interessen for mig som medarbejder. Den 23. august 2006 fik min mand så et brev med hjem, hvori der bliver orienteret om, hvor jeg skal forrette tjeneste. Man kontakter mig ikke engang personligt/telefonisk om så vigtig en ting for mit fremtidige virke. Uanset udfaldet af dette, mener jeg, at behandlingstiden er uretfærdig lang og tænker om det også havde været ok, hvis det var en indsat man behandlede på den måde. Det tror jeg næppe, men nu er vi jo også bare ansatte. På trods af alt, er jeg utrolig glad for mit job, men det er godt gjort, at det næsten er på gangene man skal hente overskuddet. VORES LØN Af Jim Steenfeldt, Arresthuset i Aalborg. I skrivende stund hører vi dagligt om hvordan kommuner mangler penge til både det ene og det andet, og som sædvanligt skal det gå ud over servicen for den enkelte borger. Noget af det jeg hæftede mig meget ved var hvordan mange kommuner ikke havde råd til at hyre håndværkere, til at reparere på skolerne pga. af de MEGET stigende håndværkerpriser. Alene i første kvartal i år skulle håndværkerpriser på landsplan være steget med 3,75 %. Så meget fik vi ikke engang i vores sidste overenskomst, og prøv at tænk på, at håndværkerpriserne også er steget for mig som privatperson, når jeg skal bruge en sådan. Men det er min løn ikke. Jeg mener, at vi i flere år har haltet gevaldigt efter på lønningsmarkedet og samtidig hører vi fra politikerne, at det er masser af penge i statskassen. Måske man burde kigge lidt på vores lønninger og smide nogle penge den vej, da vi, som håndværkerne, også har haft mere at se til de sidste år - her tænker jeg især på det høje belæg som har fyldt meget rundt omkring. Jeg mener, det er jo lige før man er flov over at sige, man KUN får kr. i løn om måneden, og når man spørger folk hvad de tror man får for at passe på de mennesker, som er for farlige til at gå ude i samfundet, ja så ryger deres bud hurtigt op på kr. Nåhh ja, så har vi jo vores tjenestemandspension, som der jo desværre er alt for mange, der får alt for tidligt. Det er også meget godt med den, men det er nu engang nu mens jeg stadig er rimelig fit for fight, at jeg skal bidrage til samfundets udvikling. Mit råb til vores fagforening vil da klart være, at nu skal der kroner på bordet. Vi skal ikke længere være dem der altid trækker det korteste strå. Det gælder både i den faste løn og ikke mindst i vores tillæg. NAVNE 25 års Jubilæum Ralf Andersen, Arresthuset i Nykøbing Falster Ralf Andersen havde den 1. oktober 2006 været ansat i kriminalforsorgen i 25 år. Han startede sin karriere på Vestre Fængsel i Ralf er en glad og positiv mand. Ligeledes er hans hukommelse meget god og han fortæller os, at han stadig kan huske den første indsatte han åbnede døren for. Han startede i Arresthuset i Nykøbing Falster den 1. april Her i arresten er det Ralf, der har styr på arbejdsdriften, så dette fungerer til alles tilfredshed. Når Ralf har fri får han tiden til at gå med at cykle lange ture og vandre både i indland og udland. Ralf Andersen, du ønskes hjerteligt tillykke med jubilæet. Vi glæder os til at fejre dagen sammen med dig i dit hjem, og ser frem til de næste mange år i dit behagelige selskab. På personalets vegne Frede Gammelgaard Fængselsfunktionæren\n16 Dansk Fængselsforbund Vestre Kirkegårds Allé København SV B MAGASINPOST Er du sikker på din ret til efterløn? Hvis du, din ægtefælle eller nogen du kender er usikre på, hvad der sker med efterlønnen når Velfærdsreformen vedtages, så få mere at vide i STA. Vi vil på nogle møder fortælle, hvad vi ved om efterlønnens fremtid og har foreløbig planlagt møder i: STA København 9. og 21. november STA Århus 16. november STA Middelfart 23. november Alle møder starter kl og slutter kl. ca Du kan ringe og tilmelde dig og de du gerne vil have med på Telefon: eller Mail: Når vi har modtaget din tilmelding vil du høre fra os. Hvis der er behov, deltager vi også gerne i afdelingsmøder, fyraftensmøder på arbejdspladserne mv., så kontakt os om eventuelle arrangementer.


Bæredygtighed tæt på befolkningen By og byggeri\nJanuary 15, 2018 FOTO: Jeppe B. Nielsen\nByerne skal trække den grønne omstilling, fordi det er her befolkningen kan se effekten af omstillingerne, siger Lars Chr. Lilleholt.\nDet er vigtigt, at vi lægger investeringerne, hvor vi får mest for pengene.\n– Interessen for energi- og klimatiltag er stor fra enkelte byer og på delstatsniveau. De effektive løsninger findes, når vi kommer ned på byniveau, hvor effekterne kan føles direkte af befolkningen.\nHer fremhæver Lars Chr. Lilleholt den respons, han fik fra den kinesiske energiminister Nur Bekri, da han besøgte Danmark i september sidste år. Noget, der gjorde personligt indtryk på ham, var, hvor ren luften i Danmark er. Han ønsker det samme i Kina, altså en forbedring, der er til at føle for den enkelte borger.\nDen kinesiske minister vender i øvrigt tilbage til Danmark i maj i forbindelse med topmødet under Nordic Clean Energy Week og til juni drager Lars Chr. Lilleholt til Kina i spidsen for en delegation af store og små danske virksomheder.\nDet handler ikke bare om grønne energikilder som vindkraft, men også om teknologi til at udnytte energien bedre. Danmark er beviset på, at grøn omstilling er mulig uden, at det går ud over væksten.\n– Over de seneste 40 år har vi haft en vækst i bruttonationalproduktet på 80 procent uden, at vi har set en vækst i energiforbruget. Når man ude i verden spørger, om det kan lade sig gøre, kan vi sige ja og vise hvordan. Der er stor interesse for det danske fjernvarmesystem. Vi har ikke blot udskiftet varmeanlæg i hver enkelt ejendom med et centralt system, men også omstillet fjernvarmen, så den er baseret på miljøvenlig energi. Den teknologi kan eksporteres til både Kina og USA, siger Lars Chr. Lilleholt og fortsætter:\n– Der ligger enorme muligheder for dansk erhvervsliv i Parisaftalen. Samlet set har IEA beregnet, at der skal investeres over 13.500 mia. USD (ca. 80.000 mia. kr.) i energieffektivisering og lavemissionsteknologier frem mod 2030 for at indfri landenes mål fra klimaaftalen i Paris, og ude i verden kigger man til Danmark, når man skal finde forbilleder til grøn omstilling og reduktion af CO2-udledningen.\n– I lande som Kina, USA og Indien er der kolossal interesse for de danske løsninger. Derfor har regeringen lanceret en eksportstrategi med det mål at fordoble den danske eksport af energiteknologi til 140 mia. kr. årligt i 2030. Det er noget, der vil kaste mange jobs af sig i fremtiden. Vi skal tænke på omstillingen ikke blot som grøn, men også som business!\nOgså i forhold til den hjemlige udvikling er der initiativer på vej, og her fremhæver han to nye tiltag i forhold til smartere byer og klimaløsninger.\n– Vi bliver nødt til at forholde os til de klimaforandringer, der allerede er fundet sted og vil påvirke os. Men klimatilpasninger er dyre, så det er vigtigt, at vi lægger investeringerne, hvor vi får mest muligt for pengene, understreger Lars Chr. Lilleholt.\nDerfor lancerer regeringen et nyt landsdækkende klimaatlas, som skal udruste de danske kommuner med pålidelig viden om fremtidens ekstreme vejr. Klimaatlasset vil kortlægge vejrforandringerne ned på kommuneniveau og indeholde konkrete bud på fremtidige ændringer inden for temperatur, nedbør og havniveau – både til hverdag, og når vejret bliver rigtig vildt.\n– På det grundlag kan kommunerne lægge deres indsats, hvor det bedst kan betale sig. Klimaatlasset kan også danne grundlag for samarbejde på tværs af kommunerne, siger ministeren.\nOm byer kan være smarte, når det gælder gravearbejder, der forstyrrer trafikken, vil en revision af Lov for registrering af ledningsejere vise. Formålet er en bedre planlægning og koordinering af gravearbejder samt at mindske risikoen for graveskader på forsyningsnettet, der ligger under danske veje og fortove.\nSenest med udgangen af 2022 skal alle ledningsejere i Danmark have digitaliseret deres ledningsoplysninger, så de lettere kan sammenstilles og præsenteres for brugerne.\nSamtidig vil Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet udvide det eksisterende Ledningsejerregister, så det kan modtage og sammenstille ledningsplaner fra de forskellige ledningsejere digitalt. Herved kan ledningsoplysningerne lettere medbringes på gravestedet.\n– Vi får et bedre overblik over ledningsnettet. Det kan f.eks. understøtte udrulningen af bredbånd, hvis man enten kan lægge det ned i tomme rør, der alligevel ligger i jorden, eller kan lægge det ned, når andre aktører alligevel graver. Det ser jeg kæmpe fordele i, slutter Lars Chr. Lilleholt.\nIndfrielsen af Parisaftalen om reduktion af CO2-udledningerne kan føre til investeringer for 80.000 mia. danske kr. på verdensplan.\nPhotographer Jeppe B. Nielsen


Hotel i New York - OplevUSA.dk\nHjem/Attraktioner/Overnatning/Hotel i New York\nMed over 700 hoteller i New York City, kan det være svært at finde ud af, hvor man skal bo i New York. Er du i tvivl om, hvor du finder et godt hotel i New York, der passer til dine behov? Jeg har allerede hjulpet adskillelige danskere med at finde hotel i New York, og jeg hjælper også gerne dig, uden det koster dig én krone ekstra.\nHer kan du se nogen af de hoteller, jeg har fundet for andre, der skal til New York.\n(Klik på billederne for at tjekke hotellernes ledighed på dine datoer.)\nJeg vil også gerne hjælpe dig, helt uforpligtende, med at finde et hotel i New York.\nAlt du skal gøre er at skrive en e-mail til mig på info@OplevUSA.dk. I mailen skriver du, hvornår du skal afsted, hvor mange I er, dine ønsker til beliggenhed, samt information om budget og andre krav du måtte have. Kort tid efter jeg har modtaget din mail, sender jeg nogle hotelforslag tilbage. Du bestemmer helt selv, om du vil benytte mine hotelforslag eller ej.\nDu står selv for selve bookingprocessen, og jeg har intet at gøre med booking eller betaling. Du bruger udelukkende mig til at hjælpe med at finde det gode hotel.\nHvis du vælger at booke et af de hoteller, jeg har fundet til dig, vil jeg sætte pris på, at du booker via det link jeg sender til dig. På den måde tjener jeg en kommission fra hotels.com.\nSkriv til mig på info@oplevusa.dk\nAlt booking af hotel foregår på eget ansvar. OplevUSA.dk er ikke et rejsebureau og foretager ikke nogen form for reservation, booking eller betaling. OplevUSA.dk kan på ingen måde holdes ansvarlig for om hotellet lever op til standard, om der opkræves andre gebyrer end det oplyste eller andre forhold, der relaterer sig til hotellet og hotelbookingerne. OplevUSA.dk kommer udelukkende med forslag til hoteller til den rejsende.\nAlle hotelreservationer foretages af den rejsende selv og på eget ansvar.\nBook også en guidet tur i New York med en dansktalende og autoriseret turguide her.\nHotel New York overnatning\nOvernat i en Wigwam\nAndeparade på Peabody Hotel\n7 juleoplevelser i New York


Der var kaos efter afgørelsen på Championsship play-off semfinalen imellem Nottingham Forest og Sheffield United. En 31-årig mand er blevet anholdt i forbindelse med urolighederne.\nHer til morgen har The Guardian bragt historien om, at en 31-årig mand er blevet anholdt af politiet i Nottingham. Det er sket i lyset af det dramatiske opgør imellem Nottingham Forest og Sheffield United, som kæmpede om finalepladsen på Wembley, hvor den sidste oprykker til Premier League skal findes den 29. maj.\nNottingham Forest trak sig sejrrigt ud af kampen, som måtte ud i straffesparkskonkurrence for at finde en afgørelse. Kampen var dramatisk i sig selv, men et endnu større drama udspillede sig, da banen efterfølgende blev invaderet af fans. Her skulle Sheffield United-spilleren Billy Sharp angiveligt være blevet overfuset af en tilskuer, hvor han skulle have modtaget et hovedstød.\nEn grim begivenhed og afslutning på en ellers medrivende og dramatisk fodboldkamp i Nottingham hvor fansenes følelser og passion tog en grænseoverskridende overhånd. Det var da også en oprørt Sheffield United-manager, som ærgerligt udtalte sig om begivenhederne:\n- Vi oplever at ting bliver kastet på banen, som bringer spillernes sundhed og sikkerhed i fare, og der bliver intet gjort ved det. Der vil nu blive gjort noget ved det. Vi har set hvad der er sket, og vi ved hvad der er sket. Det er oprørende på mange måder. Jeg ønsker ikke at sige mere om sagen.


Dette Daniel Wellington Dameur Classic Petite ADW00100241 skal opleves\nForside > Dameure>Daniel Wellington dameure og herreure>Daniel Wellington Classic Petite 28MM ADW00100241 Dameur\nDaniel Wellington Daniel Wellington Classic Petite 28MM ADW00100241 Dameur\nClassic Petite dameur fra mærket Daniel Wellington.\nUret har lækker læderrem.\nUrværket i dette ur er et batteridrevet kvartsurværk.\nUrets skive er hvid.\nLeveres i Daniel Wellington uræske.\nVi er udpeget som officiel forhandler af Daniel Wellington ure.


Fronius | Solceller til Private, Erhverv, og Landbrug\n“Shifting the Limits”\nFronius blev etableret umiddelbart efter anden verdenskrig, og etablerede sig som en solid producent af svejseudstyr, og udvikler af nye løsninger indenfor batteri-opladning.\nSloganet “Shifting the Limits” skal signalere den nyskabende og innovative målsætning, som Fronius har sat for alle sine divisioner. Da de i starten af halvfemserne går ind i solcelleindustrien, er det med ambitioner om, at skabe effektive og solide invertere.\nAnsatte 3.250 på verdensplan\nHovedsæde Pettenbach, Østrig\nOmsætning (2010) € 499 mio.\nMed et bredt udvalg af produkter til både små private anlæg, og til større industrianlæg, har Fronius etableret sig som verdens næst-største inverter-producent, kun overgået af SMA. De eksporterer 95% af deres produktion ud af Østrig, og har etableret forhandlere i mere end 60 lande verden over – bl.a. også i Danmark. De står som én af de producenter, der har de korteste leveringstider af invertere i Danmark; hvor man hos nogle leverandører oplever ventetider op mod et halvt år på visse enheder, så leverer Fronius sjældent senere end ugen efter bestilling.\nMed et så stærkt brand, og en kvalitetskontrol efter østrigske standarder, så er Fronius absolut en leverandør man kan føle sig tryg ved, både hvad angår rettidig levering, såvel som evnen til, at opfylde de udstedte garantier.\nInverterne fra Fronius udmærker sig bl.a. ved, at du altid kan finde en passende enhed i deres IG Plus eller IG TL serier, hvis ydelsen på anlægget ligger mellem 2,5 og 12,5 kWp. Med de mange forskellige trin af invertere i Fronius’ portefølje, kan man næsten altid lave en passende kombination af en eller flere invertere, der passer til netop det anlæg, der opfylder dine ønsker og behov.\nSelve enheden er en ganske markant større ‘kasse’ end gennemsnitsinverteren. Fronius bruger deres erfaring fra svejseindustrien og deres egen-udviklede teknologi indenfor batterier, og laver meget solide og robuste enheder, hvis fysiske overdimensionering gør, at flere års el-produktion slider mindre på enheden. Det giver en stabil og effektiv produktion – også på meget varme dage, hvor inverteren nemt nedkøler sig selv via hermetisk lukkede ventilationskanaler, der forhindrer støv og fugt i, at trænge ind i enheden.\nDu kan se en liste over godkendte invertere fra Fronius her på siden.


Ansøgningsfrist løbende | Controller Trainee\n| Sted: Silkeborg, Århus eller Esbjerg\nDu bliver en del af et dynamisk og velspillende team på 12 dygtige medarbejdere, som er ambitiøse og lægger vægt på at have det sjovt sammen. Teamet du bliver tilknyttet er en del af Group Finance, og her vil du møde vores andre trainees i Finans.\nDin uddannelse hos Norlys:\nDu bliver tilknyttet en uddannelsesansvarlig vejleder, som udarbejder en uddannelsesplan og sørger for, at der løbende bliver fulgt op på din uddannelse og udvikling. Du vil stifte et bredt kendskab til økonomi og regnskabsudarbejdelse.\nFinans fungerer som support for koncernens mange og forskellige forretningsenheder og håndterer regnskabsudarbejdelse for ca. 27 forskellige juridiske selskaber i vores koncern:\nSelvstændighed, flair for tal og lyst til at lære\nDu motiveres af ansvar og er nysgerrig for at lære. Du har stort flair for tal, er engageret, videbegærlig og kan lide at arbejde med økonomi. Derudover arbejder du selvstændigt, og du evner at arbejde grundigt og struktureret.\nDu er ved at færdiggøre din uddannelse, og ønsker at supplere din viden med praktisk erfaring samt HD.\nKommer du med gymnasial baggrund, vil det være et krav til dig, at du har lyst til at læse en HD 1. del i din tid hos os. Når du har bestået HD 1 del, kan det være muligt at forsætte på en yderligere trainee periode, hvor du læser HD 2 del.\nEr din baggrund finansøkonom vil det være et krav til dig, at du har lyst til at læse en HD 2. del i din trainee tid hos os.\nKoncernens hovedsæde ligger i Silkeborg, men finansafdelingen har også medarbejdere i Aalborg, Aarhus og Esbjerg, så ansættelsessted aftales nærmere.\nKan du se dig selv i jobbet, så skynd dig at sende din ansøgning hurtigst muligt. Vi vil afholde samtaler løbende, og tager stillingsopslaget ned, når vi har fundet den rette kandidat.\nVil du vide mere, er du velkommen til at kontakte afdelingsleder for Trainee under Group Finans og koncernressourcer Rikke Norsted på tlf. 20947414. Vi behandler selvfølgelig alle henvendelser fortroligt.\nTelefon: 2094 7414


Verdens bedste bagte kartofler marineret i øl – En ølopskrift | Humle & Mad\nVerdens bedste bagte kartofler marineret i øl – En ølopskrift\nDenne opskrift er stærkt inspireret af en opskrift min far lærte mig for mange år siden. Dengang jeg forsvor gorgonzola og vi nød lange ferier i Italien… Tak far -den opskrift har bragt meget glæde sidenhen!\nDisse verdens bedste bagte kartofler er ret nemme at tilberede. Jeg vil påstå at de er en crowd pleaser og de kan nemt varieres eller tilpasses efter behov. Det vigtigste er næsten at du har en ovn og noget staniol… Og ja, nogle kartofler.\nGode ingredienser er et must for god mad\nMørk øl fx Bedstemors Stout fra Refsvindinge\nKartofler (min på str med et stort æg)\nArla Unika øllagret blåskimmelost Twente Thousand Leagues (du kan også benytte en anden skimmelost så som gorgonzola, men denne her ost giver nogle skønne ananasnoter som er opstået ved at osten er lagret i Black Stout-øl fra Mikkeler-bryggeriet)\nDet du gør er at du vasker dine kartofler godt og grundigt. Så skærer du en båd ud af hver kartoffel og putter det hele i en frysepose og overhælder det med øl og lader posen ligge på køl natten over, eller fra morgen til aften, hvis du ønsker.\nNår spisetid så nærmer sig, så hakker du valnødderne og skærer osten i mindre stykker. Finder olie, salt og peber og tager din staniol frem fra skuffen og river lige så mange stykker af som du har kartofler. Plus et eller to stykker til alle de både du har skåret ud.\nAnbring hver kartoffel på et stykke staniol og fyld dem med ost og hakkede valnødder. Herefter overhælder du dem med olivenolie og drysser med salt og peber. Alle bådene smider du selvfølgelig i en pakke med samme indhold også er der til frokost dagen efter.\nSå lukker du pakkerne sammen i toppen som på billedet her og sætter dem på en bageplade.\nAlt efter størrelse så skal de nok bage omkring en time i ovnen, hvorefter at du har de lækreste kartofler, der ikke er totalt ostede men meget smagfulde.\nSpis de dejlige kartofler til salat, kød, grøntsager eller hvad end hjertet begærer og husk at drikke en god kold øl til! Herhjemme blev kartoflerne spist med stegt ølmarineret aubergine og grøn salat fra haven, det er jo sommer nu.\n10 jun\tThis entry was published on 10/06/2015 at 16:50. It’s filed under Mad and tagged Arla Unika, Mikkeller, Tilbehør.\tBookmark the permalink.\tFollow any comments here with the RSS feed for this post.\nOlder: Ølfestival 2015\nNewer: Jerry’s! Amerika i Frederikshavn (eller Fressern om man vil…)\n2 thoughts on “Verdens bedste bagte kartofler marineret i øl – En ølopskrift”\nHanne, 11/06/2015 kl. 04:14 skriver:\nSkal det være mørk øl.\nhumleogmad, 16/06/2015 kl. 13:01 skriver:\nDet giver i hvert fald mest smag og modspil til osten 🙂


Drouhin sætter en del af vinkælderen på auktion\nForside >> Nyheder >> 2014 >> Drouhin sætter en del af vinkælderen på auktion\nAuktionshuset Sotheby’s udnytter nu den store efterspørgsel efter Bourgogne vin ved at gennemføre et salg af sjældne årgange fra 5 årtier direkte fra kældrene hos Maison Joseph Drouhin.\nSotheby’s holder auktionen den 8. marts i New York og den vil bestå at 1.925 flasker, der kommer direkte fra Drouhins kældre i Bourgogne. Det forventes at auktionen vil indbringe op imod 3,5 mill. kr.\nVin fra Bourgogne dominerede det globale auktionsmarked i 2013, især Domaine de la Romanee-Conti var meget efterspurgt. Sotheby’s solgte således for 41 mill. kr. af DRC alene i 2013. Auktionen af Drouhin vinene er et forsøg på at brede Bourgogne ud på mindre kultagtige huse.\nMen det er en sjælden begivenhed, da volumen af de enkelte vine er meget begrænset. “Vi ønskede at gøre noget uden for Europa og vi har meget loyale kunder i USA”, siger Frederic Drouhin, den nuværende direktør for familiefirmaet. Det er faderens lageropbygning igennem mange år, der nu tyndes ud i.\nBlandt vinene er Musigny 1961 og de gode årgange 1971, 1978 og 1985 med blandt andet Grand Cru’er som Musigny, Chambertin Clos de Beze og Bonne Mares.\nDrouhin regner med, at køberne vil drikke vinene frem for at gemme dem som investering. “Vi har set en udvikling i auktionssalg af de store vine, hvor de købes med videresalg for øje. Jeg er dog sikker på, at hvem der end køber disse vine vil drikke dem”, slutter Frederic Drouhin.\nForegående: Rekordeksport af sydafrikansk vin\nNæste: Champagne leveres med drone i skibar


Minimumsnormeringer i daginstitutioner rykkes ét år frem – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\n5. DEC 2020 5. dec 2020 • 12:37 POLITIK AF\n– Der bliver mere tid til ture, højtlæsning og hygge i vuggestuer og børnehaver allerede fra næste år.\nSådan lyder det fra SF’s formand, Pia Olsen Dyhr, efter at regeringen og dens støttepartier er blevet enige om at prioritere minimumsnormeringer på finansloven for næste år.\nPia Olsen Dyhr fremhæver, at loven om minimumsnormeringer skal vedtages næste forår, “og allerede om tre år skal de være fuldt indfaset”.\n– Det er en historisk aftale, som indeholder minimumsnormeringer ved lov. Penge til at uddanne mere pædagogisk personale. Sociale normeringer og en lov om, at man ikke må presse børn fra vuggestue til børnehave for at spare penge, siger Pia Olsen Dyhr.\n– Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi er ærlige om, hvad der er afsat penge til. Enhedslisten ønsker, at der skal være minimumsnormeringer på institutionsniveau.\n– Så ville ledere ikke tælle med, og så ville ekstra pædagogisk personale i andre daginstitutioner til eksempelvis børn med handicap eller specielle behov ikke tælle med, siger Pernille Skipper.\nPia Olsen Dyhr erkender, at minimumsnormeringerne ikke gælder på institutionsniveau. Det vil SF kæmpe for at få indført på sigt, siger hun og fremhæver samtidig, at det er skrevet ind i aftalen, at de ekstra penge skal bruges på at løfte “alle” daginstitutioner.\n– Alle børn skal kunne mærke en forskel. Alle børn skal have en bund under normeringen, siger Pia Olsen Dyhr.\n– Det her er den største aftale for børnene nogensinde, fordi vi sikrer dem nogle grundlæggende rettigheder. Intet flertal i Danmark vil nogensinde turde ændre på det igen, siger hun.