Hent trimguiden til spiler og gennaker her\nSjovere sejlads med spiler og gennaker\nVi skal nu sejle med vinden. De flyvende forsejl, spiler og gennaker, er for de fleste synonym med sjov og hurtig tursejlads - mens det for nogle sejlere er en udfordring,\nsom de desværre opfatter som alt for kompliceret.\n”Alle kan have stor fornøjelse af at sejle med spiler eller gennaker, og det behøver ikke at være besværligt eller skræmmende. Man skal bare lade være at sætte disse sejl i for meget vind, og huske at bjærge dem i tide,” fortæller sejlmager Lars Jensen fra North Sails.\n”Hvor meget vind, der er for meget, afhænger af de enkelte besætningers erfaring, men de fleste tursejlere bør nok ikke sejle med spiler i over 7-8 m/s. Sejlere uden erfaring med spiler eller gennaker bør starte med at øve sig i let vind, så hverken de selv eller familien bliver forskrækkede.”\nBrug altid nedhal til stagen\n”En af de mest almindelige fejl, jeg ser, når jeg er på tur med familien, er, at folk bruger barberhalet til at holde spilerstagen nede. De tror, det er nok til at holde stagen i ro, men det er det ikke. Man skal altid bruge stagenedhalet og en hanefod på stagen, fordi en god spilersejlads handler om at få stagen til at stå roligt,” forklarer Lars Jensen.\nFlad gennaker ideel til tur\nGennakeren er ideel til tursejlads, fordi den er nem at håndtere. Her flyver den helt korrekt.\n”De fleste tursejlere vil have langt større glæde af en gennaker end en spiler, fordi den er meget lettere at håndtere og trimme. Personligt vil jeg anbefale, at tursejlere anskaffer en flad skæringsgennaker, som fx et Code-1 sejl, der dækker hele halvvindsområdet.” ”Det er et utroligt godt sejl især i let luft, hvor du ellers ville starte motoren. Med Code-1 sejlet kan du ofte sejle lige så hurtigt for sejl som for motor. Bare uden støj. En Code-1 er især ideel til moderne både med krydsfok eller lille genua.”\nSpilet på stage\n”Du kan også sejle agten for tværs med Code-1 eller læns ved at sætte den til luv med spilerstagen, men her er den ikke helt så effektiv som en gennaker.” ”En Code-1 er bygget i en stabil spilerdug og er monteret på en rulle, så du kan rulle den ud og ind som en rullegenua. Der er stor belastning på forliget, så rullen skal være i en god kvalitet,” forklarer Lars Jensen.\nLet treliget sejl (symmetrisk) til brug ved sejlads med vinden\nAsymmetrisk spiler, der føres uden spilerstage\nFlad skæringsgennaker til især let vind\nTrimline med blok om spilerskødet til justering af skødepunket\nStage op- og nedhal\nHal fra mast og dæk til at justere spilerstagens højde\nTov fastgjort i fx spilerstagens ender for at fordele belastning fra fx ophal\nLuv spilerskøde, også kaldet agterhaler\nSejlhjørne nærmest skødet\nLine til halsbarm i fx gennaker til fastgørelse i bådens stævn\neller på bovspryd\nSådan trimmes spileren\nDet er lettere at trimme en spiler, end mange tror. Du skal bare bruge spilerens få trimfunktioner og lade den flyve uden at den lukker eller åbner for meget. De seks trimfunktioner er:\nSpilerstagen skal som udgangspunkt stå vandret, så du udnytter stagens længde maksimalt, ligesom den skal stå vinkelret på vinden. Samtidig skal luv og læ skødbarme så vidt muligt være lige høje. Stagens højde trimmer spilerens facon i toppen, hvor en høj stage gør toppen fladere, mens en lav stage giver en dybere top. Stagehøjden trimmes med stagens fæste på masten og stagens op- og nedhal. Storsejlet trimmes, så der er en vinkel på 15-20 grader mellem stagen og bommens forlængelse forbi masten.\nDen grønne spiler står korrekt med næsten vandret stage. Hvis stagen hæves, åbnes sideligene (orange), og du lukker sideligene, hvis stagen sænkes (rød).\nStagen står korrekt på grøn spiler. Spileren bliver fladere forneden med stagen mere agterover (orange) og dybere nederst med stagen mere fremad (rød).\n2: Op- og nedhalet\nHer ses det tydeligt, hvad spilerstagens højde betyder for spilerens facon.\nVed at hæve eller sænke stagen, regulerer du dybden i midten af spileren, og hvor meget sideligene åbner. Når stagen hæves, åbnes sideligene, og spileren bliver fladere på midten. Når stagen sænkes, lukker du sideligene, og spileren får en dybere facon. Stagen trimmes med nedhalerlinen, der altid bør være fæstnet til spilerstagen med en hanefod, der er monteret i begge stagens næb. Ophalet bruges til at hæve stagen, når spileren sættes og til at holde den oppe i let vind, hvor spileren ikke selv kan bære stagen.\nFor optimal fart og trim skal spileren skødes, så det luv sidelig hele tiden er ved at klappe cirka 2/3 oppe i sejlet. Du skal konstant være aktiv med at trimme spileren til alle de store og små vindspring, der hele tiden opstår.\nSpilerens skødepunkt, højden på den læ skødebarm, trimmes med barberhalet på det læ skøde, som når du justerer genuaens skødepunkt med skødevognen. Ved at hale barberhalet, flyttes skødepunktet frem, så spileren lukker mere i læ sidelig og bliver lidt dybere i faconen. På tursejlads er det derfor vigtigt ikke at sætte barberhalet for hårdt på skæring, hvor læ sidelig gerne må åbne lidt. Det luv barberhal på gajen sættes tot for, at spilerstagen er rolig.\nI let vind og på meget rumme kurser sættes faldet, så toppen af spileren flyver mellem 20 og 40 cm foran masten. I over 4-5 m/s og på skærende kurs skal spileren hales tættere til masten. Så står den roligere.\nTips til spileren:\nLad spileren flyve mod luv\nNår vinden er let på en plat læns, kan du få ekstra fart ved at lade spileren flyve mere til luv og fri af storsejlet. Spilerstagen trækkes agterover og væk fra skødbarmen, så spileren selv kan ”flyve” længere til luv uden at være hæmmet af stagen.\nTyndt tovværk til let vind\nEn elastik fra bommen og ud i søgelænderet samt et ganske let og tyndt tovværk som læ spilerskøde kan skabe ro i båden og få spileren op at flyve i helt let vind, hvor et normalt skøde er for tungt.\nHård på roret\nHvis båden bliver hård på roret, skal du enten slække på skødet eller åbne spileren mere i læ. Sandsynligvis skal stagen også hales mere mod luv med gajen.\nSådan trimmes gennakeren\nEn gennaker er enklere at trimme end en spiler, fordi der ikke er nogen spilerstage at holde styr på, medmindre du spiler den som en genua på plat læns.\nPå skærende kurser skal du kun beskæftige dig med tre trimfunktioner:\nDet er faktisk ikke strengt nødvendigt at have en justerbar tackline til gennakerens halsbarm. Du kan blot fastgøre gennakeren med en kort strop til fx bådens ankerrulle, forudsat at fastgørelsespunktet kan holde til belastningen. Du får dog kun det fulde udbytte af gennakeren med en justerbar tackline i halsbarmen.\nTacklinen skal gå gennem en blok i stævnen eller yderst på et bovspryd – og trimmes efter, hvor meget du skærer i forhold til vinden, dvs. hvor tæt du går til vinden.\nPå hård skæring i nærheden af halvvindsområdet sættes tacklinen relativt hårdt, så forliget bliver tottet. Det rykker faconen fremad mod luv og åbner agterliget fuldstændigt, som når du totter genuafaldet.\nNår vinden kommer mere agten fra, slækkes tacklinen, så sejlet får en mere jævn facon og et lidt mindre åbent agterlig.\nDet kan være en fordel at have tacklinen (den røde) i en blok i stævnen, så gennakeren kan justeres og er nemmere at bjærge.\nPå mange turbåde kan du have en fastmonteret tackline (den blå), der skal holde gennakeren fri af pulpitten.\nGennakeren trimmes til vindretning og kurs med skødet, og i praksis skøder du gennakeren på samme måde som en spiler. Du skal hele tiden være aktiv med skødet og hale det således, at gennakeren er lige ved at klappe i forliget cirka 2/3 oppe i sejlet. Generelt skal du slække lidt på skødet lige inden pustene, så båden ikke skærer op. Du ser pustene på vandet. Se også ”skødet” under Sådan trimmes spileren.\nGennakerens skødepunkt trimmes med barberhalet på skødet, som du trimmer genuaens skødepunkt med skødevognen. Ved at hale barberhalet flyttes skødepunktet frem, og gennakerens agterlig lukker mere ved at blive ”strammet op”. Det skal du gøre, hvis toppen af agterliget har tendens til at blafre lidt og ikke trækker aktivt. Omvendt skal du passe på ikke at lukke agterliget for meget, for så krænger båden for meget.\nDe fleste gennakere kræver ikke barberhal til tursejlads, men flyver fint som på billedet. Hvis gennakeren har tendens til at blafre i toppen, er det dog en god idé med et barberhal.\nSæt gennakeren i lå af storsejlet\nInden du tager en spiler og gennaker ned, eller ruller en Code-1 ind eller ud, så fald af til mellem agten for tværs og plat læns. Her kommer flyvesejlet i læ af storsejlet, og uden vind i sejlet bliver det lettere at tage ned. Ved sætning af flyvesejl, husk at faldet skal kunne løbe fri af riggen og fx ikke hænge bag sallingshornet.\nGennakere er normalt nemme at tage ned. Når du kan falde næsten ned til plat læns. Så er sejlet næsten ”håndtamt” i læ af storsejlet.\nGenakkeren kan sættes fra en pose i læ af storsejlet.\nSæt gennakeren med en sok\nDet er utroligt nemt at sætte gennakeren med en ”snuffer”, der er en sok eller spilerstrømpe med plastiktragt, som gør livet meget lettere for tursejlere. Gennakeren ligger simpelthen i sin fulde længde inde i snufferen, og du sætter gennakeren ved at hale snufferen op i spilerfaldet. Det skal ske i læ af storsejlet.\nNår snufferen er helt oppe og hænger som en kæmpe pølse fra spilergodset, sættes gennakeren let og smertefrit ved at hale snufferen til vejrs med en trimline. Snufferen gør det især nemt og sikkert at bjærge gennakeren i frisk vind, hvor du falder af og haler snufferen ned over gennakeren i læ af storsejlet. Husk altid at følge vejledningen, der følger med snufferen.


Anders Drejer, Christa Thomsen, Esben Rahbek Pedersen, Helene Djursø, Mette Andersen, Mette Morsing, Ove Mølvadgaard, Peter Malmkjær, Peter Neergaard, Karin Buhmann, Kjeld Nielsen\nISBN: 9788776755485 (e-bog (pdf-format))\nBogens bagside Virksomheders sociale ansvarlighed, eller betegnelsen Corporate Social Responsibility (CSR), handler ikke om idealisme – den handler om sunde forretningsprincipper. Det er hovedbudskabet i denne bog.\nEngang var social ansvarlighed i vid udstrækning et spørgsmål om lederes idealisme. I dag er det imidlertid sådan, at en lang række ledere har opdaget, at “idealismen” kan transformeres til sunde forretningsmæssige resultater. Bogens opbygning Bogens første del belyser teorier om social ansvarlighed ud fra et virksomhedsperspektiv. I anden del giver fremtrædende erhvervslederne deres bud på fremtidens udfordringer inden for social ansvarlighed. Målgruppen Bogen henvender sig til studerende i ledelse og organisation på de videregående uddannelser samt til ledere på alle niveauer i såvel erhvervslivet som i den offentlige sektor. Peter Neergaard professor i kvalitets- og miljøledelse ved Copenhagen Business School. Han har et omfattende forfatterskab og har publiceret internationalt og på dansk indenfor områderne kvalitet, miljøledelse, CSR, informationssystemer og organisation. Han har med støtte fra bl.a. Miljøstyrelsen og EU gennemført flere projekter indenfor de nævnte områder. Han er den danske partner i et stort EU projekt om CSR i multinationale virksomheder. Helene Tølbøll Djursø socialformidler og uddannet inden for Arbejdsmarked og personalemanagement fra Aalborg Universitet. Tidligere arbejdet i den offentlige og private sektor som rådgiver og HR-konsulent. Startede i 2003 konsulentvirksomheden Care Consulting til rådgivning af virksomheder og medarbejdere inden for bl.a. sygefravær, genplacering af opsagte medarbejdere, ledelsestræning og socialrådgivning. Intentionen med Care Consulting er at forene den socialt ansvarlige verden med den forretningsfokuserede verden. 13-02-2007Thomas Søbirk Petersen ph.d., RUC "At virksomheder bør udvise social ansvarlighed, er siden midten af 1980erne blevet et slogan som enhver virksomhedsleder, politiker eller erhvervsforsker ikke har kunnet undgå at få øje på. Social ansvarlighed (SA) er et væsentlig bidrag i denne diskussion." "Som bog har SA flere forcer. Lad mig nævne nogle stykker. En af forcerne, er den brede tilgang til emnevalg, vi kommer virkelig godt omkring emnet CSR. En anden styrke ved AS, er at den er et glimrende eksempel på at det er en god ide at lade både forskere og praktikere optræde i den sammen bog. Det giver mulighed for, under en hat, at gøre forskningen mere levende og for at få svar på nogle at de spørgsmål, af mere videnskabelige karakter, som dukker op når man læser de enkelte interviews. Desuden er SA let af få forstand af, og hvert enkelt kapitel kan læses med stort udbytte uden at det er nødvendigt at læse hele bogen." "Der er tale om en meget læseværdig og læsevenlig bog. Jeg kan på det varmeste anbefale bogen til alle de, som er interesseret i virksomheders sociale ansvar. Alle kan få noget ud af bogen - studerende såvel som professorer og virksomhedsledere."Berlingske Tidende30-08-2006Niels Holger Poulsen, PA Consulting Group "Godt overblik" "Den gode redigering og interviewene bidrager til, at man sidder tilbage med et godt perspektiv og overblik og kan uddrage nogle holdninger til, hvad virksomhedens sociale ansvar er - og ikke er." "Jeg kan anbefale bogen til alle. CSR er kommet for at blive."Nationale Netværk af Virksomhedsledere20-06-2006Dan Boyter "Jeg glæder mig over at blive ført igennem de mange samtaler med erhvervslivet i denne bog. Samtalerne viser frem for alt, at social ansvarlighed har mange facetter, og at virksomhedernes individuelle forskelle i kultur giver et tilsvarende bredt spektrum af forskellige muligheder for at gribe arbejdet med social ansvarlighed an."Børsen02-06-2006Steen Hildebrandt "Denne bog må være den mest omfattende og mest ajourførte danske fremstilling om enmet." "En virkelig omfattende og interessant dækning og behandling af emnet" "Bogen er på næsten 400 sider. Meget omfattende, meget bred og samtidig overskuelig og veldisponeret. Det er prisværdigt, at der netop nu udkommer en sådan bog på dansk. Bogen indskriver sig i en fin dansk tradition for at være med når det drejer sig om nye former for organisering og ledelse."\nBogens første del belyser teorier om social ansvarlighed ud fra et virksomhedsperspektiv. I anden del giver fremtrædende erhvervslederne deres bud på fremtidens udfordringer inden for social ansvarlighed. Nogle af disse bidragsydere udtaler følgende om bogen: Bogen beskriver den store mangfoldighed i tilgang til og praksis med CSR og er derfor samtidig et billede af den kompleksitet, der møder dem der arbejder med området. Bogens forskningsmæssige bidrag er at reducere de mange forskelligheder til en fællesmængde, som afslutningsvis danner grundlag for en spændende idé om governance. John Lundsgaard, Bankdirektør, Spar Nord Bank A/S. "I diskussionen om bibeholdelse af velfærdsamfundet, indgår den sociale ansvarlighed som et væsentligt element. Derfor er det positivt, at denne bog kan være inspiration til, at arbejdspladserne gør noget ved CSR." Hans Jensen, Formand, LO. "Jeg glæder mig over at blive ført igennem de mange samtaler med erhvervslivet i denne bog. Samtalerne viser frem for alt, at social ansvarlighed har mange facetter, og at virksomhedernes individuelle forskelle i kultur giver et tilsvarende bredt spektrum af forskellige muligheder for at gribe arbejdet med social ansvarlighed an." Dan Boyter, Formand, Det Nationale Netværk af Virksomhedsledere. Jeg er overbevist om, at bogen vil give inspiration til det praktiske arbejde i virksomhederne, og sætte mange vigtige og nødvendige tanker i gang om social ansvarlighed i den gode ledelse. Mogens Weinreich, Adm.dir., SAS Institute. Social ansvarlighed - fra idealisme til forretningsprincip henvender sig til studerende i ledelse og organisation på de videregående uddannelser, til ledere på alle niveauer i såvel erhvervslivet som i den offentlige sektor.


Course: 2021-2022 Introduction to Film and Media Studies – Continuing and Professional Education\nFM, Introduktion til film- og medievidenskab\nKurset er en introduktion til fagets forskellige teoridannelser, herunder videnskabsteori. De studerende gøres bekendte med hovedpunkter og grundlagsproblemer i de vigtigste humanistiske og samfundsvidenskabelige teoridannelser vedrørende film, medier og kommunikation og med basale problemstillinger vedrørende brugen af videnskabelige teorier og metoder. Der introduceres til forskellige teoriers relevans for at analysere forskellige medier i en kulturel og samfundsmæssig kontekst, og der introduceres til audiovisuel teori og analyse med henblik på beskrivelsen og forståelsen af audiovisuelle mediers udtryksformer. Kurset sætter således de studerende i stand til på et grundlæggende niveau at kunne reflektere over deres analytiske valg på et teoretisk informeret grundlag. Kurset er organiseret dels som en forelæsningsrække, dels som holdundervisning, hvor der introduceres til hhv. medievidenskab og filmvidenskab.\nEsther Chemnitz (9-6a686d6a72736e797f456d7a7233707a336970)\nKamel Benkaaba (5-7066726a71456d7a7233707a336970)\nMads Møller Tommerup Andersen (9-72797472726a777a75456d7a7233707a336970)\nEsther Chemnitz/Kamel Benkaaba/\nMads Møller Tommerup Andersen\nGemt den 16-08-2021


Hvad er nogle Fryser indpakninger? - Zajacperrone.com\nHvad er nogle Fryser indpakninger?\nEn af de gode ting ved mad opbevaringsbeholdere er deres alsidighed. Mange kan gå fra køleskab til mikroovn til fryseren for at opvaskemaskine. Det er bedst at kun ansætte dem, der er blevet testet og godkendt til disse anvendelser. Husk, at ikke alle fødevarer oplagring redskaber er fryseanlæg indpakninger.\nHvis du leder efter fryseanlæg indpakninger kvalitet, har du flere forskellige valgmuligheder, fra fryseposer til Tupperware og mange andre muligheder i mellem. Fryseposer kommer i mange forskellige stilarter og størrelser. Du kan vælge zip top poser eller posen i en pose stil, der er specielt konstrueret til at forhindre frostbrand. Fryseposer fås i størrelser fra start fra små, der holder om en pint (eller 0,47 liter) op til store, gallon (3,78 liter) størrelse.\nTupperware tilbyder et stort sortiment af mad opbevaringsbeholdere, herunder en nice sortiment af lufttætte, fryser-safe containere i alle de mest passende størrelser og stilarter. Tupperware har fantastiske farver også. Mens Tupperware containere tendens til at koste lidt mere end dem, du finder i dine favorit butikker, prisen er i overensstemmelse med kvaliteten. De fleste mennesker finder Tupperware containere til at være en god værdi.\nSmart Spin foderopbevaring system tilbyder fryseanlæg indpakninger og er et meget praktisk, økonomisk overkommelige produkt. Foden holder fireogtyve containere i små, mellemstore og store størrelser, plus fireogtyve låg. Lågene er alle størrelse samme og passer hver størrelse beholder.\nRubbermaid tilbyder også fryseanlæg indpakninger. Faktisk er alle sine beholdere markedsføres som sikkert for fryseren, herunder dens engangs mad opbevaringsbeholdere. GladWare har en linje af disse beholdere samt. Begge tilbyder stabelbare beholdere med sikringsanlæg låg, så du aldrig behøver at søge efter et låg.\nHusk, at selv fryseanlæg indpakninger er ikke uovervindelig. De kan knække eller på anden måde blive beskadiget, hvis de er over-fyldt, eller hvis de er faldet, mens fyldt med frosne fødevarer. Vær omhyggelig med at efterlade en lille plads øverst ved påfyldning dem siden væsker tendens til at ekspandere, når de fryses. Fjern alle fra fryseren omhyggeligt og give dem mulighed for at tø det mindste noget, før du fjerner mad. Må ikke ramt beholderen i et forsøg på at få maden ud, eller du kan knække dine foretrukne fryseanlæg indpakninger.\nEn fryser-safe container.\nNogle genlukkelige poser er specielt designet til at forhindre frostbrand.\nHvad er nogle Decor Idéer til hjem våde barer?\nForskellene mellem investering, handel og spekulere på lager\nHvordan bruger jeg Soy for hedeture?\nHvordan kan jeg opfordre mine børn at lave lektier?\nHvordan undgår jeg Airline Bagage Afgifter?


28.07.2009 - 30.07.2009 15 °C\nVi har nu, ved hjælp af noget så avanceret som en håndvask og et stykke sæbe, fastslået at hypotesen om hvorvidt vandets rotationsretning ændres i hvirvler til afløb, når ækvator passeres, holder vand. Det gør den. I Australien løber hvirvlen mod uret. Fascinerende!!?\nDesuden har vi fået fastlagt, hvad vores projekt skal handle om: Emissioner i den Australske energisektor, og hvilke tiltag og teknologier der skal til for at nedbringe disse, da Australien er det land, der udleder mest CO2 pr. indbygger i verden.\nFredag morgen kører vi med AMC's skibsarkitekter til Hobart, da vi har charmet os til at deltage i deres studietur til bl.a. Inkcat skibsværftet, der har produceret nogle af Molsliniens hurtigfærger. Det bliver spændende, og giver os desuden muligheden for at bruge hele weekenden i Hobart, Tasmaniens hovedstad.\nSkrevet af Danraf 00:13 Gemt i Australien Tagged educational Kommentarer (0)\nVandretur i Cataract Gorge\n24.07.2009 - 26.07.2009 15 °C\nLørdag skete der ikke så meget, da vi fredag erfarede at man på Tasmanien ikke rengør sine fadølsanlæg ordentligt. Det resulterede i en længere tidsstraf på køjen;-) Af samme årsag forefindes sammenhængende erindringer ikke. Det skal dog siges, at det hele startede på Launceston Countryclub & Casino, der er en luksuriøs golfresort. Utroligt de ikke har bedre rengøring sådan et sted!\nIdag søndag har vi været på vandretur i Cataract Gorge, der er en kløft blot 15 min. gang fra Launceston centrum. Vældig idyllisk, og en let og civiliseret vandretur. Dette var vores første indtryk af den tasmanske natur, og vi blev absolut ikke skuffet. hvad kan man forlange andre steder ved blot 15 min. gang fra byen?\nDet nyerhvervede kamera blev for alvor testet, og støvlerne svinet til på ny.\nSkrevet af Danraf 12:30 Gemt i Australien Tagged educational Kommentarer (1)\nArriving the Australian Maritime College\n20.07.2009 - 24.07.2009 7 °C\nVi forlod Århus kl 01.00 natten til mandag, med kurs mod Hamburg, hvorfra første fly bragte os til Heathrow i London. Det gav os et hurtigt overblik over Big Ben, Tower Bridge og Buckingham Palace.\nEfter fire timer i Heathrow gik vi ombord på en velvoksen Boing 747-400 med 11 timers flyvning til Hongkong i vente. De 11 timer blev lidt mere muntre, da vi blev rykket op til Premium Class, hvilket passede mine uhyrligt lange ben fint:-)\nI Hongkong ventede vi 2 timer omgivet af folk med masker mod Svineinfluenza, hvorefter vi atter kunne gå ombord og nyde yderlige 9 timer i flyet mod Melbourne. Velankommet til Melbourne kl 20 lokal tid kunne vi tjekke ind på lufthavnshotellet for at afvente flyet til Tasmanien 12 timer senere. De skulle selvfølgelig spenderes på den nærmeste bar, hvor vi allerede efter 3 timer i Australien, havde fået telefonnumre med hotline til personlige fisketure og dykkerture. De er utroligt imødekommende og hjælpsomme de Australiere.\nEfter 1 times flyvning den følgende dag, og dermed ca. 48 timers rejsetid, kunne vi sætte vores fødder på Tasmanien, den endelige destination. I Lufthavnen ventede vores kontaktperson fra universitetet, og vi blev kørt til døren. Trætte og kun intersseret i at sove blev vi hevet rundt i forskellige administrationer for at blive optaget i systemerne og få udleveret nøgler, internetkoder, introduktion til forskellige vejledere osv. Hjernen havde her lidt svært med at følge med vores indiske guide, der på inderengelsk efter bedste evne prøvede at forklare disse klatøjede danskere hvor vi skulle henvende os m.h.t. til forskellige gøremål.\nEfter en tre timers introduktion af indiske standarder (uden at sige for meget) kunne vi endeligt nyde den opsparede Jetlag alene i vores ny erhvervede fængselscelle, der dog har alt hvad vi overhovedet behøver, bortset fra varme, men det klarer en god sovepose indtil vejret bliver bedre:-) Det giver anedning til direkte paralleller og dejlige minder fra tiden i kompagnibygningen på Auderød Kaserne. og det er jo ikke værst.\nSelvom den Tasmanske vinter er relativ mild sammenlignet med den danske, er det stadigt koldt, når værelsestemperaturen nærmer sig 10 grader om natten. Vi har set en Velux forhandler, men det er ihvertfald ikke termoruder de sælger hernede!\nMen de faglige faciliter er umiddelbart rigtig fine, og folk utroligt venlige. Humøret er højt og det lover godt. Desuden bliver der ikke koldere end der er nu, så det kan kun gå den rigtige vej:-)\nLaunceston har vi nu også haft tid til at spankulere rundt i, og den kan faktisk bedst betegnes som en stor landsby eller cowboyby. Den har 50.000 beboere - lidt mindre end Randers. Billederne taler for sig selv. Iøvrigt er området vældigt kønt, med universitet liggende ned til floden Tamar. Dog med en motortrafikvej imellem. Et større sightseeing er endnu under planlægning.\nSkrevet af Danraf 22:47 Kommentarer (0)\n(Beretninger 6 - 8 af 8) Tidligere « Side 1


Køkkener har det med at blive hurtigt slidte og kedelige. Her kan du læse 14 nemme og billige tips til, hvordan du kan give dit trætte køkken en overhaling.\n1. Ny front på soklen\nSoklen i dit køkken er yderst udsat. Den er tæt på skidt og snavs, bliver ramt af støvsugeren og bliver med stor sandsynlighed ikke rengjort hver dag. Udskifter du soklen, vil dit køkken straks se mere frisk og pænt ud.\nDu kan eksempelvis vælge at pålime en sokkelfront i stållaminat eller udskifte frontpladen med en tynd MDF plade på 9 mm.\n2. Pift de gamle fliser op\nEr dit køkken dekoreret med fliser, kan du nemt udskifte fliserne og give køkkenet et helt nyt udtryk. Der er et hav af fliser i alle prisklasser, som du kan vælge mellem.\nEr du ikke til farvede fliser, kan du for eksempel lægge fliserne i et mønster, og på den måde opnå en nyt udtryk.\nEr du træt af fliser, kan du også vælge at pudse dem op, så de forsvinder. Brug en tyndpuds, der kan hæfte på stort set alle overflader. Derefter kan du male direkte herpå.\n3. Udskift overskabe med hylder\nOverskabe kan virke voldsomt og tungt. Det vil give en lettere og mere hyggelig stemning, hvis du udskifter overskabene med hylder. Hylder giver også muligheden for at udstille dit flotte service og keramik, hvilket vil udtrykke personlighed i køkkenet.\n4. Nye greb\nDu vil blive overrasket over, hvor meget grebene gør for udtrykket i køkkenet. En udskiftning af de gamle, kedelige greb kan skabe personlighed og en gennemført stil.\nDer findes et væld af forskellige greb af både træ, porcelæn, glas eller keramik. Du kan også lave dine egne greb af læderbånd, hvilket vil give køkkenet et råt udtryk.\n5. Skift lågerne\nKøkkenlågerne kan hurtigt blive slidte og trætte. Du kan derfor med fordel udskifte de gamle låger med nye.\nEr du selv lidt fingernem, og har du ikke budget til at købe nye låger, kan du skære nye låger af en MDF plade, bore et hul til hængslerne med et hængselbor og til sidst male lågerne i en flot farve.\nDu kan også skifte de gamle låger ud med gardiner, og på den måde give køkkenet et mere landligt og hyggeligt udtryk.\nEt sidste, og klassisk råd, er at give dem en klat maling. Det vil til hver en tid pifte det trætte køkken op!\n6. Nye lamper\nGod belysning er vigtigt i ethvert køkken. Men ikke nok med at det er vigtigt med godt arbejdslys, lamper kan også sætte den rigtige stemning. Udskift de gamle lamper med nye, og skab den stil du ønsker.\nHar du et neutralt og hvidt køkken, kan du vælge lamper med farve, som giver mere liv til rummet.\n7. Skift bordpladen\nBordpladen kan hurtigt komme til at se nusset og slidt ud. Er det en træbordplade, kan du nemt friske den op med en gang slibning og olie.\nDu kan også få en ny stil i køkkenet ved at udskifte bordpladen til én i et andet materiale eller én i en ny farve.\nHer kan du læse, hvilke overvejelser du bør gøre dig, inden du vælger en bordplade.\n8. Mal væggene\nDu kan også skabe liv i det gamle køkken ved at male væggene i køkkenet. Det er en forholdsvis simpel og billig løsning, som skaber store forandringer.\nMaler du i samme farvenuance, men veksler mellem blank og mat, vil det skabe et flot spil i køkkenet.\nDu kan med fordel male med en blank højglans bag komfuret, så det er nemmere at tørre væggen af efter madstænk.\n9. Hæng køkkengrej op på væggen\nDu kan skabe både hygge og overblik ved at hænge dine gryder, pander og andet køkkengrej op på væggen.\nDu kan også bruge rionet eller vandrør som ophæng, hvis du ønsker et industrielt og råt udtryk.\n10. Udskift vandhanen\nDu tænker måske ikke, at vandhanen gør den store forskel for køkkenets udtryk. Men faktisk har amaturet meget at sige!\nDer findes vandhaner i flere farver, materialer og prisklasser – vælg den, som understreger din stil bedst.\nEn messing vandhane vil give et eksklusivt udtryk, hvorimod en mat sort vandhane vil passe godt til en mere rå og minimalistisk stil.\n11. Mal med tavlelak\nTavlelak er en sjov og kreativ måde at pifte køkkenet op. Mal med tavlelak på eksempelvis en hel væg, et felt på væggen som en opslagstavle eller mal en dør. Dekorer den malede flade med opskrifter, indkøbslister, huskelister eller få børnene til at tegne et fint motiv – mulighederne er mange!\nHar du ikke mod på at male direkte på væggen eller døren, kan du male på en træplade og hænge den op.\n12. Fyld køkkenet med grønt\nLad det grønne flytte ind i køkkenet. Den grønne farve vil friske ethvert gammelt og slidt køkken op. Krydderurter er oplagt i køkkenvinduet, og vil både være dekorativt og praktisk til madlavningen.\nAlle planter er dog velkomne – de vil alle pynte i rummet! Er køkkenpladsen trang, kan du hænge planterne op.\nHar du ikke grønne fingre, kan du opnå samme effekt med plakater eller tapet med plantemotiver.\nDesuden vil en skål med frugt og grønt udstråle samme friskhed.\n13. Pift gulvet op\nDu kan også nemt pifte køkkengulvet op med enten maling, linoleum eller et flot tæppe.\nVær opmærksom på, at det er en god ide at vælge en rengøringsvenlig løsning. Ønsker du eksempelvis at pifte gulvet op med et tæppe, kan du vælge et plastik- eller bomuldstæppe, som let kan vaskes.\n14. Udstil magasiner og kogebøger\nUdstil dine madmagasiner og kogebøger på eksempelvis en magasinhylde, gallerihylde eller en gammel tallerkenrække. Det vil skabe en hyggelig og hjemlig stemning.


Compassionfokuseret ledelse (HR-netværksmøde)\nNetværksgruppen: HR for de store holder netværksmøde tirsdag den 22. november 2016 fra kl. 13 – 16.\nNetværksmødet er det sidste af i alt 6 HR-netværksmøder i 2016, og det markerer dermed afslutningen på et møderække med spændende temaer, erfaringsudveksling og relationer.\nTil dette møde, er det via et samarbejde med virksomheden Strongmind lykkedes, at få en meget spændende oplægsholder til at komme holde oplæg. Det er nemlig lykkedes at få ledelses guru Michael Andersen til at komme, og holde et spændende oplæg om ledelse set fra hans vinkel.\nTemaet for netværksmødet er: Compassionfokuseret ledelse – bundlinje gennem selvledelse og medfølelse.\nCompassionfokuseret ledelse er en evidensbaseret ledelsesfilosofi skrevet at Michael Andersen. Michael vil i dette foredrag belyse konsekvenserne af den traditionelle ledelsestænkning, og belyse nutidens og fremtidens behov. Temaer som talent management, performance, disruption, organisationsudvikling, ledelse, rekruttering, generation x og y og transformationer vil blive berørt i en ledelsesmæssig og forretningsstrategisk kontekst. For nogle vil dagens indlæg virke som hjertemassage til HR, for andre som et dødsstød. Sikkert er det, at det bliver underholdende og inspirerende.\nPræsentation af Michael Andersen:\nMichael Andersen er nok det nærmeste Danmark kommer på en rigtig ledelses guru. Han har arbejdet med topchefer og high performere i mere end 25 lande og er er uddannet fra HARVARD og INSEAD og har været rådgiver i nogle af verdens største organisationer. Michael har en særlig fokus på ledelse og mennesket i den forretningsstrategiske kontekst. Læs mere om Michael Andersen HER\nSted: Trinity – hotel og konference center, Gl. Færgevej 30, 7000 Fredericia\n13:00 Velkomst og præsentation\n13.15 Dagens vært har ordet\n13.30 Compassionfokuseret ledelse – bundlinje gennem selvledelse og medfølelse v. Michael Andersen\n15.00 Networking – uformel evaluering af året i gruppen, tak for i år, god jul og ikke mindst: lidt godt til ganen


Alternativet vil alligevel regulere skolemad: Foreslår plantebaseret mad i København - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\n3. juni 2018 kl 07:00\nAlternativet vil alligevel regulere skolemad: Foreslår plantebaseret mad i København\nSKOLEMAD: Da DF forleden foreslog, at daginstitutioner og folkeskoler skal servere svin én gang om ugen, afviste Alternativet og sagde, at institutionerne alene må bestemme deres menu. Nu foreslår partiet krav om plantemad i København.\nFalafler eller frikadeller? Alternativet i København vil have plantebaserede måltider på alle offentlige institutioner i hovedstaden, mens DF kræver svin på menuen én gang om ugen. Foto: Christian Als/Ritzau Scanpix\n“Institutionerne må selv finde ud af, hvad det er for noget mad, de serverer.”\nSådan lød det tirsdag fra Alternativets politiske ordfører, Carolina Magdalene Maier, der reagerede kraftigt på Dansk Folkepartis forslag om, at alle daginstitutioner og folkeskoler skal servere svinekød én gang om ugen.\nDet er nemlig ikke politikernes bord at bestemme, om der skal serveres halal, svin eller vegetarkost på de danske skoler og institutioner, lød det.\nMen torsdag fremsætter Alternativet i København et forslag om, at alle hovedstadskommunens institutioner, heriblandt plejehjem, vuggestuer, folkeskoler, arbejdspladser med mere, skal have et 100 procent plantebaseret måltidstilbud på menuen.\nDet forslag støtter Carolina Magdalene Maier trods sin modstand mod øget regulering af kosten.\n“Hvis der er noget, vi mener er nødvendigt for at fremme den grønne omstilling, mener vi faktisk, at det trumfer antireguleringshensynet,” siger hun.\nHvordan kan man den ene dag sige, at institutionerne selv må bestemme, og den næste støtte et forslag om mere regulering af deres menuer?\n“Vi er inde at regulere, så på den måde holder mit argument fra i går (tirsdag, red.) ikke. Det er rigtigt nok. Den trækker jeg i mig igen, men jeg vil gerne holde fast i mine andre argumenter,” siger hun og fortsætter:\n“Det, som vi gerne vil regulere, har et større formål, som kommer os allesammen til gode. Det kan jeg ikke se, at det gør, når Kenneth Kristensen Berth gerne vil have, at der skal serveres svinekød alle steder," siger hun og understreger, at Alternativet ikke ønsker national lovgivning om plantemad.\n"Forskellen er motivationen"\nI Alternativet i Københavns forslag, som torsdag tages op på et møde i Borgerrepræsentation, står der, at man "som borger/medarbejder altid kan vælge et næringsrigt 100 procent plantebaseret måltid i den kommunale forplejning og i kommunens kantiner."\nPartiets gruppeformand på rådhuset, Franciska Rosenkilde, mener ikke, at deres forslag kan sidestilles med Dansk Folkepartis, der lyder, at der skal være et svinebaseret måltidstilbud i børnehaver, vuggestuer og folkeskoler mindst én gang om ugen:\n“Forskellen er motivationen bag. For os handler det om klima og sundhed. Jeg er ikke helt sikker på, hvad det handler om for DF,” siger hun.\nDF: Sådan vi kender Alternativet\nI Dansk Folkeparti ryster man på hovedet over, at Alternativet nu trækker i land på antiregulerings-politikken.\n“Det er sådan, vi kender Alternativet. Der er ingen rød tråd. Det blæser i vinden. Det er et ret kaotisk parti," siger kultur- og folkeskoleordfører Alex Ahrendtsen (DF).\n“Den eneste forskel på Kenneth (Kristensen Berth, red.) og Alternativets forslag er et ønske om kød eller ikke-kød," siger han.\nMen det er vel reelt nok, at Alternativet vil gøre noget for klimaet?\n“Hvis de synes, at det er i orden at indføre tvang, så længe argumentationen bag er i orden, burde de også anerkende vores forslag,” siger Alex Ahrendtsen.\nAlternativets nye forslag skal diskuteres torsdag i Københavns Borgerrepræsentation.


Allison er navnet på én af de førende producenter og leverandører af skønhedspleje-produkter til ansigtet, hår og krop. Deres eget brand "Allison" består af en række miljøvenlige hudplejeprodukter med naturlige ingredienser og vitaminer.\nAllison er meget passioneret omkring de produkter, de skaber og udvælger omhyggeligt den rette kombination af ingredienser. Allison finder inspiration ude i naturen og arbejder udelukkende med milde og miljøvenlige råvarer fra certificerede leverandører. Næsten alle produkter er dermatologisk testet og er produceret i henhold til følgende certificeringer: Svanemærket, Dansk Astma & Allergiforbundet etiketten og den europæiske Ecocert mærket.\nVil være billigst med det bedste\nAllisons produkter produceres på fabrikken i Esbjerg, mens det administrative arbejde foregår i Hjortkær ved Bramming med medejer Flemming Haahr i direktørstolen. Han købte sig ind i hud- og hårplejevirksomheden i 1996, og missionen er stadig at være billigst med det bedste.


parajumpers masterpiece series – Parajumper Jakke Dame,Parajumper Jakke Mænd,Parajumper Jakke Herre\nTEARS VÆLG OP i Heide Bredfeldts øjne, da hun brænder flammerne i den store pejs tidligt lørdag formiddag. Efter weekendens seminar https://en.wikipedia.org/wiki/United_States_Air_Force_Pararescue er over, overfører Heide, Bill og David over ejerskab til kroen til et ungt par fra Annapolis, Maryland.\nMiddleman bliver udstødt. Distributører og andre ‘mellemmennesker’ er under belejring. Deres roller ændrer sig hurtigt, uanset industrien, som forsyningskæden og deres firmaers forretningsmodeller udvikler sig. På stats- og lokalt niveau går de opkrævede skatter tilbage for at betale for de tjenester, der stort set er universelle og betaler som de skal . Disse skatteregler er også typisk fladere jo større dit hus, jo større er din ejendomsskat.\nTesla-embedsmænd benyttede lejligheden til at gentage sin påstand om, at ‘et Tesla-køretøj er over fem gange mindre tilbøjelige til at opleve en brand end den gennemsnitlige benzinbil, og at der har været nul alvorlige skader eller dødsfald af en eller anden grund nogensinde, ild eller ellers i en Model S. I løbet af mere end 100 millioner miles kørt i næsten alle mulige terræn-, vejr- og kollisionsforhold har Tesla Model S https://www.parajumperjakke.nu konsekvent beskyttet sin chauffør og passagerer og opnået parajumper\nden bedste sikkerhedsspor over enhver bil på vejen. ‘ .\nDisse mennesker er figureheads i de sportsgrene, vi ser og elsker. De skal lave de vanskelige og ofte upopulære beslutninger, som det meste af den sportslige verden ikke forstår. Hvordan ville hun bedømme Manasollasa vis en vis Sangita Ratnakara? Sangita Ratnakara giver mange ragas, som var forældede, selvom Somesvara tid, og helt sikkert på det tidspunkt af Sarngadeva. Men Somesvara belaster os ikke med sådanne detaljer.\nI betragtning af hvor tungt vægtet interviewet er i vores ansættelsesbeslutninger, er vores bedste indsats for at blive bedre på dem. Hvis vi ønsker mere troværdig information, skal vi spørge åbenbarende spørgsmål, selvom det føles tvunget eller ubehageligt at gøre det. Vær tålmodig. Hver parajumpers masterpiece series\nmorgen, da daglige tilbud rammer uden undtagelse, går dampen op i maven.\nDet er langt lettere at bruge end de fleste konkurrenter og på nogle måder mere magtfulde. De lancerer snart deres Social Business Command Center (1. maj) og integrerer Instagram og Foursquare med deres tekstanalyse i de næste 90 dage .. Jeg har allerede set efter at.’ Jeg troede det var godt nok. Der er masser af gode historier, men det er en der skiller sig ud i mit sind.\nSelv det faktum, at samme kønsægteskab er ulovligt i Colorado, skar ikke bageren nogen https://www.parajumperjakke.nu slap. Næste Næste gang han enten dekorerer den kage, står over for parajumper jakke mænd\nbøder eller fængsel eller lukker forretningen, da ejeren af et bageri i Oregon gjorde i en lignende situation for nogle måneder siden.\nUdgivet i 14. juni 2019 Tags parajumper, parajumper jakke mænd, parajumpers masterpiece series\nparajumpers udsalg Elizabeth Arden UPA besluttede derefter mod at bruge SECC til fødevareregningen og informerede staterne om at\nHvis du er på vej til rigdom og ønsker at blive en selvfremstillet mand, så er iværksætteri den rigtige vej. Desværre har ikke alle, hvad der kræves for at være iværksætter. Det indeholder nu en lille privat villa. Det er ikke kendt for hvem det blev bygget ..\nMike Bullard var lige kommet i en fantastisk sæson, der scorede en karriere høj 103 point for Powerhouse Flames, herunder 47 på et magtspil, der hummer sammen med en absurd 28,5 procent succesrate. Når en off is hænder deres unge tovejs https://www.parajumperjakke.nu playmaker og fremtidige Hall of Famer Doug Gilmour, viste Bullard at være bare den rigtige enticement for St.\nMiddleman bliver udstødt. Distributører og andre ‘mellemmennesker’ er under belejring. Deres roller ændrer https://www.parajumperjakke.nu sig hurtigt, uanset industrien, som forsyningskæden, https://en.wikipedia.org/wiki/United_States_Air_Force_Pararescue og deres firmaers forretningsmodeller udvikler sig. Energire revolutionen kommer skalaen vil koste omkostningerne ned og miljøet vil gavne. Hvad jeg mener er mindre klart, er hvem der vil gavne økonomisk.\n13 fra juli 2004. Hvis alle de mennesker, der betaler ingen skat, betaler noget, skal der ikke parajumpers masterpiece series\nopkræves skatter på nogen. Indien er på randen af en historisk testvind i Sydafrika. Brillient partnerskab af Pujara og Kohili gør det nemt at nå en mailestone.\nTonet i parajumpers dame jakke\nKennedys spørgsmålstegn ved onsdag angav, at han allerede har fastslået, at obligatorisk forsikring er ulovlig. Han foreslog derefter, at retten, fordi man fjernede forsikringskravet grundlæggende ændrer lovgivningen om sundhedsreformen til noget, som kongressen ikke havde tænkt sig, ville handle med tilbageholdenhed, hvis det slog ned hele lovgivningen ..\nHan skyldte mig 200. Den anden mand havde en kamp med ham og fik sine penge, men jeg ville ikke kæmpe. Shop med tillid. Wonderstruck er den første duft fra den unge amerikanske poplandsanger Taylor Swift, lanceret i samarbejde med kosmetiske selskab Elizabeth Arden.\nUPA besluttede derefter mod at bruge SECC til fødevareregningen og informerede staterne om, at de var i et kast tilbage til den målrettede PDS-æra endnu engang at indføre statsspecifikke cut offs baseret på denne landsdækkende cap og opdaterede statslige fattigdomslinjer. Centret ville yde støtte til de tal, det havde sat, og staterne kunne vælge, hvem de ønskede at give kornene efter deres egne kriterier og design.\nUndersøgelser viser, at mange mennesker drikker som et middel til at klare det moderne liv og dets ledsagende økonomiske stress, jobspænding og ægteskabelig uenighed. I dag har det hurtige samfund kun lidt i vejen for social støtte. 40.000. Hvert stykke tøj i butikken er designet og parajumpers udsalg\nlavet på Latha værksted i byen.\nUdgivet i 21. maj 2019 Tags parajumpers dame jakke, parajumpers masterpiece series, parajumpers udsalg\nparajumpers jakke dame William Morris GF Watts Thomas Huxley Charles Darwin som i sin selvbiografi bemærkede at\nSolfysik blev parajumpers jakke dame\nstraks et varmt diskussionspunkt blandt viktorianerne, der var forfærdet over denne demonstration af universets ligegyldighed over for menneskeheden. Og ideen om global køling udfældede hurtigt ind i den litterære kultur i perioden. Det kan blandt andet findes blandt andet steder, i arbejdet mellem Samuel Butler, James Thomson, Richard Jefferies, William Morris, GF Watts, Thomas Huxley, Charles parajumpers irene super lightweight jakke – dame\nDarwin (som i sin selvbiografi bemærkede, at han fandt det ‘uacceptabelt’ at menneskeheden skulle være ‘dømt til at udrydde udslettelse efter sådan lange fortsatte langsomt fremskridt ‘), John Ruskin (‘ Jeg vil tro på Apollo, men kan ikke solen siges at blive rusten (er det ikke?) ‘, skrev han ængsteligt i et brev til en ven den 19. november 1862 ), Thomas Hardy og HG Wells (i Verdens Verdenskrig er det køling af solsystemet, der tvinger martierne til at ‘bære krigsførelse solopad’). Solens årlige død ved solstanden og solens daglige død ved solnedgang tog nye og uhyrlige resonanser inden for fiktion og poesi fra perioden. Gamle myter, især de nordlige myter Ragnarok og Balder, hvor en ung helt dør i sin ungdommelige kraft, blev rehabiliteret og plejede at tåle solens udryddelse.\nInternettet er https://www.parajumperjakke.nu kun en af måderne, hvorpå information kan formidles via internettet. Internettet, ikke internettet, bruges også til e-mail, som er afhængig af SMTP, Usenet nyhedsgrupper, instant messaging og FTP. Så nettet er kun parajumpers masterpiece series\nen del af internettet, om end en stor del, men de to udtryk er ikke synonyme og bør ikke forveksles.\nBJP har påberåbt sig et sæt dokumenter til at male Nehru som noget af en skurk vis til Patel. Indsigelsen er, at Nehru konstant https://en.wikipedia.org/wiki/United_States_Air_Force_Pararescue skændte med Patel og usurpede sidstnævnte https://www.parajumperjakke.nu retmæssige sted i historien. Den ubestridte deltekst er, at Patel selv måske genoplivede Nehru-dominans i Indien og dens historie.\nMens aktierne er lidt overkøbt her, er der mulighed for en hurtig breakout over det modstandsniveau ($ 61.70) og derefter et 2 4% rally derfra, at Average True Range (ATR) er ca. 3,3% af aktiekursen og en stigning over et større modstandsniveau anmoder normalt et rally af denne størrelsesorden.\nHvorfor skulle jeg som en voksen med min egen familie være bundet til en beslutning, jeg lavede for længe siden, da jeg stadig gik i skole i korte bukser? Det var ikke let, men det var ikke som om jeg havde brugt store penge på en sæsonbillet. Måske vidste jeg ikke noget om, at klubben skulle ændre sig (og det har det faktisk ikke).\nUdgivet i 21. maj 2019 Tags parajumpers irene super lightweight jakke - dame, parajumpers jakke dame, parajumpers masterpiece series\nUdgivet i 10. maj 2019 Tags parajumpers jakke dame tilbud, parajumpers kodiak dame, parajumpers masterpiece series


Manual LG AG-S270 (6 sider)\nLG AG-S270 manual\nHar du et spørgsmål om LG AG-S270 eller har du brug for hjælp? Stil dit spørgsmål her. Giv en klar og omfattende beskrivelse af problemet og dit spørgsmål. Jo flere oplysninger du giver om dit problem og dit spørgsmål, jo lettere er det for andre LG AG-S270 ejere at svare korrekt på dit spørgsmål.\nSe manualen til LG AG-S270 her gratis. Denne vejledning hører under kategorien 3D briller og er blevet bedømt af 1 personer med et gennemsnit på en 7.9. Denne manual er tilgængelig på følgende sprog: Engelsk. Har du et spørgsmål om LG AG-S270 eller har du brug for hjælp? Stil dit spørgsmål her\nLG AG-S270 specifikationer\nGrænseflade 8-pin mini USB


Lundbecks finske partner Biotie har modtaget henvendelser fra en række velanskrevne medicinalselskaber vedrørende lægemiddelkandidaten, SYN120, til behandling af Alzheimers sygdom.\nOffentliggjort: 20.02.12 kl. 13:12\nEn lægemiddelkandidat mod Alzheimers har for nylig fået en del opmærksomhed, skriver Bloomberg News. Det gælder Lundbecks finske partner Biotie, som har modtaget flere henvendelser fra store medicinalkoncerner vedrørende lægemiddelkandidaten SYN120\nBloomberg News henviser til oplysninger fra administrerende direktør Timo Veromaa.\nHvorvidt Lundbeck er blandt de interesserede oplyser Veromaa ikke. Lundbeck samarbejder i forvejen med Biotie om alkoholpillen Selincro og er ligesom medicinalkæmperne GlaxoSmithKline og Pfizer at finde blandt selskaber, der arbejder på at finde bedre behandlingsalternativer til Alzheimers-patienter.\nBiotie har indlicenseret SYN120 fra det schweiziske medicinalselskab Roche, der har option på at generhverve rettighederne i første kvartal. Vælger Roche at forbigå denne mulighed efter at have evalueret data fra et tidligt studie, kan det komme på tale for Biotie at udlicensere rettighederne.\nUdnytter Roche derimod sin option, vil det udløse en engangsbetaling til Biotie samt eventuelle fremtidige milepæle. Desuden vil Biotie få ret til royalties af eventuelt fremtidigt salg, skriver Bloomberg News.\nSydbank: Lundbeck har mest kurspotentiale


Spaniens manglende handling i Parisaftalen kritiseres Netværksmeteorologi\nParisaftalen Det er en historisk begivenhed, hvor mere end 103 lande er enige om at reducere drivhusgasemissionerne. På denne måde reduceres menneskelige påvirkninger af klimaet, og de ødelæggende virkninger af klimaændringer mindskes.\nI denne kamp mod klimaændringer, der synes historisk og har store konsekvenser på verdensplan, ser Spanien imidlertid ikke ud til at deltage. På trods af at Spanien er et af landene mest sårbare Konfronteret med virkningerne af klimaændringer har den endnu ikke ratificeret Parisaftalen.\nDe vigtigste spanske miljøorganisationer har fordømt den dårlige præstation, som Spanien har haft på klimatopmødet i Marrakech (COP22). Den spanske regering ledet af Mariano Rajoy det har endnu ikke ratificeret aftalen. Da Spanien har været i en regering i 10 måneder, er aftalen ikke ratificeret. I modsætning til det gode tekniske arbejde fra Kontoret for Klimaændringer opnår regeringens politiske profil i denne COP ikke godkendelse. Det faktum, at præsident Mariano Rajoy ikke deltog i klimatopmødet, bekræftede, at klimaændringerne på hans dagsorden henvises til kategorien anekdote.\nIfølge de vigtigste spanske miljøorganisationer som f.eks Greenpeace, Jordens venner, Økologer i aktion, WWF og SEO / BirdLife, Spanien har deltaget i klimatopmødet, ligesom det gjorde i Paris-topmødet. Det vil sige uden nogen fremskridt med hensyn til klimaforandringer.\nDen spanske regering er bagud med spørgsmål om klimaændringer. Det er overgået af lande som Tyskland, Frankrig, Portugal, Sverige eller endda selve Det Forenede Kongerige efter Brexit.\nVed afslutningen af klimatopmødet i Marrakech blev miljøforkæmpere enige om at opfordre alle politiske kræfter med parlamentarisk repræsentation i Spanien til at konvertere kampen mod klimaændringer. "I en central akse i denne lovgivning af konsensus", da "det ville være en fiasko for alle, hvis det ikke var sådan."\nFuld vej til artikel: Netværksmeteorologi » meteorologi » Klimaændringer » Spaniens manglende handling i Parisaftalen kritiseres\nTenerife opretter nye vulkanske overvågningsstationer


hvor er ribose findes i levende organismer ?\nRibose er en simpel sukker findes i mange molekyler i forbindelse med de biokemiske og genetiske processer af næsten alle organismer . Det er en vigtig strukturel komponent af ribonukleinsyre ( RNA ) og afgørende i den daglige metaboliske og reproduktiv cellulær operationer observeret i en række forskellige livsformer\nRibose er en monosaccharide består af en fem-carbon backbone med en aldehyd funktionel gruppe den ene terminal ende . Hydroxylgrupper er orienteret i samme retning ned hver efterfølgende carbon på rygraden af molekylet .\nFunktion i Genetics\nRibose er sukkeret komponent , der udgør det genetiske materiale RNA , nøglen mellemprodukter, der anvendes i DNA replikation og protein syntese under reproduktion og udvikling .\nRibose kan også integreres i mange af de molekyler der er nødvendige for ATP dannelse i glycolysen og cellulære respiration . Disse molekyler omfatter nicotinamid adednine dinucleotid og flavin adenin dinucleotid som er vigtige elektron overførsel mellemprodukter , der i sidste ende give energi til en organisme .\nRibose kan findes i smitsom organismer som virus . Det giver den strukturelle komponent af RNA nogle virus, der bruges til viral spredning og infektion .\nEt af de fremherskende evolutionære teorier om fremkomsten af liv på Jorden indebærer dannelsen af primitive RNA molekyler fra tidligt ribose sukker , nukleinsyrer og fosfater .\nhvad er et tomrum breaker ?\nfordelene ved udendørs leg\nhvad er de farer af mobiltelefon stråling ?\nansvar, ledende tekniske repræsentant\nkrav til fjernelse af underjordiske tanke fra gamle tankstationer\nLæs mere: hvad er farerne ved at bruge vaskemiddel ?\nLæs mere: MR kompatibel lys


Amagerbankens konkurs, man undres...\n7-02-2011 Adv. Finn Träff & Dir. Rasmus Juul-Nyholm\nDet var lidt måbende, at vi så meddelelsen om, at Amagerbanken går konkurs søndag aften.\nBanken har været på vej op og ned ad graven mange gange i de sidste par år, og det er slet ikke nyt, at banken har store udfordringer på grund af sine erhvervsudlån - Men konkurs?\nFørste opgave var selvfølgelig at sikre os, at ingen af vores ejendomme havde penge i klemme. Vi bruge (eller brugte) ikke Amagerbanken som bankforbindelse, men enkelte foreninger kunne have fastholdt et gammelt engagement. Heldigvis var det kun et par konti i Amagerbanken og med indestående langt under de 100.000 Euro som er garanteret, så denne konkurs får ingen direkte konsekvenser for nogen af vores ejendomme.\nMen kommer det til at betyde i øvrigt? Først og fremmest er dette en reminder. Bankpakke I er udløbet, og det betyder, at alle er nødt til at forholde sig aktivt til hvor man placerer sine penge – hvis man har mere end 100.000 Euro, der skal placeres, hvilket sker jævnligt i foreningerne. Selv små foreninger kan let have et stort beløb stående på driftskontoen i forbindelse med en andelsbolighandel eller en byggesag, og således som vi ser det, er der tvivl om disse indbetalinger er dækkede!\nIflg. loven er deponeringskonti i forbindelse med handel med fast ejendom omfattet, men iflg. andelsboligforeningsloven indbetales beløbet til foreningen, og det indgår dermed ikke på en særskilt deponeringskonto.\nVi synes dog ikke, at dette er helt rimeligt, og derfor beder vi Ejendomsforeningen Danmark, der er brancheforening for ejendomsadministratorerne, om at kigge nærmere på problemstillingen.\nDog skal man huske, at det er nettobeløb, dvs. at hvis foreningen i øvrigt har gæld til samme pengeinstitut, vil man kunne trække denne gæld fra, inden de 100.000 Euro beregnes. Det centrale er imidlertid, at en bank i disse tider ikke bare er en bank. Som bankkunde skal man forholde sig til sin banks soliditet og ikke bare hoppe på det første og bedste tilbud om høj rente på indlån!\nDertil er der en ubehagelig mulighed for endnu en konkurs i en dansk bank skader hele den danske banksektor. Her tænkes på at disse begivenheder kan gøre det vanskeligere og dyrere for også solide danske banker at skaffe kapital, hvilket giver en højere rente for kunderne. Om dette sker er meget vanskeligt at sige (og måle) og vi håber det bliver ved trusslen.\nMen hvad med Amagerbanken? Vi undrer os stadig over konkursen, og umiddelbart kan vi se på årsager:\nEnten har den gamle ledelse og Finanstilsynet foretaget nogle meget voldsomme fejlskøn igennem de sidste år. I så fald har systemet svigtet stort. Banken er jo blevet undersøgt mange gange, og den har fået tilført ny kapital af flere omgange.\nEller også har den nye ledelse udført en unødvendig voldsom nedskrivning for at sikre sig, at de ikke selv kom til at stå med ansvaret for yderligere nedskrivninger. Dette er sket mange gange før. En nytiltrådt ledelse benytter den første tid til at foretage meget voldsomme nedskrivninger, mens man kan give den gamle ledelse skylden. Dette giver et godt udgangspunkt for at kunne præstere gode resultater fremadrettet. Hvis dette er tilfældet, er man dog gået lidt for grundigt til værks...\nVi kender ikke banken, og vi kan ikke vurdere om det er den gamle ledelse, der var for optimistisk eller om den nye ledelse har gået med både livrem og seler.\nDet er der nok heller aldrig nogen, der finder ud af, da nogle profetier har det med at blive selvopfyldende. Konkursboer får sjældent de bedste priser, netop fordi det er konkursboer, så vi er ikke optimistiske.\nAlle de private kunder vil dog formentlig ret hurtigt blive videresolgt til en anden bank. Amagerbanken havde en stor base af gode kunder på Amager, og den skal nok være penge værd. De få konti vi har fundet vil vi nu i ro og mag flytte.\nLæs evt. nedenstående uddybende analyse fra Niels Lunde her >>>


Se konsekvenserne af, og hvordan man slipper af med stress (Velfærd) | Alt om dit helbred!\nHjemmeside » Velfærd » Se konsekvenserne af, og hvordan man slipper af med stress\nSe konsekvenserne af, og hvordan man slipper af med stress\nOverdreven stress kan føre til vægtøgning, mavesår, hjerteskift og højt blodtryk på grund af øget cortisol, som er det hormon, der er ansvarlig for at bidrage til immunsystemets funktion. Lær mere funktioner af dette hormon på: Cortisol.\nGenerelt skyldes stress overarbejde, ustabile tidsplaner, sygdomssituationer eller overbelastning af personlige opgaver, og en af de bedste måder at slippe af med stress er at dedikere 30 minutter om dagen til afslappende aktiviteter, såsom at lytte til musik, drikke et roligt bad eller gående hvile på sandet, fordi det hjælper med at sænke cortisolniveauer, slapper af og reducerer hjerterytmen.\nI nogle tilfælde kan det dog være nødvendigt at gå til lægen for at tage medicin, der hjælper med at reducere angst, gennemføre psykoterapisessioner for at lære afslapningsteknikker og effektive måder at styre tid på.\nStress kan forårsage problemer eller sygdomme i de fleste organer og systemer og kan forårsage:\nSvage og ødelagte negle\nHårtab og tyndere ledninger;\nSvage negle og skør;\nØget appetit med vægtøgning eller vægttab på grund af den konstante følelse af hot flash og manglende appetit;\nVanskeligheder med at falde i søvn, som forårsager hyppig træthed;\nHyppige sygdomme, såsom urininfektioner, gastroenteritis eller influenza.\nStress kan også føre til udvikling af mere alvorlige problemer, såsom metabolisk syndrom, såsom øget begyndelse af diabetes, høje triglyceridniveauer og dårligt kolesterol eller irritabelt tarmsyndrom.\nDerudover kan hyppig stress over tid kompromittere stort set ethvert organ eller system i kroppen, og i mere alvorlige tilfælde kan det føre til infertilitet eller endda selvmord. Lær også at genkende symptomerne på nervøs sammenbrud.\nSådan reduceres arbejdsrelateret stress\nFor at reducere niveauerne af arbejdsstress skal du:\nTag en ferie\nTager en ferie hvert år: ferier hjælper med at glemme de daglige forpligtelser;\nTag regelmæssige små pauser i arbejdstiden: pausen, selvom det er 5 minutter, hjælper med at slappe af og organisere din tænkning, hvilket øger produktionen og rentabiliteten;\nUdfør strækninger: på arbejdet skal kroppen også slappe af og lindre spændinger. Se hvad du skal gøre i: Strækøvelser, der skal gøres på arbejdet.\nTal med chefen: især når der er nogle vanskeligheder eller problemer;\nOpdelte opgaver: opdelingen af opgaver hjælper med at mindske byrden for hver arbejdstager;\nDerudover er det altid en måde at reducere arbejdskonflikter på at lægge sig selv i den anden persons sko, så det er vigtigt at være tolerant og forsigtig for at kunne vurdere alle situationer godt og forudse, hvad der kan ske på en positiv og negativ måde..\nSådan mindskes følelsesmæssig stress\nNormalt opstår stress på grund af vanskelighederne med at styre tiden mellem professionelle opgaver og familieforpligtelser, og derfor inkluderer den vigtigste ting at slippe af med overskydende stress:\nBrug en tidsplan til at organisere ugens rutiner, planlægge uge for uge.\nFordel opgaver mellem de forskellige elementer i en familie: børn bør inkluderes, tildele små opgaver, som f.eks. at lave sengen eller rydde op i rummet, for eksempel;\nFokuser på aktuelle behov og glem fortiden;\nSpar penge, kun at bruge på vigtige varer for at undgå gæld, som er en af årsagerne til overdreven stress;\nUndgå situationer, der forårsager ubehag for eksempel hvis nyhederne på tv forårsager spænding eller den tunge trafik skaber angst, er det vigtigt at kigge efter løsninger;\nGør afslappende fritidsaktiviteter: at dedikere mindst 30 minutter om dagen til beroligende aktiviteter såsom at lytte til musik, tage et brusebad, gå på sand eller snavs eller gå udendørs kan hjælpe med at reducere stress.\nDerudover bør du drikke en beroligende te dagligt, såsom kamille eller johannesurt, og undgå drikkevarer og mad med koffein, fordi det forårsager spændingen i det centrale nervesystem, der fører til øget stress.\nFor at lære at kontrollere angst skal du læse:\n4 trin til at kontrollere negative følelser\nSådan kontrolleres takykardi\nSe hvad er symptomerne på fysisk og følelsesmæssig stress\nSe, hvilke typer gastritis og dens behandling\nSådan slipper du af skimmel for at beskytte dig selv mod sygdomme\nSe, hvad der er hæmorroide salver\nSe den omhu, du skal tage efter rygsøjrekirurgi


Tapas rute i Malaga - Solaga\nBy Steffen Hansen 3. November 2016 27. March 2018\nLeave a Comment on Tapas rute i Malaga\nTapas rute fra 3 til 13 november 2016 Den berømte Tapas rute vender tilbage til Malaga i disse dage. Denne gang bliver det med en særudgave “Memorable Malaga Tapas route” og starter den 3 november og slutter den 13 november 2016. På ruten kan du besøge 26 restauranter i centrum af Malaga. Hver restaurant har sin egen tapas du får med i købet, når du bestiller en Victoria-øl.\nDet er 26 kokke, der står bag udvælgelse af de forskellige tapas, som restauranterne tilbyder. Det er en møde mellem den traditionelle tapas og den moderne i disse dage. Det er originale tapas, der bliver nyfortolket i en kulinarisk oplevelse.\nPrevious Entry Byfest i Nerja\nNext Entry Malaga – Smilets By


Bilag 6. Arsrapport 2010 Nationalt Videncenter for Læsning, professionshøjskolerne - PDF\nBilag 6. Arsrapport 2010 Nationalt Videncenter for Læsning, professionshøjskolerne\nDownload "Bilag 6. Arsrapport 2010 Nationalt Videncenter for Læsning, professionshøjskolerne"\n1 Bilag 6 Arsrapport 2010 Nationalt Videncenter for Læsning, professionshøjskolerne januar 2011\n2 Indhold Tilbageblik... 4 Nationalt videncenter version Nationalt Videncenter for Læsning Professionshøjskolerne i den politiske kontekst og læsefaglige debat Præsentation af centret... 5 Styregruppe... 5 Kvalitetsikringsgruppen... 5 Faglig gruppe... 5 Følgegruppe Projekter... 6 Egne projekter... 6 Læseforståelse... 6 Kortlægning af læse- og skriveprojekter i Danmark... 6 Tekstkompetence i Norden... 7 Evaluering af læsevejlederuddannelsen... 7 Andres projekter... 7 IT-støttet undervisning... 7 MIL - multimodal indlæring for læsesvage... 7 Multimodale tekster i den inkluderende skole... 7 Projekt Uddannelsesløft i Aalborg... 8 Geografisk fordeling af egne og andres projekter Formidling... 8 Hjemmeside... 9 Nyhedsbreve... 9 Publikationer... 9 Viden om Læsning, tidsskrift... 9 LUP-serien... 9 Bogudgivelser... 9 Medieomtale Artikler og anmeldelser forfattet af centrets medarbejdere Omtale af videncentret Kurser og Konferencer afholdt af NVL\n3 Seks små at gå hjem på Konference: Status for Læsning Konference: Faglig læsning og fagtekster i fremmedsprogsfagene men hvordan? Kursus: Skriftlighed i skolens fag Konference: Textkompetence i Norden Forskerkaffe Kursusaktiviteter ud af huset Klara Korsgaard Ruth Mulvad Henriette Romme Lund Lis Pøhler Netværksaktiviteter Handleplan\n4 Tilbageblik I december 2009 udløb den bevilling, som Nationalt Videncenter for Læsning havde fra Undervisningsministeriet. Det var tid at se tilbage og tid at se frem og undersøge muligheder for en fortsættelse af videncentret. Resultatet blev, at alle professionshøjskoler i Danmark gik sammen om at grundfinansiere videncentret med en årlig støtte på kr. Med de opsparede midler fra de første års indtægtsdækkede virksomhed og forventning om tilsvarende indtjening fremover ser det ud til, at videncentret kan fortsætte sit virke på hidtidigt niveau i det næste år. Nationalt videncenter version 2.0. Karakteristisk for videncentrets virke i de første tre år har været et ihærdigt arbejde for resultater, synlighed og gennemslagskraft i praksisfeltet, på professionshøjskolerne og i ministeriet. Det har været vigtigt at få markedsført videncentret, dannet netværk og skabt brugervaner i forhold til videncentrets ydelser har ikke ændret væsentligt på ihærdigheden for at være synlig blandt mange, men med fastlæggelsen af, at videncentret fortsætter i professionshøjskolernes rammer er udfordringen nu i samarbejde med professionshøjskolerne at få afgrænset videncentrets profil og præciseret målsætninger, der dels kan fastholde og udvikle den position, videncentret har opnået hidtil, dels kan bane nye veje for samarbejde og udvikling med de enkelte professionshøjskolers lokale videncentre og netværk, med grunduddannelser og efter- og videreuddannelse samt med professionsudøverne i kommunerne. Nationalt Videncenter for Læsning, Professionshøjskolerne er det første nationale videncenter, der videreføres, og centret er derfor med til at lægge trædesten ud for fremtidens version 2.0 af de nationale videncentre. Nationalt Videncenter for Læsning Professionshøjskolerne i den politiske kontekst og læsefaglige debat. Statsministerens nytårstale 2010 blev indledning til et år med stort fokus på læseområdet. Lars Løkke Rasmussen lovede, at alle danske børn skal lære at læse inden udgangen af anden klasse, og stillede i udsigt, at målet var, at danske børn inden 2020 skal være blandt top fem i verdensklasse. For at opfylde dette mål afsatte regeringen 150 mio kroner årligt i den såkaldte Læsepulje. Skolernes rejsehold anbefalede før sommerferien, at læseundervisningen styrkes, og at alle fag inddrages. Kort før jul kom den længe ventede PISA 2009 rapport. Resultaterne var nedslående. Selvom det ser ud til, at danske børn i de første år i skolen er kommet meget længere i læsning end for 10 år siden, så ser det ud til, at udviklingen går i stå i klasse. PISA rapporten viser, at danske børn i dag ligger, hvor de lå for 10 år siden i mellemgruppen. Sammenlignet med de øvrige nordiske lande har vi ligeledes den samme placering: i bunden. Dagen efteroffentliggørelsen af PISA 2009 kom Undervisningsministeriets udspil: Faglighed og frihed regeringens udspil til en bedre folkeskole. Her gentages statsministerens læseløfte til alle danske børn om, at de skal lære at læse inden udgangen af anden klasse. Danmarks Lærerforening har hen over julen 2010 lagt op til en folkebevægelse, der skal ændre og forbedre folkeskolen nedefra. Lærerforeningen har afsat 5 mio. kroner til at styrke området faglig læsning og skrivning i alle fag. 4\n5 Man kan således sige, at den politiske og mediemæssige opmærksomhed for læseområdet er bevaret, hvis ikke øget, siden videncentret så dagens lys i Videncentret er nu velkonsolideret med stor faglig viden på området. Videncentrets hjemmeside er det sted, en stadigt voksende brugerflade refererer til og benytter for at hente ny viden og information på læseområdet. Vi har udviklet et stort og solidt netværk, og vi kan sætte nye projekter og initiativer i gang med kort varsel. Vi kan med andre ord bidrage til at skabe synlige resultater hurtigt. Med disse muligheder og udfordringer er der således grund til at tage fat på et nyt årti med friske kræfter i nye organisatoriske rammer og med stor politisk bevågenhed. Vi er et helt andet sted, end da videncentret startede. Denne årsrapport er en status over centrets indsats på læseområdet i 2010 samt et rids over de strukturelle ændringer, centret har undergået efter Præsentation af centret For generel beskrivelse af videncentrets organisationsplan, målsætning og succeskriterier henvises til beskrivelse af Nationalt Videncenter for Læsning, Professionshøjskolerne. Styregruppe Ved reorganisering af videncentret udpegede rektorkollegiet i 2010 følgende medlemmer til styregruppen: Udviklingschef Alexander von Oettingen (formand), UC Syddanmark, Forskningschef Andreas Rasch-Christensen, VIA UC Dekan Johny Lauritsen, UC Sjælland. Styregruppen har det økonomiske ansvar og godkender videncentrets regnskab og budget. Kvalitetsikringsgruppen Konsulent for udvikling og forskning, Ph.d. Lene Storgaard Brok, UCC Centerleder Line Daugaard, VIA UC Lektor Dorthe Carlsen, UC Syddanmark Centerleder Dorthe Bleses, Centerleder, Center for Børnesprog, Syddansk Universitet Læsekonsulent Lillian Byrialsen, Norddjurs kommune Gruppens primære mål er at kvalitetssikre nye og igangværende projekter og aktiviteter igangsat af centret. Faglig gruppe UCC: lektor Lene Herholdt UC Sjælland: lektor Merete Havgaard Professionshøjskolen Metropol: lektor Elsebeth Otzen UC Lillebælt: lektor Hanne Brixtofte UC Syddamark: lektor Birgit Jelert VIA UC: lektor Mette Vestergaard Christensen UC Nordjylland: lektor Marianne Würtz 5\n6 Den faglige gruppes primære mål er at udvikle det faglige område og gensidigt informere om lokale initiativer og aktiviteter. Desuden at prioritere og planlægge fælles tidsskrifter, konferencer og efteruddannelsesforløb. Følgegruppe Følgegruppens medlemmer fremgår af bilag 1. Gruppen mødes to gange om året og diskuterer centrets udviklingsmuligheder. 2. Projekter Projektstatus på egne projekter og kort omtale af projekter finansieret udenfor videncentret, hvor Nationalt Videncenter for Læsning, Professionshøjskolerne bidrager med konsulentydelser. Egne projekter Læseforståelse Projektets overordnede formål er at generere viden om undervisning i læseforståelse, som fremmer læseforståelse og foregriber læseforståelsesvanskeligheder for alle elever herunder elever med dansk som andetsprog og elever med svage sproglige forudsætninger. Projektet har samarbejdet med lærere fra henholdsvis Ishøj og Helsingør kommune. I projektets sidste del er endvidere Taastrup og Randers kommuner tilknyttet. I alt 70 deltagende lærere og læsevejledere. I anden halvdel af 2010 har alle projektdeltagere været samlet til to temadage med planlægning, videndeling og evaluering af forløbene på de deltagende skoler. I 2011 følger den afsluttende databearbejdelse og formidling i rapportform. Projektperiode: Projektmedarbejdere er lektor Lene Herholdt Poulsen og lektor Fie Høyrup fra professionshøjskolen UCC. Projektet har været finansieret med særskilt bevilling fra Undervisningsministeriet på 2.5 mio. kroner. Kortlægning af læse- og skriveprojekter i Danmark Projektets mål er at understøtte og bidrage til at opkvalificere læse- og skriveprojekter i kommuner og på uddannelsesinstitutioner dels gennem en kortlægning af eksisterende udviklingsprojekter om læsning/skrivning, dels gennem formidling af best pratice indenfor området. I anden halvdel af 2010 har centret iværksat en rådgivningsfunktion, som yder konsultativ bistand til projektplanlæggere i sektoren. Konsulentbistanden har været en stor succes med henvendelser foreløbig fra 26 af landets 98 kommuner. Videncentret har ansat konsulent Lis Pøhler som projektkonsulent på dette projekt. I projektets anden halvdel er endvidere konsulent Nina Kledal ansat. Projektperiode Projektet har været finansieret med særskilt bevilling fra Undervisningsministeriet på 1 mio. kroner. 6\n7 Tekstkompetence i Norden Projektets mål er at opsamle og formidle viden om læse- og skriveprojekter i grundskoler i Norden. Til det formål er udviklet en database: som skal fungere som videndelingsportal for lærere og forskere i Norden. Databasen er tilgængelig på de nordiske sprog. Projektbanken og formidling er i fokus i sidste fase. Konferencen Tekstkompetencei Norden den 1. december 2010 var en vigtig del af formidlingen. Videncentret har ansat konsulent Lis Pøhler til at gennemføre projektet. Projektperioden er 2008 og er netop blevet forlænget til sommeren Projektet finansieres af Nordisk Ministerråd. Videncentret administrerer midlerne, men har ikke haft indtjening på projektet. Evaluering af læsevejlederuddannelsen Projektets mål har været en evaluering af læsevejlederfunktionen gennem kvalitative interviews med læsevejledere og skoleledere på fire skoler i Århus kommune. Målet har været at finde og beskrive pejlemærker for god læsevejlederpraksis, set fra forskellige skole-aktør-perspektiver for derefter at opstille en række anbefalinger ud fra et eksemplarisk princip, der kan tjene til inspiration til at udvikle og optimere praksis andre steder. Den afsluttende rapport ventes offentliggjort i begyndelsen af Projektkonsulenter har været lektor Jørgen Kuhlmann og lektor Mette-Maria Rydén fra VIA UC Projektet er gennemført og afsluttet i Projektet har været støttet med særskilt bevilling fra Undervisningsministeriet på kroner. Andres projekter Videncentret har været direkte involveret som sparringspartner i udvikling og kvalificering af fire projekter. Videncentret har i alle tilfælde bidraget til projektudvikling og projektansøgninger. Til projekterne knytter videncentret eksterne konsulenter og bidrager endvidere med projektledelse. VIdencenteret har endvidere fungeret som ad-hoc konsulent for skoler og kommuner rundt om i hele landet. I 2010 har centret været direkte tilknyttet følgende projekter: IT-støttet undervisning Udviklingsprojekt med titlen Inklusion og ligeværdig deltagelse for Skanderborg Kommunes it-støttede elever. Projektet blev støttet økonomisk af Undervisningsministeriets Handicappulje og af Nationalt Videncenter for Læsning og er afsluttet i 2010 med formidling via hjemmesiden og psykolog Aase Holmgaards rapport Er det på tide at skifte adgangskode? - indtryk og refleksioner fra et udviklingsarbejde i Skanderborg Kommune. MIL - multimodal indlæring for læsesvage Projektet afdækker og analyserer læseudfordringer på udvalgte ISS arbejdspladser med henblik på at udvikle multimodale alternativer til sædvanlige læsetekster. Konsulent Bent Saabye er videncentrets konsulent på projektet. Multimodale tekster i den inkluderende skole Projektet vil undersøge, hvilke konsekvenser multimodale tekster har fået og kan have for læseundervisningen i en multimodal tekstkultur. Målet er at kvalificere såvel elevernes multimodale literacy, som folkeskolelæreres og lærerstuderendes professionelle kompetencer på området, så 7\n8 multimodale tekster kan blive en integreret del af folkeskolens læse og skriveundervisning. Projektet gennemføres i samarbejde med Aalborg kommune og UC Nordjylland. Projektleder er lektor Marianne Würtz fra UC Nordjylland. Projekt Uddannelsesløft i Aalborg Projekt Uddannelsesløft er en 5-årig tværinstitutionel indsats for at højne uddannelsesniveauet for primært tosprogede unge i grundskole, erhvervsskole og gymnasieskoler. Projektet ønsker at styrke de faglige kompetencer hos undervisere, hvilket kan medføre et kvalitetsløft for hele uddannelsessektoren. Videncentret bidrager med et modul i lærernes uddannelsesforløb: Den sproglige dimension i fagundervisningen og vejledningen, fordelt over fire undervisningsgange Projektets konsulenter er lektor Winnie Østergaard og lektor Ulla Bryanne fra UCNordjylland og konsulent Ruth Mulvad fra Videncentret. Geografisk fordeling af egne og andres projekter Projekt Læseforståelse Sted Ishøj og Helsingør kommuner + parallelforløb i Randers og Taastrup i projektets tredje fase Professionshøjskole UCC Kortlægning af læse- og skriveprojekter i Danmark Textkompetence i Norden Evaluering af læsevejlederuddannelsen IT-støttet undervisning MIL- multimodal indlæring for læsesvage Multimodale tekster i den inkluderende skole Pædagogisk Uddannelsesløft Landsdækkende Hele Norden Århus Kommune Skanderborg Kommune ISS/Rambøl, København Aalborg kommune Aalborg kommune VIA UC Nordjylland 3. Formidling En vigtig del af videncentrets arbejde er formidling af viden om læsning, skrivning og børns sproglige udvikling. Gennem hjemmeside, elektroniske nyhedsbreve, tidsskrifter og andre udgivelser gør vi hele tiden aktuel viden tilgængelig for centrets brugere. Centret formidler desuden international viden på læseområdet ved at afholde konferencer og kurser med såvel nordiske som både europæiske og ikkeeuropæiske oplægsholdere. 8\n9 Hjemmeside Hjemmesiden er videncentrets primære formidlingsplatform. Her kan alle læseinteresserede finde viden om aktiviteter, udgivelser, konferencer osv. inden for læsefeltet, både i centrets regi og andre steder. Hjemmesiden har hver måned gennemsnitligt 5200 unikke besøgende. I 2010 gennemførte videncentrets kommunikationsafdeling en brugerundersøgelse blandt hjemmesidens brugere. Denne viden er blandt andet blevet brugt til udvikling af ny hjemmeside, som vi forventer at tage i brug i løbet af februar Nyhedsbreve Hjemmesidens brugere har mulighed for gratis at abonnere på videncentrets elektroniske nyhedsbreve, som udkommer ca. to gange om måneden. Nyhedsbrevene indeholder bl.a. nyheder på læseområdet og information om nye udgivelser og konferencer i ind- og udland. I 2010 har videncentret sendt 25 nyhedsbreve til 2566 abonnenter. Publikationer Viden om Læsning, tidsskrift Tidsskriftet udkommer to gange årligt, og hver udgave behandler et aktuelt tema inden for læsefeltet. I 2010 udkom således nummer 7 og 8 med hhv. Multimodalitet og Tidlig skriftsprogstilegnelse som tema. Den elektroniske udgave af tidsskriftet, som kan downloades frit, er en af de mest besøgte undersider på hjemmesiden. Vi har pr. december faste abonnenter af den trykte udgave, og har i efteråret solgt ca. samme antal i løssalg. Det er primært biblioteker og CFU er, der ønsker tidsskriftet i en trykt version, hvilket vi har søgt at efterkomme. Det er imidlertid uforholdsmæssigt dyrt at trykke tidsskriftet. Derfor har vi besluttet, at tidsskriftet fra 2011 i forbindelse med relancering af hjemmesiden alene udkommer elektronisk. LUP-serien LUP-serien er en række artikler, der formidler den nyeste viden om læsning, sprog og skrift i en kombination af teori og praksis. I 2010 er den fjerde bog i LUP-serien udkommet: Nærværende læsning procesorienteret arbejde med ældre tekster i dansk af Bente Morre Madsen og Søren Fanø, Dafolo. Der er planlagt to nye udgivelser i Bogudgivelser Følgende udgivelser baserer sig på projekter i videncentret og/eller er skrevet af videncentrets konsulenter: Opdagende skrivning en vej ind i læsningen af Klara Korsgaard, Sara Hannibal og Monique Vitger. Dansklærerforeningens Forlag. Nærværende læsning procesorienteret arbejde med ældre tekster i dansk af Bente Morre Madsen og Søren Fanø. Bogen er den 4. i LUP-serien, som udgives på forlaget DAFOLO. Læselyst og læring af Sigrid Madsbjerg og Henriette Romme Lund (red.). Dansk psykologisk Forlag. HOT 2010 af Henriette Romme Lund. Dansklærerforeningens Forlag. 9\n10 Norden læser og skriver af Lis Pøhler, Mette Kappel Clausen, Henriette Romme Lund og Klara Korsgaard (red.). Nationalt Videncenter for Læsning med støtte fra Undervisningsministeriets tips- og lottomidler. Alle artikler fra Hot 2010 og Norden læser og skriver kan downloades fra centrets hjemmeside. Medieomtale Artikler og anmeldelser forfattet af centrets medarbejdere Gang i gryderne af Henriette Romme Lund i DANSK #1/2010 Genrepædagogik får sproget til at sprudle af Henriette Romme Lund i DANSK #3/2010 Læsning på fremmedsprog af Ruth Mulvad i PS Praktisk Sprog, marts 2010 Faglig læsning sproglig udvikling og fagtilegnelse af Ruth Mulvad i Sproglæreren 04/10 Læsning og fagsprog af Ruth Mulvad i: Hjemkundskab, februar 2010 Evaluering af elevers fagsprog. Af Kristine Kabel, Ruth Mulvad, Jesper Bremholm i Nordand 2/2010, Fagbokforlaget. Læs og forstå af Klara Korsgaard i Skoleledelse 10/2010 Læs nu bare bøgerne højt for dine børn, debatindlæg af Klara Korsgaard i Politiken 24. september 2010 som kommentar til artiklen Forskere afliver sejlivet myte om højtlæsning i Politiken den 21. september. Kommentaren ligger også på centrets hjemmeside med overskriften: Nej, nu må vi have revideret definitionen af læsning! Skrivning på skemaet af Klara Korsgaard i Fællesskrift 2010: Skriften på væggen af Birgit Faber, Søren Fanø, Pia Nielsen, Sophie Holm Strøm og Kirsten Nordentoft (Red.). Dansklærerforeningens Forlag. Klara Korsgaard: Foromtale af Computerspillets fortællinger, Trine May og Bo Kampmann Walther. Viden om læsning nr. 7. Kirsten Friis Larsen: Anmeldelse af Louise Bjar & Astrid Frylmark (red) (2009) Barn läser och skriver specialpedagogiska perspektiv. I Viden om læsning nr 8. Klara Korsgaard: Anmeldelse af Ragnhild Söderberg: läsa, skriva tala (2009). I Viden om læsning nr. 8. Omtale af videncentret Videncentret omtales jævnligt i pressen, og vi forsøger at registrere alle omtaler: Er der en tekst til stede? Af Line Krabbe og Lotte Strøm. Akademisk Forlag 2010, omtale af centret s Behov for flere penge til viden om læsning. Interview med videncenterleder Klara Korsgaard på FTF.dk den 7. januar\n11 Ældre elever glemt i læsetræningen. Interview med videncenterleder Klara Korsgaard, Berlingske Tidende den 24. januar Pressemeddelelse fra Klara Korsgaard vedr. unge der læser for dårligt citeret på jp.dk den 7. september Pressemeddelelse med Klara Korsgaards kommentar til Carsten Elbros udmeldinger om effekten af højtlæsning for børn i Politiken af samme dato citeres på under kulturnyhederne og P3 på dr.dk og på UCC s hjemmeside under aktuelt/nyheder den 21. september 2010 Forskere skændes om højtlæsning for børn: Interview med Klara Korsgaard i P3-nyhederne kl. 12 den 21. september Dårlige læsere får flere nederlag: Interview med Klara Korsgaard om børn og læsning i artikel af Lene Halmø Therkelsen i magasinet Din By, Frederiksberg, som udgives af Berlingske Media. Oktober 2010 McDonald s i Gentofte. Klara Korsgaard deltog i lanceringen af deres boginitiativ. September 2010 Gør højtlæsning en forskel? Klara Korsgaards kommentar til Carsten Elbro refereres på lærerværelset.dk den 12. oktober TV2 NEWS: Klara Korsgaard deltog i et interview på 7 minutter i deres aftenprogram den 6. december Anledningen var de formodede nye tiltag på folkeskoleområdet, som regeringen ventedes at præsentere onsdag den 8. december. Forsker: Læseresultatet i Pisa overrasker ikke. Klara Korsgaard blev interviewet til folkeskolen.dk af Thorkild Thejsen den 7. december 2010 Skolereform: Læsevejledere gør det ikke alene, siger læseeksperter. Interview med Klara Korsgaard i Folkeskolen, på og den 9. december 2010 Følg med i det nyeste på læseområdet af Karen Ravn. Omtale af centrets initiativer HOT 2010 og nordisk projektbank samt interview med Klara Korsgaard, Lis Pøhler og Nina Kledal på folkeskolen.dk den 14. december Videointerview med Henriette Romme Lund på Dansklæreforeningens hjemmeside i forbindelse med HOT Christine Antorini: De nationale test skal ikke offentliggøres. Omtale af danmarks Lærerforenings kon ference: Hvordan styrker vi fagligheden. Folkeskolen Læseresultat i PISA overrasker ikke. Interview med Klara Korsgaard i Folkeskolen Følg med i det nyeste på læseområdet. Omtale af HOT Folkeskolen Denmark feels the heat, too. Omtale af den danske HOT-undersøgelse i Reading Today, vol. 28 nr. 3, dec. 2010/jan\n12 Kurser og Konferencer afholdt af NVL Nationalt Videncenter for Læsning, Professionshøjskolerne ser det som en af sine hovedopgaver at formidle den nyeste forskning via kurser og konferencer. Vores primære målgruppe ved kurser er professionshøjskolernes medarbejdere. Trods programmer med meget kompetente oplægsholdere hentet fra udlandet og Danmark deltager kun en meget beskeden del af professionshøjskolernes medarbejdere på videncentrets kurser. En rundspørge har vist at mange professionshøjskoler af økonomiske årsager har lukket for efter- og videreuddannelse af medarbejdere. Vi valgte at gennemføre kurserne på trods af et ringe kursistgrundlag, men med det resultat, at der ikke har været den forventede indtjening på kurserne. Ved konferencerne deltager et stort antal læsevejledere, læsekonsulenter og øvrige, så her mærkes professionshøjskolernes beskedne repræsentation ikke så meget. Seks små at gå hjem på I foråret 2010 inviterede Nationalt Videncenter for Læsning til seks gå-hjem-møder i samarbejde med skes af landets Centre for Undervisningsmidler. Initiativet var en del af projektet Kortlægning af læse- og skriveprojekter i Danmark, og deltagerne kunne høre om seks vidt forskellige læseprojekter, præsenteret lokalt, og få input til hvordan den gode idé kan blive til et godt projekt. Lis Pøhler præsenterede, og programmet var følgende: 4. marts på Bornholm: Turbodansk v. Sigrid Madsbjerg, læsekonsulent (aflyst på grund af for få tilmeldinger) 9. marts i Vejle: It og læsning om at vurdere it-baserede læremidler v. Bettina Buch, lektor og ph.d.-stipendiat 15. marts i Glostrup: Læsning i alle fag v. Merete Brudholm, lektor, cand.pæd 18. marts i Silkeborg: Skal det skæres ud i pap? v. Aase Holmgaard, psykolog og ph.d. samt Hanne Pedersen, animator på Animationsværkstedet i Viborg 24. marts i Roskilde: Unge ordblinde skriver løs med it v. Birgit Dilling Jandorf, centerleder Dansk Videnscenter for Ordblindhed (aflyst på grund af for få tilmeldinger) 7. april i Ålborg: Skal vi læse om regnorme og solsystemet i dansk? Om faglig læsning i danskfaget v. Dorte Kamstrup, specialpædagogisk konsulent, cand.mag. Konference: Status for Læsning D. 8. september 2010 på FN s internationale læsedag fandt den årlige konference Status for Læsning sted for 4. år i træk. Hvert år inviterer vi nordiske forskere til at komme og fortælle om det, de hver især brænder for inden for deres felt. I 2010 var oplægsholderne: Projektleder Britt Johansson (S), professor Bente E. Hagtvet (N), professor Vibeke Hetmar (DK) og seniorforsker Astrid Roe (N). Desuden blev årets læsepris uddelt af undervisningsminister Tina Nedergaard. Læsekonsulent Lillian Byrialsen fra Norddjurs kommune vandt prisen for sit store arbejde med at styrke børns læsning i Norddjurs Kommune. 12\n13 250 læseinteresserede var samlet for at få ny inspiration fra den nyeste forskning på læseområdet, og i år var der deltagere fra både Grønland, Island, Færøerne, Norge, Sverige og naturligvis som sædvanligt fra det ganske danske land. Konference: Faglig læsning og fagtekster i fremmedsprogsfagene men hvordan? Konference afholdt i samarbejde med Sprogforum og Sproglærerforeningen 6. oktober. Konferencen var sammensat af fælles oplæg og workshops, der stillede skarpt på arbejdet med faglige tekster og faglig læsning i grundskolen, i læreruddannelsen og i ungdomsuddannelserne. Konferencen havde 60 deltagere. Der er planlagt et evalueringsmøde med arrangørerne i januar Kursus: Skriftlighed i skolens fag Læsning og læsning i alle fag er på dagsordenen i dansk forskning, presse og undervisningspraksis. Den produktive side af skriftsproget har til gengæld ikke haft megen opmærksomhed. I Norge og Holland har man i adskillige år arbejdet med skrivedidaktik og evaluering af skrevne tekster. Videncentret har forsøgt at rette op på denne skævhed med et kursus i skriftlighed på dansk grund. 27 kursister fik tre dage (3-5. november 2010) med faglige oplæg og workshops ved de fremmeste forskere på området: professor Gert Rijlaarsdam fra Amsterdams Universitet og professor Kjell Lars Berge fra Oslo Universitet, samt professor Anna-Malin Karlsson (S). Endelig fortalte lektor Monique Vitger fra Professionshøjskolen Metropol om videncentrets projekt Opdagende skrivning. Konference: Textkompetence i Norden Konferencen var en del af et stort nordisk projekt om tekstkompetence, som Nordisk Ministerråd finansierer, og det UVM-finansierede projekt Kortlægning af læse- og skriveprojekter i Danmark. Begge projekter har som mål at samle projekter om læsning, skrivning og børns sprog i hele Norden i en fælles database: og konferencen skulle både formidle viden fra projekter, der allerede findes i databasen og opfordre konferencedeltagerne til at bidrage med egne projekter til projektbanken. Konferencen skulle efter planen være afholdt 21. april, men askeskyen fra Island betød, at vi måtte flytte konferencen til 1. december Denne ændring betød til gengæld, at det blev muligt at samle artikler fra oplægsholderne i en publikation med titlen: Norden læser og skriver. Publikationen, som blev finansieret af Undervisningsministeriets Tips- og Lottomidler, blev delt gratis ud til konferencens 160 deltagere, og artiklerne kan downloades fra vores hjemmeside. Forskerkaffe Eftermiddagsmøder arrangeret af Nationalt Videncenter for Læsning, Professionshøjskolerne i samarbejde med Dansk Videnscenter for Ordblindhed. Initiativet var nyt og havde som mål at give deltagerne et friskt input med nyeste forskningsbaseret viden i uformelle arrangementer med efterfølgende diskussion. Deltagerbetalingen dækker alene kaffen. 18. marts 2010: International Research of Students with Reading Difficulties v. professor Bruce Allen Knight, PhD, FIARLD. CQ University, Australien. 30 deltagere 13\n14 7. juni 2010: Literacy across the School Subjects: Theory into practice v. professor Kristina Love, Australian Catholic University, Australien. 50 deltagere. Kursusaktiviteter ud af huset Videncentrets medarbejdere er efterspurgte undervisere, vejledere og oplægsholdere. Her følger en oversigt over deres aktiviteter, der rækker ud over videncentrets egne kurser. Videncentret kan langt fra dække alle henvendelser og har i nogle tilfælde ikke medarbejdere med det ønskede faglige speciale, hvorfor vi sender mange henvendelser videre. I den forbindelse er det vigtigt at have opdaterede CV er fra professionshøjskolerne for at kunne yde en mere præcis vejledning. Klara Korsgaard Læselyst, temaoplæg på København Kommunes læseseminar, 25. januar 2010 Oplæg på DLF s konference om 360-graders eftersynet af folkeskolen, 26. maj 2010 At skrive sig ind i læsningen, kursus hos Pædagogisk Udviklingscenter i Tårnby, 9. august 2010 Den tidlige skriftsprogsudvikling i daginstitutioner, dagskursus hos Sprog og Leg, 9. september 2010 Ruth Mulvad Ruth Mulvad har undervist i faglig læsning i fagene både på NVL s egne kurser og hos flere pædagogiske udviklingscentre rundt i landet. Desuden har hun været vejleder for to afgangsstuderende i diplomuddannelsen i læsning og skrivning hos DIDAK/UCC og vejleder vedr. lektorkvalificering af en underviser på læreruddannelsen Zahle/UCC. Sprog og fag, oplæg i samarbejde med Fie Høyrup fra UCC på Pædagogisk Udviklingscenter i Lyngby, 21. og 28. januar 2010 Faglig læsning i alle fag, aktionslæringsforløb med oplæg og feedback på Utterslev skole, foråret Oplæg på Læsevejlederuddannelsen på Føroya Læraraskúli, Færøerne, 12. februar 2010 Oplæg på Blistrup skole, 23. februar 2010 Faglig læsning, kursus på Den frie Lærerskole, Ollerup, marts 2010 Fagsprog og faglig læsning i fremmedsprog, oplæg for islandske dansklærere på Schæffergården, Gentofte 12. august 2010 Sprog i skole, oplæg på Dansklærerforeningens årsmøde for læreruddannere i Nyborg, 1. oktober 2010 Sprog og fag, oplæg hos Pædagogisk Udviklingscenter i Køge, 17. november 2010 Tosprogsnetværk, oplæg hos CFU, Vordingborg, 24. november 2010 Faglig læsning i engelsk, oplæg hos Pædagogisk Udviklingscenter i Helsingør, 7. december\n15 Henriette Romme Lund Oplæg på konferencen De store læser, 29. januar 2010 Oplæg om læselyst på Nordspråk, Dansklærerforeningens konference, 13. marts 2010 Lis Pøhler Oplæg på temaeftermiddag hos Videnscenter for Pædagogisk Udvikling i Aarhus, 23. september Netværksaktiviteter Videncentret har i 2010 været repræsenteret i følgende udvalg og råd: Dansk Videncenter for Ordblindhed, Klara Korsgaard som repræsentant for professionshøjskolerne Undervisningsministeriets Læsepris, Klara Korsgaard Danmarks Læsekonsulenter, Kirsten Friis Larsen ROAL, Rådet for Ordblindhed og Andre Læsevanskeligheder, Kirsten Friis Larsen og Bent Saabye Sprogpakkens ekspertgruppe, Klara Korsgaard Nordisk forening for systemisk funktionel lingvistik, og Foreningen for systemisk funktionel lingvistik i professionsuddannelserne, Ruth Mulvad 5. Handleplan 2011 Se bilag 7 for Klara Korsgaards udspil vedr. centrets handleplan for\nÅrsrapport 2011. Nationalt Videncenter for Læsning, professionshøjskolerne\nÅrsrapport 2011 Nationalt Videncenter for Læsning, professionshøjskolerne 1 Indhold Forord... 5 1. Tal om læsning... 7 2. Præsentation af centret... 8 Videncentrets vision... 8 Værdigrundlag... 8 Organisationsplan\nKortlægning af læse- og skriveprojekter i Danmark 2008-2011\nKortlægning af læse- og skriveprojekter i Danmark 2008-2011 Slutrapport af projektleder Lis Pøhler, Nationalt Videncenter for Læsning - Professionshøjskolerne Indhold Kortlægning af læse- og skriveprojekter