Peloponnes - bestil rejser hos FDM travel\nRejs til halvøen, Peloponnes i det sydlige Grækenland, hvor strandene er i verdensklasse og sommeren varer til langt ind i oktober. På Peloponnes er tempoet roligt og stemningen ægte græsk – specielt på de små tavernaer, der serverer alt godt fra Grækenland.\nPeloponnes brillerer med høje bjerge, masser af olivenmarkerer og fantastiske historiske seværdigheder som fx Olympia Stadion. Ønsker du 5-stjernet luksus, så er resortet Costa Navarino valget – et sandt paradis for livsnydere.\nPeloponnes - lækre strande og luksus på 1. klasse\nKalamata - en god start på Peloponnes\nEn god start på Peloponnes er byen Kalamata. Byen ligger i den sydlige del af halvøen og ud mod Middelhavet. I sommerhalvåret kan du flyve direkte til Kalamata på kun 3 timer. Du kan nemt bruge et par dage i byen – start fx med Kalamatas borg, Isabeau, hvorfra der er en enestående udsigt ud over byen. Tag en dukkert fra stranden i det klare lune Middelhav.\nDagen kan du slutte af med en slentretur ned ad strandpromenaden, hvor du kan smage på græske lækkerier i en af de mange hyggelige tavernaer og restauranter.\nForslag til et par udflugter fra Kalamata\nDer er flere udflugter fra Kalamata. Du kan fx besøge det gamle Olympia Stadion, hvor de første olympiske lege blev afholdt for Zeus 776 f. Kr.\nHavnebyen Nafplio, der var det moderne Grækenlands første hovedstad 1828-1834, er bestemt også et besøg værd. Den gamle bydel er hyggelig at vandre rundt i - og udsigten fra Palamidi fortet er fabelagtig, hvis du er frisk på de ca. 1000 trin til toppen.\nCosta Navarino – livsnyderferie på 1. klasse\nForestil dig et luksusresort med udsigt til Det Ioniske Hav, beliggende i en solbeskinnet dal omgivet af olivenmarker. Et resort hvor der ikke er gået på kompromis med noget som helst. Det er Costa Navarino - et imponerende 5-stjernet resort-område med alle tænkelige faciliteter og nogle fantastiske golfbaner.\nBo i super lækre indrettede ferieboliger – flere med privat pool, bliv forkælet med wellness og spa-behandlinger - og gastronomiske oplevelser. Det er ferie for livsnydere.\nDu kan sagtens rejse med børn til Costa Navarino. De kan boltre sig i resortets eget vandland, finde nye legekammerater i børneklubben og prøve kræfter med masser af vandsportsaktiviteter.\nVil du en tur på stranden, så ligger en af verdens bedste - Voidokilios-stranden, i gåafstand fra resortet. Stranden ligger i en stille bugt med det fineste sand og klareste vand.\nGolfbaner: The Dunes Course og The Bay Course er blandt de bedste i Europa. Der er kælet for alle detaljer og det kuperede terræn bliver med garanti en udfordring dig. Banerne ligger i et flot område med udsigt til det turkisblå Ioniske Hav.\nKør-selv på Peloponnes\nHar du lejet en bil og har du mod på at forlade luksustilværelsen for en dag, så kan du kører gennem de dybgrønne olivenmarker og opleve hvordan olivenolien fremstilles. Du kan også køre til den lille fiskerby Pilos med vaskeægte græsk stemning.\nDu kan også vælge at tage på en bådudflugt på Det Ioniske Hav. Sejl langs den smukke kyststrækning og tag en forfriskende dukkert inden frokosten bliver serveret.\nHele det fascinerende område blev udtænkt af en mand med visioner – kaptajn Vassilis. Han ønskede at udleve sin vision om et bæredygtigt resort/ferieområde – det bedste i Grækenland. Mange mener det lykkes til fulde.\nLej en bil og oplev Peloponnes\nPeloponnes der har endnu mere at byde på – det oplever du bedst ved at leje en bil, så du kan opleve halvøen i dit helt eget tempo. Du kan let og overskueligt bestille billeje online på nedenstående link:\nLej en bil i Grækenland


Strandvejen 417E, 2. 4., 2930 Klampenborg | Claus Borg\nForside » Boliger » Strandvejen 417E, 2. 4., 2930 Klampenborg\nKLAMPENBORG - SUNDUDSIGT - BELLEVUE BUGT\nLiebhaverlejlighed med panorama udsigt over Øresund tilbagetrukket fra Strandvejen, på 2. sal i den fredede ejendom Bellevue Bugt, opført og tegnet af Arne Jacobsen i 1959.\nLejligheden indeholder 118 m² lys og indbydende bolig med stor terrasse med udsigt til Bellevue Bugt og Øresund. Ejendommen har elevator og gode fælles parkeringsforhold. Ejerforeningen med ialt 40 lejligheder er særdeles veldrevet og bebyggelsen har de senere år gennemgået en omfattende renovering.\nLejligheden indeholder entré med garderobeskab og gæstetoilet, stor kombineret opholds- og spisestue, hvor opholdsafdelingen med indbygget pejs og originale klinkegulve er i let forskudt niveau fra spiseafdelingen, hvorfra der er udgang til en stor terrasse med fantastisk udsigt over Øresund til Sverige og mod syd til København. Fra spisesafdelingen desuden adgang til køkkenet, som er orignalt og særdeles velholdt. Desuden fordelingsgang med badeværelse både med badekar og bruseniche samt 2 soveværelser. I det store soveværelse er der en garderobeskabsvæg og udgang til en vestvendt altan. Der er mulighed for leje af en garage.\nUmiddelbart overfor ejendommen ligger Bellevue Strandpark med gode muligheder for vandsportsaktiviteter og havbad året rundt. Dyrehaven, Taarbæk- og Skovshoved Havn samt Klampenborg Station ligger i behagelig gåafstand fra ejendommen. Fra Klampenborg Station er der hele dagen talrige afgange både med S-tog og regionalttog til Købehavn – og lufthavnen.\nStrandvejen 417, 2930 Klampenborg


Trap Danmark: Lemvig, Struer, Skive, Holstebro af Trap Danmark\nBlack weekend fra KUN 9 kr.\nTrap Danmark: Lemvig, Struer, Skive, Holstebro\nKunst og kultur: generelt\naf Trap Danmark\nVores normalpris 419 kr\nFragt pr. ordre 24,95 kr\nTrap Danmark 6. udgave, bind 7 giver en omfattende og rigt illustreret, stedsspecifik viden om Lemvig, Struer, Skive og Holstebro Kommuner. I alt har 203 forskere og eksperter bidraget med viden til denne bog om det væsentligste fra Thorsminde til Virksund og fra Fur til Ulfborg.\nFå viden om de fire Vosborge, flagermusene i Hjerm Kalkmine og fyret på Bovbjerg. Tag med til gravhøjene på Oldtidsvejen og til dans og teater i Holstebro. Bliv klogere på Bang & Olufsen og Spøttrup Borg, og få viden om Limfjordsøsters, Livets gang i Lidenlund og istidslandskabet på kanten af Hovedstilstandslinjen. Læs historien om Maren å a woun, eller tag til Jenlefest i Aakjærs kunstnerhjem. Besøg også Thyborøn, og få indsigt i fiskerimetoder, strandinger og forlis ved den barske Vestkyst.\nTrap Danmark har det væsentligste med.\nFra det mest almindelige til det mest specielle.\nOpdag Danmark – med Trap.\nTrap Danmarks indbundne bøger udgør samlet et bogværk på i alt 34 bind, der beskriver alle 98 kommuner og afsluttes med to bind (bind 1 og 2) om hele Danmark. Bøgerne udkommer frem til slutningen af 2021 og indeholder den væsentligste viden om geologi, geografi, biologi, arkæologi, historie, kultur, kunst, arkitektur, etnologi samt samfunds- og erhvervsliv. Bøgerne sælges også enkeltvist.\nDetaljer: 2019, Dansk, 348 sider ...\nB: 235mm H: 278mm D: 32mm\nBoganmeldelser · Trap Danmark: Lemvig, Struer, Skive, Holstebro


Cremet one pot pasta med champignon og bacon - mialindholm.dk\nMia Lindholm 27. maj 2018 No Comments\nDenne one pot pasta er en cremet champignons pasta med bacon og parmesan. Den smager fantastisk, er super nem at lave, og er desuden også budget venlig. Du kan sætte pastaretten over i mens du dækker bord eller falder til ro efter arbejde, og så er der aftensmad. Det er en af de nemmeste retter som du kan begive dig ud i. Alle ingredienser skal faktisk bare i en gryde og så passer retten egentlig sig selv. Desuden er det en ret som du sagtens kan lave med dine børn og faktisk kan dine store børn gøre det meste klart, så aftensmaden står klar til kogning, når du kommer hjem.\nSå kender du også det med, at komme sent hjem fra arbejde og lysten til at stå i køkkenet i en time til to, ikke trækker helt vildt? Så er det her noget for dig! De her one post pasta retter vil spare dig for rigtig meget tid. Det eneste du skal gøre er, at rense grøntsagerne, skære dem ud og så skal de egentlig bare stå og simre. Det er SÅ nemt! Du kan desuden lave din one pot pasta med rester af grøntsager fra køleskabet, som du har brugt gennem ugens løb. Nemmere bliver det ikke!\n500 gr. fuldkorns pasta eller spaghetti\n1/2 økologisk squash\n100 gr. kvalitetspølse (jeg brugte i denne omgang en 1 pakke pepperoni, som jeg havde liggende i køleskabet – stop madspild)\n1/3 tsk. peber\n1 bundt frisk økologisk basilikum\n7 dl. bouillon (7 dl. vand med 2 grøntsags bouillon terninger)\n400 – 500 gr. økologiske cherrytomater på stilk\nSkyl tomaterne, skær dem over i halve og lig dem i et ildfast fad, med skrællen nedad\nSkyl timianen, drys det ud over tomaterne og hæld olie, salt og peber på\nStil tomaterne i ovnen i 20 – 25 minutter – til tomaterne får farve\nOne pot pasta;\nSkyl squashen og riv den på et rivejern, skyl champignoner og basilikum og snit dem i skiver, og skræl løg og hvidløg, snit dem i små stykker og hæld dem i en stor gryde\nSkær pølsen ud i mindre stykker og kom dem over i gryden sammen med pastaen\nKog 7 dl. vand og opløs bouillon terningerne i vandet. Hæld bouillon og cremefine i gryden og tilføj chiliflager\nSæt gryden over blusset og lad retten simre i 20 min. – Justér dit blus alt efter power. Mit blus stod på 7/9\nSteg baconen og lad den dryppe af på et stykke køkkenrulle\nRør rundt i retten løbende og smag den til med salt og peber. Servér med frisk parmesan ost, bacon, frisk basilikum og bagte tomater.\n← Svampet rabarberkage med marcipan og vanilje creme fraiche\nSunde After Eight kugler med mørk chokoladeovertræk →


Bilag 1 Informationsmail til mødregruppe. Kære deltagere - PDF\nBilag 1 Informationsmail til mødregruppe. Kære deltagere\nDownload "Bilag 1 Informationsmail til mødregruppe. Kære deltagere"\n1 Bilag 1 Informationsmail til mødregruppe Kære deltagere Tak fordi at I har lyst til at deltage i mit interview og på den måde hjælpe mig i forbindelse med min afhandling. Min afhandling drejer sig om forbrugskultur, forbrugeradfærd og forbrugeridentitet i forbindelse med økologiske fødevarer, men det vil jeg fortælle jer meget mere om, når vi ses i morgen. Interviewet kommer til at foregå som et fokusgruppeinterview, det vil sige, at jeg ikke holder individuelle interviews med jer, men at jeg interviewer jer samtidig. De overordnede tematikker, som I skal diskutere i morgen, er: Økologi Forbrugeridentitet Forbrugeradfærd Overgang fra kvinde til mor Jeg vil fortælle jer meget mere om forløbet, når vi mødes i morgen. Jeg glæder mig til at møde jer. Med venlig hilsen Nikoline\n2 Bilag 2 - Interviewguide Præsentation af moderator og opgave Gennemgang af interviewets forløb: Præsentation af de overordnede emner, som I skal diskutere og forholde jer til Min rolle er at sørge for, at vi når de emner, som jeg gerne vil ind på Ærlighed frem for alt Sig, hvad I tænker også selvom der ikke bliver spurgt til det. Der kan være spørgsmål, som går lidt tæt på jer det er kun mig, der bruger det i min opgave I kan være anonyme, hvis I ønsker det. Svar hvis I har lyst og lad være, hvis I ikke har lyst. Interviewet optages på diktafon Præsentation af deltagere: Navn Alder Antal børn evt. alder på børn Beskæftigelse Hvor kommer du fra? Økologi vs. Konventionel Spørgsmål til gruppe køber du økologiske eller konventionelle fødevarer? Stikord: o Bliver du påvirket af noget i dit valg af økologisk vs. Konventionelt forbrug o Fokus på barn o Renhed o Beskyttelse af det rene o Er der forskel fra før du blev gravid og fik barn? o Forbrugeridentitet Spørgsmål til gruppe: Betyder det noget for din egen identitet, hvilke fødevarer du køber? Stikord: o Føler du et ansvar overfor dit barn i forbindelse med de valg, du tager? o Bliver det at købe økologisk eller købe konventionel en del af din identitet? o Betyder det noget, hvad andre tænker om dig? o Betyder det noget, hvad andre tænker om dit barn? o Er der forskel fra før du blev gravid og fik barn? Overgang fra kvinde til mor Spørgsmål til gruppe: Mærker du stor forskel i dit fødevareforbrug efter at du er blevet mor? o Prøv at huske tilbage på, før du fik barn. Hvad var vigtigt i forhold til identitet, når du købte fødevarer? o Fokus på barn\n3 o Renhed o Beskyttelse af det rene o Spiser de voksne også økologisk? o Er det vigtigere, at barnet spiser økologisk end dig selv? o Er der forskel fra før du blev gravid og fik barn? o Købssituationen/forbrugeradfærd Spørgsmål til gruppe Stikord: o Bliver du påvirket af dine omgivelser, når du køber? o Er der forskel fra før du blev gravid og fik barn? Information Spørgsmål til gruppe Stikord: o Mødregruppe o Autoriteter: læger, sundhedsplejerske, andre o Sociale sammenhænge o Familie og venner o Sociale medier, f.eks. Facebook, Instagram, andre fora o Almen markedsføring reklamer, trykt, medieret, outdoor o Varedeklarationer, emballage\n4 Bilag 3 - Transkribering af interview med mødregruppe den 13.marts 2014 Deltagere: NC: Moderator JA: Jannie HE: Helene ME: Mette ID: Ida Interview: 0.01: NC: Hvis der er én, der vil starte med at præsentere jer selv? 0.06: JA: jeg hedder Jannie og er 30 år og har to børn, Amalie på 3,5 og Alexander på 7 måneder. Og jeg arbejder som dagplejer her i Tranbjerg, når jeg ikke er på barsel. Ja og så ellers bor jeg sammen med min kæreste, Henrik. 0.23: HE: Yes, jeg hedder Helene og jeg er 28 år og har William på 5 år og Elias på 7 måneder. Og ja, jeg arbejder som.., med HR og rekruttering, når jeg ikke er på barsel. 0.38: ME: jeg hedder Mette og er 27 og har Karl på 8 måneder. Og når jeg ikke er på barsel, er jeg sygeplejerske. 0.51: ID: Ja, og jeg hedder Ida og jeg har Bertram på 4 og Solveig på 7 måneder. Jeg er selv 31. Og når jeg ikke er barsel, så er jeg, jeg har ikke noget job lige p.t., men jeg er antropolog og har senest været i Silkeborg Kommune og arbejdet med sundhedsfremme og forebyggelse. 1.11: NC: Spændende. Jamen øh, så vil jeg gerne starte med at spørge til jer alle fire, om I er, køber 100 procent økologisk eller I køber 100 procent konventionelle fødevarer? Eller om I har nogen holdning til det ene eller det andet? 1.27: JA: Altså jeg vil sige, jeg er hverken 100 procent det ene eller det andet. Er der et alternativ, der er økologisk og jeg lige synes, at det er det, der ser spændende ud, så er det det jeg tager. Men jeg går ikke udelukkende efter, at det skal være økologisk. Og jeg er heller ikke imod det. 1:44: HE: Jeg er hverken heller 100 procent til noget af det. Øh, jeg vil egentligt foretrække det økologisk, men der er nogle ting, som jeg ikke vil gå på kompromis med, hvis jeg ikke kan få det økologisk. Men som udgangspunkt vil jeg foretrække det økologisk, tror jeg.\n5 2.02: ID: Øh, jamen det er også det, jeg tror det er en blanding. Jeg tror, jeg vil foretrække det økologiske fremfor det konventionelle, men nogle gange kan jeg også godt blive nærig og kigge på prisen for eksempel. VI kører omkring 10 agurker ned på sådan en uge der, så hvis de skal koste kroner stykket, så bliver det bare rigtig dyrt. Men jeg ville ønske, at jeg ville tænke anderledes, så jeg kan godt have sådan lidt dårlig samvittighed. Men ja, der kommer prisen også ind nogle gange. Ellers så tænker jeg meget på dyrevelfærd, for eksempel. Altså det er også en parameter, for eksempel, når jeg vælger økologiske æg. Men jeg vælger også nogle gange fra friland, altså selvom det ikke er økologisk. 2.46: ME: Altså jeg har det på samme måde. Vil da gerne vælge det økologiske, hvis jeg synes, at det er inde for rimelighedens grænser og så føler jeg mig også lidt begrænset af de fantastiske discountbutikker, vi har herude i Tranbjerg, At det ligesom, det er ikke alting du kan få, som man har brug for. Og jeg rejser ikke land og rige rundt efter en økologisk pesto. (De andre giver udtryk for samtykke her). 3.14: ME: Så synes jeg det er, altså.., man bliver nødt til at gå på kompromis nogle gange, ikke. Fordi du kan, for eksempel, ikke få ret meget økologisk brød. Så kan du bage selv, men det er jo ikke altid, man lige har tid til det. Så jeg tror, det er sådan meget, øh, hvad fungerer, men i drømmeverdenen vil man gerne have alt økologisk. 3.39: ID: men jeg kan også nogle gange tænke i det større billede, altså det tror jeg også, at vi har snakket om, men det der med, jamen økologi, det kan godt være, at det er godt sådan lige for os, men hvad så med tredjeverdens lande? Hvis vi alle sammen skulle producere økologisk, var der så fødevarer nok til at alle kunne få mad og.. Er det ikke sådan lidt et i- problem, at man skal være åh så god ved, altså. Jeg kan sådan lidt, altså. Hvis jeg nu kan tage nogle pesticider, så kan det være alle andre også kan få, altså alle kan få noget mad at spise. Så jeg tænker sådan, jeg er ikke økologisk fanatisk. Jeg tænker, det er en smuk tankegang, men det er ikke sikkert, at det måske er det bedste. Altså, det har også nogle bagsider som, hvis man siger.. Jeg synes bare, at der er sådan en diskurs om, at økologi er godt lige meget hvad og man skal virkelig passe på sine ord, hvis man kommer til at give udtryk for, at det måske ikke er så godt, oplever jeg nogle gange. 4.30: NC: Er der forskel i, om I køber økologiske produkter til jeres børn eller til jer selv? 4.42: HE: ja, jeg tror, at jeg er blevet mere bevidst om økologi i takt med at jeg fik børn. At jeg ønsker ikke at udsætte dem for alt for meget kunstigt og pesticider, netop. Så jeg tror, at jeg i højere grad prioriterer, at de får økologisk, frem for jeg måske selv gør. Det tror jeg faktisk.\n6 5.01: ME: Helt klart. Det er lidt det samme med sukker, ikke. Man kan jo sagtens selv køre en pose Haribo ned, men det skal, gud forbarme mig, ikke spise mere end en kvart frugtstang, vel. 5.13: HE: jeg tænker sådan, at de tids nok skal blive udsat for alt muligt, så hvis man kan skåne dem i et eller andet omfang, i et eller andet tidsrum, så er det måske heller ikke dårligt givet ud, jo. 5.22: ID: men samtidig kan jeg også godt nogle gange få nok, fordi..omkring det med at have børn, for de skal heller ikke have phalater, de skal heller ikke have plastiktryk og man kan ikke Ligemeget hvad du gør med børn, ikke også, så skal du sådan se dig for. Og nogle gange kan man bare sige, altså for fanden, kan man ikke bare altså jamen, det ved jeg ikke. Jeg kan godt få, det kan godt blive sådan lidt for meget, synes jeg. Og hvis man skal passe på alting og hvis man skal gøre det bedste for dem hele vejen rundt, så ja. 5.55: NC: Så det er også er i fokus, det er ligesom, for os, at man skal beskytte det der barn, man har fået. (Deltagerne giver udtryk for samtykke her). 6.02: NC: jeg tænker på, hvordan, hvis man skal tænke i forhold til, hvis I kan huske tilbage til fra før I fik børn. Kan I huske hvordan, når man fandt ud af, at man var blevet gravid. Gjorde man sig nogle tanker om det, lige så snart, at man var blevet gravid, hvad man så også, selv spiste under sin graviditet? Gjorde I jer tanker om det? 6.23: ME: Ja, det synes jeg da helt klart. (JA giver udtryk for samtykke her). 6:26: JA: Det synes jeg også, at jeg gjorde i hvert fald. Altså at, men også at sige at man da nok også proppede sig med alt muligt sukker og andre usunde ting. Men ja, man blev da nok mere bevidst om, hvad man indtog for at ligesom, da man fik af vide, at der var en der tog næring fra det, ikke også. 6.44: ID: man kan også nogle gange, når man er gravid, der er så mange retningslinjer, som man skal forholde sig til, så det er nærmest som om, at det er blevet en sygdom, nogle gange. Alt det man må og ikke må, hvad man skal gøre og ikke skal gøre, så jeg tænker sådan, at man næsten ikke kan undgå at blive påvirket eller ens graviditet påvirker ens vaner, fordi det er der nok nogle, der skal sørge for. 7.04: HE: det bliver man jo lige i det øjeblik, at man bliver gravid. Der er der nogle, der vil fortælle én, hvordan man skal leve, ikke. 7.06: ID: ja, så får du alverdens pjecer udleveret. 7.10: ME: Og udspurgt ved lægen, også. Altså de skal jo spørge alle om man har brugt stoffer, mens man har været gravid. Det er da sådan lidt grænseoverskridende.\n7 7.23: HE: men ja, man bliver da opmærksom på, hvad man indtager og påfører sig, i øvrigt af det ene, det andet og det tredje. 7.29: ME: alt bliver skiftet ud med Neutral og Nilens Jord. 7.31: JA: jeg tænker, at man også passe på, at man igen ikke bliver for fanatisk. Man skal også have det godt med sig selv, også mens man er gravid. Det tænker jeg, at det er også en stor del af det at være gravid, det er, at hvis man går selv og er ked af det og man ikke kan spise den McDonalds mad en gang om ugen, hvis det er det, man lyster. Eller komme den creme, som man holder allermest af i hovedet, fordi man er gravid. Altså der skal man også passe på, at man ikke bliver for fanatisk. (De andre deltagere giver udtryk for samtykke her). 7.57: ME: men jeg ved faktisk ikke rigtigt, hvor det kommer fra. Selvfølgelig kommer der noget fra lægen, ikke. Altså at man Men jeg tror da ligeså meget, at det er noget, vi selv pisker op. (De andre deltagere giver udtryk for samtykke her). 8.06: NC: Men jeg tænker, når du siger, at man får alverdens pjecer, når man taler med lægen og bliver spurgt om man har taget stoffer og det ene og det andet, ikke. Så føler man også, selvfølgelig kommer man også til at føle et stort ansvar over for det man har inden i sig, kan jeg forestille mig. Men føler man også, at det sådan bliver påduttet én? Kan man føle det fra lægen, at det er noget, der er det rigtige at gøre, mens man er gravid og når man har fået barnet? 8.32: HE: jeg tror ikke nødvendigvis, det kommer fra lægen. Men jeg tror, det kommer fra samfundet. 8.37: ID: og fra hinanden, tænker jeg. 8.40: HE: men også at.. Jamen altså Sundhedsstyrelsens gode råd og vejledninger til det ene og det andet og det tredje, altså. Der er jo en vejledning til alt, altså vitterligt. Så ja, helt sikkert. 8.58: ME: men jeg ved ikke, hvis vi skal vende tilbage til det med økologi, hvor det kommer fra, for det har jeg ikke mødt i sundhedsvæsenet, i hvert fald, altså. Der er ikke nogen, der har sagt : JA: nej, at det skulle være Men tror du ikke bare, at det igen er nogen der ligger i éns : HE: Man vil gerne have, at det skal være uden diverse tilsætningsstoffer. Så tænker jeg, at det er måske lidt i spænd med : ME: men jeg kan huske, at jeg fik sådan en folder.. øh Baby uden kemi. Men jeg synes ikke, at jeg sådan har mødt noget baby med økologi.\n8 9:33: HE: måske læser man også selv noget ind i det. 9.35: ID: Jeg synes det der med, at man skal have omtanke for sig selv og sit barn og sådan noget. Og det er jo også nogle af de ord, som de økologiske varer bliver markedsført med, ikke også. (De andre deltagere giver udtryk for samtykke her). Så jeg tænker derfor så ligger det bare i en naturlig forlængelse. 9.51: NC: Nu er I faktisk allerede begyndt at snakke lidt om noget, som jeg gerne ville tale med jer om. Det her med, hvor man får alle sine informationer fra. Nu sidder I her i denne her kontekst i en mødregruppe, der er I fire, normalt er I seks, som taler om alle mulige ting, som er relateret til det at være blevet mor. Det er en faktor, så er der lægerene, sundhedsplejerskerne. Betyder det meget for jer, hvor I får informationerne fra? Gør det noget i forhold til jeres valg måske, om det skal være en økologisk agurk eller en konventionel agurk? 10.34: ME: Nej, det synes jeg ikke. Det er ene og alene min egen samvittighed : NC: Hvad med sådan noget som foraer på de sociale medier? På Facebook er der rigtig mange forskellige grupper om det økologiske barn og alle sådan nogle ting. Det er også forskellige sites, bloggere, der skriver rigtig meget omkring enten det ene eller det andet, økologi/ikke økologi. Er det noget, som også påvirker? 11.03: ME: jeg synes ikke, at jeg sådan er : HE: Jeg tror måske, at jeg personligt tager lidt afstand til, når det bliver for helligt og for. Netop nu kan vi ikke leve andet end 100 procent økologisk og så videre. Så det tror jeg måske ikke, at jeg ligger så meget i. Men jeg vil sige igen, hvis.. Jeg retter mig meget efter, hvad Sundhedsstyrelsen siger eller lignende, ikke også. Dem tror jeg på en eller anden måde, at jeg har en eller anden autoritetstro overfor. Hvis de siger det, jamen så er det nok rigtigt. Ikke at de nødvendigvis er det, men der tror jeg der sker et eller andet helt automatisk oppe i mit hoved : NC: så er det måske mere sådan nogle sundhedsfaglige autoriteter, der kan gøre noget for hvad man selv tænker om det : HE: for så appellerer det igen til ens samvittighed, hvis det er sådan, at man får af vide, at det er godt eller skidt : ID: Jamen, jeg synes den der med den der omtanke. Altså hvem vil ikke yde omtanke for sine børn, ikke også. Det er ligesom sådan, at i og med økologi har fået det markat, jamen så\n9 er det sådan, at hvis man ikke køber økologisk, yder man så ikke omtanke for sig selv og sine børn : JA: Man kan godt få lidt dårlig samvittighed over at læse de der ting, tænker jeg : ID: og det er jo sådan 12.11: NC: Så det kan næsten blive for meget eller hvad? 12.12: JA: ja, det tænker jeg lidt, for det er ikke sådan fordi at den dårlige samvittighed får mig udelukkende til at gå ud og købe udelukkende økologisk. Men det er bare sådan lige i sekundet, at man læser det, hvor jeg sådan tænker okay, det burde man måske nok. Men det fungerer bare ikke hjemme ved os, hvis man udelukkende skulle. Der er uro på grund af grædende børn og moderator vælger at holde en pause : NC: Det vi lige snakkede om inden vi holdt pause, det var det her med hvor man får alle de her informationer fra, omkring, hvad der er godt og hvad der ikke er godt. Tænker I meget over de ting, sådan i forhold til hvordan andre ser på jer, ved om I enten køber det ene elle det andet? Er det noget, man forholder sig til? 13.30: ID: Ja, jeg synes da helt klart, at der er et image i at købe økologisk, det er der helt klart. Jeg kan godt tage mig selv nogle gange i sådan at fremhæve, ej, skal du ikke lige smage denne her økologiske et eller andet, du ved.? 13.47: ME: når man bruger det som 13.49: HE: som et kvalitetsstempel. Hvis man fremhæver, at det her, det er ekstra godt, fordi det er økologisk : ID: ja, for eksempel pesto, ikke. Hvis man bare lige har hældt den op i sit eget glas og siger ej, smag denne her lækre økologiske pesto.. Det kan jeg tage mig selv i, selvom jeg ikke synes at det er særlig smart : NC: så man bruger det som et udtryk for kvalitet? Og det er noget, man gerne vil udstråle? 14.16: ID: ja, der er rigtig meget image i det, synes jeg : HE: det tror jeg rigtigt. Men også netop faktisk, når jeg tænker over det, at i det øjeblik at der står økologisk foran, så er det partout bedre og det er det jo ikke nødvendigvis. Altså smagen kan jo være bedre i en hvilket som helst andet produkt, men at man sådan.. Den får\n10 lige et step op, hvis der står økologisk foran, så får man en fornemmelse af, at så er det sikkert endnu bedre : ID: og jeg ved faktisk ikke nok om økologi. Andet end sådan hvad man sådan bare har fået af vide. Jeg har aldrig sagt mig sådan grundigt ind i det. Altså hvor meget bedre er den der økologiske agurk fremfor den konventionelle? 14.57: JA: men er det så ikke også noget af den viden. Altså den viden, du har om at økologi er bedre, er vel også meget det, som du er blevet påvirket af nogle, hvor de skriver hvis du vil dit barn det bedste, så 15.06: ID: jo, jo, men det er jo ikke sådan nogle facts, jeg har, vel. Det er jo ikke fordi, at jeg ved at der er så og så mange sprøjterester i denne her agurk og så og så meget går ind og påvirker Det ved jeg jo ikke, vel. Jeg har bare en idé om, at den økologiske er bedre : JA: men det er jeg mener, at det kommer vel fra den manipulation, man får fra medier eller andre, man sidder og snakker med : ID: ja, eller fødevareorganisationer : JA: det er nemlig også det. Jeg har heller aldrig været inde, decideret og læse om en økologisk agurk og en ikke økologisk agurk. Hvad er det der gør, at den økologiske agurk er så meget bedre. Men det er jo bare navnet, der får en til at tro, at det er bedre : NC: Man kan også sige, at det måske er blevet et kvalitetsstempel : ID: men så synes jeg alligevel også, at det er mange der snakker om det. Mange offentlige institutioner, som går over til økologisk mad, ikke også. Så på den måde bliver det også stemplet, hvis, når hospitaler, kommuner, plejehjem og børneinstitutioner går lige så meget op i, at det skal være økologisk. Så får det, som du siger, sådan et positivt markat. Mere økologi er bare godt og er bare målet for rigtig mange steder : NC: hvis I prøver, også at tænke tilbage på, før I havde børn. Dengang var det også noget Tænkte man også dengang, at det var noget, der var godt, hvis det var økologisk? Eller er det noget, I er blevet mere bevidste om? I sagde tidligere, at I var blevet mere bevidste efter I har fået børn og det her med at beskytte det rene lille foster, man har i sig. Men var det noget, man også gik op i før? Var det et kvalitetsstempel? 17.06: ME: Ja. 17:09: JA: det tror jeg faktisk ikke, at jeg har gjort : ID: men nu sidder jeg faktisk og tænker på fordi. For fire år siden da vi blev mødre for første gang eller endnu længere med William, var økologi ligeså vigtig..?\n11 17.23: HE: jeg var mere hysterisk dengang end jeg er nu. Der var jeg überhys. Det var virkelig sådan i forhold til. Det kunne godt være.. Et af de steder, hvor jeg synes, at økologi kan være svært, det er det med pris. Det er tit.. det er selvfølgelig dyrere og jeg vil egentlig gerne betale det ekstra for det, men der er bare steder, hvor det kan lade sig gøre. Hvis det handler om kød, et er hakket oksekød, men hvis du så skal ud og købe en kylling til 200 kroner, som mætter to personer eller lignende. Det har jeg det sådan lidt svært med. Selvom jeg gerne vil, men det er ikke altid, at økonomien tillader det. Men der tror jeg måske i højere grad, at der kunne jeg godt finde på at købe økologisk til ham og ikke til os selv, simpelthen ford man må prioritere. Så valgte jeg, at ha fik det økologiske og at vi andre ikke gjorde : NC: Hvad tænker du så har ændret sig til at du nu har to børn? 18.17: HE: (grinende) at man er mor til to, så tror jeg bare, at man bliver lidt mindre hys, tror jeg. Jeg prioriterer også at købe økologisk og gør det også i det daglige, helt absolut, men jeg tænker ikke lige så meget over det, som jeg gjorde dengang : ME: jeg har det sådan nogle gange, at man tror jo, at man er en bedre mor, fordi at man køber det rene, det gode, ikke. Men altså man bliver jo ikke en bedre mor, fordi man køber en økologisk vaniljestang. Det giver jo ikke nogen mening, så derfor bremser jeg mig selv i, lidt nogle gange, at købe netop for eksempel en økologisk vaniljestang til en halvtredser, hor det ikke giver nogen mening på den lange bane. Altså. Og det gør det jo så alligevel, fordi at du ikke fylder dem med alt muligt skidt. Men tit, så er det jo også.. I Danmark, der har vi så stramme krav til sprøjtegifte, osv., så det konventionelle danske frugt og grønt, det er overhovedet ikke skidt : HE: ikke i forhold til mange andre steder : ID: men de ikke økologiske agurk du kan få, de er jo så tit fra Spanien : ME: Præcis og polske champignon er jo heller ikke guf, vel : ID: men jeg kan bare næsten ikke se, hvis jeg skal købe økologisk og det ikke skal være fra Spanien eller Polen, så synes jeg, at det er svært at finde noget. I hvert i Rema : ME: I hvert fald, hvis det ikke er årstidssæson, ikke. For jeg synes altid, at du kan få et dansk hvidkål, hvis det er det. Men avocado er ikke dansk, kan man sige : NC: (Henvendt til ME) du sagde ja til det der med, at før du fik barn, så var det også et kvalitetsstempel at købe økologisk : ME: ja, men jeg tror også, at jeg kommer fra en familie, hvor det har været højt værdsat med gode og ordentlige madvarer. Altså ikke nødvendigvis økologiske, men mine forældre\n12 laver selv mange grøntsager, slagter selv dyr. Så det er noget, jeg har fået med hjemmefra, tænker jeg. At det skal være ordentligt : ID: men det, at nu bliver ordentligt ligesom til økologi, ikke også. (De andre deltagere giver udtryk for samtykke her). Men man kan godt have en eller anden høne, som ikke er økologisk, som stadig har haft, altså dyreetisk, har haft det godt og smager helt vildt godt. Men der er bare den der kobling mellem økologi og god. Altså sådan : NC: så det dyreetiske er også vigtigt? 20.51: ID: Ja, det er noget af det, som for mig, er vigtigt. I økologien er der dyrevelfærd også, men ja. Jeg synes tit, at man støder på noget friland, som så ikke er økologisk : HE: Men det er jo også lidt dobbelt, for eksempel med økologiske æg. Jeg kunne aldrig drømme om at købe andet og det er jeg også vokset op med. Jeg vil ikke købe andet end økologiske æg. Så hvis jeg ikke kan få det, jamen så skal jeg ikke have æg, sådan er det bare. Men når man så går ind og kigger på, hvor meget af deres foder, der rent faktisk er økologisk. Altså de får stadigvæk også alle mulige andre ting, som ikke er økologiske, men fordi at en procentdel af det, er økologisk, så er det økologiske æg. Så det er jo heller ikke fordi, at man.. At alt så bare er fuldstændigt lysegrønt og naturligt, fordi det er en økohøne, der har lagt dem : ID: men jeg læste faktisk i det seneste nummer af Samvirke omkring bomuld. Jeg ved ikke, om der er nogle, der får Samvirke. Men det der med, at de der ØkoTech-firmaer og sådan noget, eller mærker. Hvor lidt procentdel af det, der egentlig skal være økologisk får at de får mærkerne : ME: så giver det ingen mening : HE: jeg tror lidt, at man lader sig snyde af det, at det hedder økologisk, uden i virkeligheden at være ligeså helligt, som vi gerne vil gøre det til : ID: og skal man så ikke hellere gå op i fairtrade, tænker jeg, Og sørge for at bønderne får en ordentlig pris : ME: men Fairtrade, det synes jeg også, er lidt humbug. Selvom det er det nok ikke, men altså jeg kan ikke se, hvordan det skal være en fairtrade, altså godt for mig og samfundet som sådan, at jeg skal spise en argentinsk fairtrade bøf, der er blevet fløjet hele vejen, når vi har dejligt dansk kødkvæg i Danmark, ikke : ID: nej, men det sikrer bonden. Altså har fået og er blevet behandlet ordenligt : ME: men sådan er det jo også lidt med den spanske økologiske agurk, i stedet for den danske konventionelle agurk, ikke. Hvad er bedst på bundlinjen.\n13 22.50: ID: jeg kender også en, hun siger, at hun kunne overhovedet ikke gå ud og handle, fordi hun skulle tænke på alle mulige ting. Hun skulle tænke økologi, hun skulle tænke på C02, altså hun skulle tænke på dyrevelfærd. Hun kunne ikke lægge noget ned i indkøbskurven : NC: Så der kan også være for meget, man skal forholde sig til, fordi man gerne vil gøre det godt for sit barn : ME: jeg har faktisk, af det samme, at forhold sig til, begyndt at købe de der Aarstidernes kasser. Fordi jeg er træt af, at jeg står og det lyder måske som et luksusproblem, men jeg er træt af at skulle stå og få dårlig samvittighed over at købe ikke-økologiske grøntsager ovre i min Fakta, fordi jeg bliver på en eller anden måde nærig, når jeg skal give kroner for et økologisk broccoli. Og når jeg har taget stilling til det og det bliver sat udenfor min dør, så behøver jeg ikke bekymre mig om det. Så kan man jo købe sig til aflad (grinende) : NC: Jeg tror faktisk, at vi har været omkring det, jeg gerne ville spørge jer om. Med mindre der er nogle, der har nogle afsluttende kommentarer : ME: altså det bliver jo ved. En ting, det er jo økologi med hvad man propper i sine børn, men det er jo også børneopdragelse, institutionspladser, altså. Måske er det bare det der ønske om at ville gøre det godt på alle fronter. Og det her, det er noget, man sådan kan, aktivt tage et valg med. De andre ting, det er måske noget, som man er puttet ind i et samfund, hvor sådan gør vi her : ID: det er jo også, fordi det er jo meget følelsesladet, ikke også. Det er jo virkelig en følelsesladet debat, fordi der er så mange.. der følger så mange ting med, om man vælger økologi eller ej : ME: også fordi det er bundet op på penge, ikke : HE: fordi det handler om økonomien et eller andet sted : ID: jeg har faktisk også læst en god kronik et eller andet sted, det der med alle de der veluddannede mennesker, der siger, at det handler om prioriteringer. Altså sådan. Jo, men det kan godt være, at det gør det, men man er sgu ikke et dårligt menneske, fordi man ikke prioriterer, at man køber en økologisk kylling, som er tre gange så dyr, hvis man ikke har nogle penge og man har bare mange munde at mætte. En rigtig god kronik. Man kan blive så selvtilfreds nogle gange og selvfed : HE: der er også nogle, der argumenterer for netop det der med, at jamen så handler det om mængden på kød. Fordi jeg synes, at der er mange fra de andre ting, det er så\n14 konkurrencedygtig, at man kan næsten altid finde det til..du får måske lidt mindre, men du får den til næsten samme pris : ME: eller du kan finde, at om lørdagen er der 25 % på al økologi i Føtex, ikke. Man kan godt, hvis man vil rejse lidt efter det : ID: det er bare ikke altid, at man kan det. Fordi man står torsdag aften og skal bruge den der kylling der og man har bare ikke særlig mange penge. Så venter man jo ikke til lørdag med at købe den. (De andre deltagere giver udtryk for samtykke) : HE: men så er det jo netop, som sagt, mange der argumenterer for, at så skal man bare spise mindre kød for netop og give fokus på det økologiske på den front, osv. Men det er også svært at få 450 gram hakket oksekød til at strække sig over fire dage, hvis man er fire personer, ikke også. Det er måske heller ikke realistisk. Det er måske heller ikke det, der er dyrest i hele verden, men der er bare nogle steder, hvor det er svært, synes jeg. Fordi udbuddet ikke er større : ME: ja, for du skal også spise varieret. Og varieret, det er ikke kun hvidkål og gulerødder : HE: og det er til at købe til for penge : ID: men jeg synes, at markedet for økologi. Nu hvor vi snakkede om, hvor vi får det af vide. Jeg synes, det er sådan en diskurs, som bare svæver over os med den gode mor. Jeg har svært ved at sætte fingre på, hvor den egentlig kommer fra : NC: jeg tror heller ikke, at man kan sige, hvor den kommer fra. Jeg ved det faktisk heller ikke, hvordan.. Det kommer meget i tv og sådan nogle ting, reklamer, læger, sundhedsplejersker, prædikerer det jo også : ME: men tror I ikke, at det er sådant et samfunds.. At vi prøver alle sammen at gøre det så godt, som vi overhovedet kan, fordi så ellers svigter vi vores børn og det er jo bare en lille gren af det. For eksempel Food Festival, hvor vi var ude, ikke. Det var børnefamilier hele molevitten. Der rendte rundt og spise skyris, ikke : ID: men hvilke børnfamilier, tænker jeg også : ME: det var sådan nogle som os : ID: jeg tænker bare, var det alle børnefamilier eller var det : ME: det var ikke de samme, som kom til loppemarked, som også kommer dernede på Tangkrogen. Det var meget de samme typer.\n15 27.43: HE: det var jo Frederiksbjerg, der var der. Sorry, I ved, hvad jeg mener. Det var det da i høj grad, tror jeg : NC: Jeg tror, at det er rigtigt, det du siger, Mette, at det med at man gerne vil gøre det godt, så er økologi bare én af de ting, I kan gøre som mødre. Eller som vi alle sammen kan gøre for os selv. Der ved man, at det er, lige som vi også talte om tidligere, det er et kvalitetsstempel på en eller anden måde. Som hvis man gør det, så får man lidt aflad : ID: er det det? Det er det man godt kan blive sådan lidt. Jeg savner sådan en nuanceret debat, hvor det er okay at sige, nej, det er det ikke, uden at man bliver skældt ud : HE: jeg tror i hvert fald, at man skal forholde sig kritisk, også til hvilke produkter, det er man prioriteter, hvis det er at man vil prioritere og ikke være 100 procent det ene eller det andet. Så tror jeg, at man med fagligheden bag, netop skal finde ud af, hvad er det for nogle produkter, det egentlig godt kan svare sig at gøre det ved og hvad for nogle er måske egentlig lidt ligegyldigt : NC: Man kan heller ikke tage stilling til det, med mindre man ved hvad de får at spise, for eksempel, kyllingerne : HE: lige præcis : ME: men det er jo også lidt hul i hovedet, at man giver, bruger dobbelt op på madbudget, for det tror jeg at man gør, hvis man køber fuldstændigt økologisk og uden at køre efter tilbud eller noget som helst. Hvis du købte rent økologisk, så tror du vil bruge dobbelt så mange penge, som jeg gør nu. Og altså det handler jo om, at så kan man ikke tage på sommerferie. Hvor er det lykkelige familieliv så lige henne : ME: så vi ønsker os billige økologiske kyllinger (grinende) : NC: Billige, økologiske kyllinger. Det skal jeg gøre alt, hvad jeg kan for (grinende). Men tak fordi, at jeg måtte snakke med jer.\n16 Bilag 4 Spørgeskemaundersøgelse Kære deltager Tusind tak for din deltagelse i denne spørgeskemaundersøgelse. Undersøgelsen tager ca minutter og vil indgå som data i min kandidatafhandling. Afhandlingen undersøger kvinders forbrug af økologiske fødevarer. Undersøgelsen er anonym og det vil således kun være mig og min vejleder, som får indblik i jeres svar. Endnu engang tak for din deltagelse. Med venlig hilsen Nikoline Ohnemus Christensen Kandidatstuderende i Virksomhedskommunikation, School of Business and Social Sciences, Aarhus Universitet Angiv alder (1) 25 (2) 26 (3) 27 (4) 28 (5) 29 (6) 30 (7) 31 (8) 32 (9) 33 (10) 34 (11) 35 Område - angiv postnummer i svarboks (1) Østjylland (2) Midtjylland (3) Nordjylland (4) Vestjylland\n17 (5) Sønderjylland (6) Fyn (7) Sjælland (8) Storkøbenhavn (9) Andre Hvor enig er du i følgende udsagn? Meget enig Enig Neutral Uenig Meget uenig Jeg køber udelukkende (1) (2) (3) (4) (5) økologiske fødevarer Jeg køber udelukkende (1) (2) (3) (4) (5) konventionelle fødevarer Jeg køber nogle økologiske fødevarer og nogle (1) (2) (3) (4) (5) konventionelle fødevarer Jeg køber ikke økologiske (1) (2) (3) (4) (5) fødevarer, fordi de er for dyre Hvor enig er du i følgende udsagn? Meget enig Enig Neutral Uenig Meget uenig Jeg køber flere økologiske fødevarer, efter jeg er blevet (1) (2) (3) (4) (5) mor Jeg mærker en ændring i mit (1) (2) (3) (4) (5) forbrug af økologiske\n18 Meget enig Enig Neutral Uenig Meget uenig fødevarer efter jeg er blevet mor Jeg køber andre fødevarer (1) (2) (3) (4) (5) efter jeg har fået børn Jeg prioriterer kun at købe økologiske fødevarer til mit (1) (2) (3) (4) (5) barn Da jeg var alene og ikke havde børn, gik jeg ikke op i, (1) (2) (3) (4) (5) om mine fødevarer var økologiske Hvis du af og til eller altid køber økologiske fødevarer, hvilke faktorer har så betydning for dig? (1) Bedre smag (2) Miljø (3) Etik (4) Dyrevelfærd (5) Kvalitet (6) Sundhed (7) Andet Hvor enig er du i følgende udsagn? Meget enig Enig Neutral Uenig Meget uenig Det er vigtigt for mig, at andre (1) (2) (3) (4) (5)\n19 Meget enig Enig Neutral Uenig Meget uenig er klar over, at jeg udelukkende køber økologisk Jeg forsøger at få andre overbevist om, at de skal (1) (2) (3) (4) (5) købe økologisk Det giver mig god samvittighed over for mig selv (1) (2) (3) (4) (5) at købe økologiske fødevarer Det giver mig god samvittighed over for mit barn (1) (2) (3) (4) (5) at købe økologiske fødevarer Jeg opbygger dele af min forbrugeridentitet på (1) (2) (3) (4) (5) baggrund af mine fødevarevalg Det betyder intet for min identitet, hvilke fødevarer jeg (1) (2) (3) (4) (5) køber Hvor enig er du i følgende udsagn? Meget enig Enig Neutral Uenig Meget uenig At vælge økologiske (1) (2) (3) (4) (5) fødevarer er det rigtige at\n20 Meget enig Enig Neutral Uenig Meget uenig gøre for mit barn Jeg er 100% klar over, hvad de økologiske (1) (2) (3) (4) (5) grundprincipper dækker over Har du supplende kommentarer til undersøgelsen? Undersøgelsen er afsluttet. Tak for din deltagelse.\n21 Bilag 5 Screendump fra Facebook-deling af spørgeskemaundersøgelse\n22 Bilag 6 Samlet resultat af spørgeskemaundersøgelse\n23 Bilag 7- Fase 1, indledende observationer og idéer De deltagende kvinder ønsker som udgangspunkt at købe økologisk Vil ikke gå på kompromis med fødevarer, hvis de ikke kan få dem økologiske. Pris er en væsentlig faktor i forbindelse med at de ikke køber økologisk. De får dårlig samvittighed og ønsker at de kunne tænke anderledes end på prisen. Dyrevelfærd spiller en rolle. Føler sig begrænset af udvalg af økologiske fødevarer i de indkøbsmuligheder, som de har. Tid er en faktor til forhold til at skulle nå f.eks. at bage økologisk brød. Er økologi er ilandsproblem? Økologi er en smuk tankegang, men er det det bedste for alle, hvis man ser på det på verdensplan? Diskurs om at økologi er godt ligegyldigt hvad man skal passe på hvis man giver udtryk for andet. Øget bevidsthed om økologi efter at have fået barn ønsker ikke at udsætte dem for alt for meget kunstigt og pesticider. Prioriterer økologi til barn frem for sig selv. Ønske om at skåne børnene, sålænge man kan. Der gives udtryk for at man skal tænke sig om og se sig for ift. alt hvad man gør som mor det kan blive for meget, hvis man skal passe på med alt. Før de fødte deres børn og under graviditet tænkte de meget over hvad de spiste. De blev bevidste om det, fori der var en anden, der skulle bruge næringen også. Frustration over alt det man skal forholde sig til under sin graviditet. Man kan ikke undgå at blive påvirket og hvis ikke, er der nok nogle, der skal hjælpe én med det. Andre fortæller én hvordan man skal leve i det øjeblik at man bliver gravid det kan være grænseskridende. Det er vigtigt at have det godt med sig selv under sin graviditet det skal ikke blive for fanatisk.\n24 Hvor kommer hysteriet fra? Fra dem selv. Man bliver påvirket af samfundet og hinanden (den sociale omgangskreds). Kravet om økologi kommer ikke fra Sundhedsstyrelsen. Ønske om få tilsætningsstoffer går godt i spænd med økologi. Omtanke for sig selv og barn økologi ligger forlængelse af det. Påvirkningen udefra har ingen betydning for valg af økologi (men de mener alligevel at det kommer fra samfundet). Sociale medier har ingen relevans for samvittigheden. Afstandtagen til folk der er hellige og frelste ifm. Økologi. Retter sig alligevel udelukkende efter Sundhedsstyrelsens anbefalinger. Autoritetstro overfor Sundhedsstyrelsen appellerer til samvittighed. Økologi = omtanke for sig selv og sine børn alle ønsker at yde omtanke for deres børn. Køber man ikke økologisk = ikke omtanke for børn dårlig samvittighed. At købe økologisk styrker ens image. De ønsker at fremhæve deres økologiske fødevarer overfor andre. Følelse af, at når der står økologisk, er det bedre end andre varer produktet ryger en klasse op, når der står økologisk foran. De ved ikke nok om, hvad økologi betyder. De har ikke sat sig ind i det. De har blot en idé om at økologi er bedre. Alle snakker om økologi som noget godt, derfor får økologi et positivt markat. Nogle af deltagerne gik op i økologi før de blev gravide, andre slet ikle. De kvinder, der har flere børn, gik mere op i økologi ved deres første barn. Udtrykker at man er en bedre mor, hvis man køber det rene, det gode. De mener, at det er lige så godt at købe konventionelt dansk, pga. DK s høje krav til sprøjtegifte. Giver økologi mening, hvis det ikke kommer fra DK?\n25 Udbud/udvalg er et problem. At ønske økologi kommer hjemmefra og er med i bagagen. Ordentligt = økologi. Flere udtrykker at de ikke kunne drømme om at købe andet end økologiske æg. Men hvis de skal have æg og ikke kan få økologiske, køber de dem alligevel.. Skepsis ovefor hvor meget økologi der skal være i f.eks. foder, for at slutproduktet kan være økologisk. man lader sig snyde af økologien. Der er så mange ting, man skal forholde sig til udover økologi, som f.eks. Fairtrade. Det man være umuligt at gå ud og handle, når man skal tænke på alle de ting. En deltager har valgt at få en kasse fra Aarstiderne. Så er beslutningen om økologi taget på forhånd og man skal ikke have dårlig samvittighed over de valg man skal træffe, når man er ude og handle. man kan købe sig til aflad. De ønsker at gøre det godt på alle fronter og kan tage et aktivt valg ifm. Økologien. Følelsesladet debat. Det handler om penge og det er urimelig. Man er ikke et dårligt menneske, blot fordi man ikke har pengene til at købe økologisk. Den økologiske diskurs svæver over os sammen med den gode mor det er ikke til at sige, hvor den kommer fra. I starten af interviewet er de meget positive overfor økologi, men som interviewet skrider frem og udvikler sig, bliver de mere skeptiske.\n26 Bilag 8 Fase 2 - Eksempel på kodning. Dette bilag viser et uddrag af transkriberingen af fokusgruppeinterviewet og viser eksempler på, hvordan de indledende koder er tilstede i datasættet. Tilgængelighed Ønsker at vælge økologi Den økologiske diskurs Bevidsthed om økologi, efter at være blevet mor Ønsker at beskytte barn 0.01: NC: Hvis der er én, der vil starte med at præsentere jer selv? 0.06: JA: jeg hedder Jannie og er 30 år og har to børn, Amalie på 3,5 og Alexander på 7 måneder. Og jeg arbejder som dagplejer her i Tranbjerg, når jeg ikke er på barsel. Ja og så ellers bor jeg sammen med min kæreste, Henrik. 0.23: HE: Yes, jeg hedder Helene og jeg er 28 år og har William på 5 år og Elias på 7 måneder. Og ja, jeg arbejder som.., med HR og rekruttering, når jeg ikke er på barsel. 0.38: ME: jeg hedder Mette og er 27 og har Karl på 8 måneder. Og når jeg ikke er på barsel, er jeg sygeplejerske. 0.51: ID: Ja, og jeg hedder Ida og jeg har Bertram på 4 og Solveig på 7 måneder. Jeg er selv 31. Og når jeg ikke er barsel, så er jeg, jeg har ikke noget job lige p.t., men jeg er antropolog og har senest været i Silkeborg Kommune og arbejdet med sundhedsfremme og forebyggelse. 1.11: NC: Spændende. Jamen øh, så vil jeg gerne starte med at spørge til jer alle fire, om I er, køber 100 procent økologisk eller I køber 100 procent konventionelle fødevarer? Eller om I har nogen holdning til det ene eller det andet? 1.27: JA: Altså jeg vil sige, jeg er hverken 100 procent det ene eller det andet. Er der et alternativ, der er økologisk og jeg lige synes, at det er det, der ser spændende ud, så er det det jeg tager. Men jeg går ikke udelukkende efter, at det skal være økologisk. Og jeg er heller ikke imod det. 1:44: HE: Jeg er hverken heller 100 procent til noget af det. Øh, jeg vil egentligt foretrække det økologisk, men der er nogle ting, som jeg ikke vil gå på kompromis med, hvis jeg ikke kan få det økologisk. Men som udgangspunkt vil jeg foretrække det økologisk, tror jeg.\n27 2.02: ID: Øh, jamen det er også det, jeg tror det er en blanding. Jeg tror, jeg vil foretrække det økologiske fremfor det konventionelle, men nogle gange kan jeg også godt blive nærig og kigge på prisen for eksempel. VI kører omkring 10 agurker ned på sådan en uge der, så hvis de skal koste kroner stykket, så bliver det bare rigtig dyrt. Men jeg ville ønske, at jeg ville tænke anderledes, så jeg kan godt have sådan lidt dårlig samvittighed. Men ja, der kommer prisen også ind nogle gange. Ellers så tænker jeg meget på dyrevelfærd, for eksempel. Altså det er også en parameter, for eksempel, når jeg vælger økologiske æg. Men jeg vælger også nogle gange fra friland, altså selvom det ikke er økologisk. 2.46: ME: Altså jeg har det på samme måde. Vil da gerne vælge det økologiske, hvis jeg synes, at det er inde for rimelighedens grænser og så føler jeg mig også lidt begrænset af de fantastiske discountbutikker, vi har herude i Tranbjerg, At det ligesom, det er ikke alting du kan få, som man har brug for. Og jeg rejser ikke land og rige rundt efter en økologisk pesto. (De andre giver udtryk for samtykke her). 3.14: ME: Så synes jeg det er, altså.., man bliver nødt til at gå på kompromis nogle gange, ikke. Fordi du kan, for eksempel, ikke få ret meget økologisk brød. Så kan du bage selv, men det er jo ikke altid, man lige har tid til det. Så jeg tror, det er sådan meget, øh, hvad fungerer, men i drømmeverdenen vil man gerne have alt økologisk. 3.39: ID: men jeg kan også nogle gange tænke i det større billede, altså det tror jeg også, at vi har snakket om, men det der med, jamen økologi, det kan godt være, at det er godt sådan lige for os, men hvad så med tredjeverdens lande? Hvis vi alle sammen skulle producere økologisk, var der så fødevarer nok til at alle kunne få mad og.. Er det ikke sådan lidt et i- problem, at man skal være åh så god ved, altså. Jeg kan sådan lidt, altså. Hvis jeg nu kan tage nogle pesticider, så kan det være alle andre også kan få, altså alle kan få noget mad at spise. Så jeg tænker sådan, jeg er ikke økologisk fanatisk. Jeg tænker, det er en smuk tankegang, men det er ikke sikkert, at det måske er det bedste. Altså, det har også nogle bagsider som, hvis man siger.. Jeg synes bare, at der er sådan en diskurs om, at økologi er godt lige meget hvad og man skal virkelig passe på sine ord, hvis man kommer til at give udtryk for, at det måske ikke er så godt, oplever jeg nogle gange. 4.30: NC: Er der forskel i, om I køber økologiske produkter til jeres børn eller til jer selv? 4.42: HE: ja, jeg tror, at jeg er blevet mere bevidst om økologi i takt med at jeg fik børn. At jeg ønsker ikke at udsætte dem for alt for meget kunstigt og pesticider, netop. Så jeg tror, at jeg i højere grad prioriterer, at de får økologisk, frem for jeg måske selv gør. Det tror jeg faktisk.\n28 5.01: ME: Helt klart. Det er lidt det samme med sukker, ikke. Man kan jo sagtens selv køre en pose Haribo ned, men det skal, gud forbarme mig, ikke spise mere end en kvart frugtstang, vel. 5.13: HE: jeg tænker sådan, at de tids nok skal blive udsat for alt muligt, så hvis man kan skåne dem i et eller andet omfang, i et eller andet tidsrum, så er det måske heller ikke dårligt givet ud, jo. 5.22: ID: men samtidig kan jeg også godt nogle gange få nok, fordi..omkring det med at have børn, for de skal heller ikke have phalater, de skal heller ikke have plastiktryk og man kan ikke Ligemeget hvad du gør med børn, ikke også, så skal du sådan se dig for. Og nogle gange kan man bare sige, altså for fanden, kan man ikke bare altså jamen, det ved jeg ikke. Jeg kan godt få, det kan godt blive sådan lidt for meget, synes jeg. Og hvis man skal passe på alting og hvis man skal gøre det bedste for dem hele vejen rundt, så ja. 5.55: NC: Så det er også er i fokus, det er ligesom, for os, at man skal beskytte det der barn, man har fået. (Deltagerne giver udtryk for samtykke her). 6.02: NC: jeg tænker på, hvordan, hvis man skal tænke i forhold til, hvis I kan huske tilbage til fra før I fik børn. Kan I huske hvordan, når man fandt ud af, at man var blevet gravid. Gjorde man sig nogle tanker om det, lige så snart, at man var blevet gravid, hvad man så også, selv spiste under sin graviditet? Gjorde I jer tanker om det? 6.23: ME: Ja, det synes jeg da helt klart. (JA giver udtryk for samtykke her). 6:26: JA: Det synes jeg også, at jeg gjorde i hvert fald. Altså at, men også at sige at man da nok også proppede sig med alt muligt sukker og andre usunde ting. Men ja, man blev da nok mere bevidst om, hvad man indtog for at ligesom, da man fik af vide, at der var en der tog næring fra det, ikke også. 6.44: ID: man kan også nogle gange, når man er gravid, der er så mange retningslinjer, som man skal forholde sig til, så det er nærmest som om, at det er blevet en sygdom, nogle gange. Alt det man må og ikke må, hvad man skal gøre og ikke skal gøre, så jeg tænker sådan, at man næsten ikke kan undgå at blive påvirket eller ens graviditet påvirker ens vaner, fordi det er der nok nogle, der skal sørge for. 7.04: HE: det bliver man jo lige i det øjeblik, at man bliver gravid. Der er der nogle, der vil fortælle én, hvordan man skal leve, ikke. 7.06: ID: ja, så får du alverdens pjecer udleveret. 7.10: ME: Og udspurgt ved lægen, også. Altså de skal jo spørge alle om man har brugt stoffer, mens man har været gravid. Det er da sådan lidt grænseoverskridende.\n29 Bilag 9 Fase 4 - Eksempel på kodning. Dette bilag viser et uddrag af transkriberingen af fokusgruppeinterviewet og viser eksempler på, hvordan de foreløbige temaer er tilstede i datasættet. Ønsker at prioritere økologi Behov for at gøre det bedste for sit barn Den økologiske diskurs Modstand mod økologi Tilgængelighed Image 0.01: NC: Hvis der er én, der vil starte med at præsentere jer selv? 0.06: JA: jeg hedder Jannie og er 30 år og har to børn, Amalie på 3,5 og Alexander på 7 måneder. Og jeg arbejder som dagplejer her i Tranbjerg, når jeg ikke er på barsel. Ja og så ellers bor jeg sammen med min kæreste, Henrik. 0.23: HE: Yes, jeg hedder Helene og jeg er 28 år og har William på 5 år og Elias på 7 måneder. Og ja, jeg arbejder som.., med HR og rekruttering, når jeg ikke er på barsel. 0.38: ME: jeg hedder Mette og er 27 og har Karl på 8 måneder. Og når jeg ikke er på barsel, er jeg sygeplejerske. 0.51: ID: Ja, og jeg hedder Ida og jeg har Bertram på 4 og Solveig på 7 måneder. Jeg er selv 31. Og når jeg ikke er barsel, så er jeg, jeg har ikke noget job lige p.t., men jeg er antropolog og har senest været i Silkeborg Kommune og arbejdet med sundhedsfremme og forebyggelse. 1.11: NC: Spændende. Jamen øh, så vil jeg gerne starte med at spørge til jer alle fire, om I er, køber 100 procent økologisk eller I køber 100 procent konventionelle fødevarer? Eller om I har nogen holdning til det ene eller det andet? 1.27: JA: Altså jeg vil sige, jeg er hverken 100 procent det ene eller det andet. Er der et alternativ, der er økologisk og jeg lige synes, at det er det, der ser spændende ud, så er det det jeg tager. Men jeg går ikke udelukkende efter, at det skal være økologisk. Og jeg er heller ikke imod det. 1:44: HE: Jeg er hverken heller 100 procent til noget af det. Øh, jeg vil egentligt foretrække det økologisk, men der er nogle ting, som jeg ikke vil gå på kompromis med, hvis jeg ikke kan få det økologisk. Men som udgangspunkt vil jeg foretrække det økologisk, tror jeg.\n30 2.02: ID: Øh, jamen det er også det, jeg tror det er en blanding. Jeg tror, jeg vil foretrække det økologiske fremfor det konventionelle, men nogle gange kan jeg også godt blive nærig og kigge på prisen for eksempel. VI kører omkring 10 agurker ned på sådan en uge der, så hvis de skal koste kroner stykket, så bliver det bare rigtig dyrt. Men jeg ville ønske, at jeg ville tænke anderledes, så jeg kan godt have sådan lidt dårlig samvittighed. Men ja, der kommer prisen også ind nogle gange. Ellers så tænker jeg meget på dyrevelfærd, for eksempel. Altså det er også en parameter, for eksempel, når jeg vælger økologiske æg. Men jeg vælger også nogle gange fra friland, altså selvom det ikke er økologisk. 2.46: ME: Altså jeg har det på samme måde. Vil da gerne vælge det økologiske, hvis jeg synes, at det er inde for rimelighedens grænser og så føler jeg mig også lidt begrænset af de fantastiske discountbutikker, vi har herude i Tranbjerg, At det ligesom, det er ikke alting du kan få, som man har brug for. Og jeg rejser ikke land og rige rundt efter en økologisk pesto. (De andre giver udtryk for samtykke her). 3.14: ME: Så synes jeg det er, altså.., man bliver nødt til at gå på kompromis nogle gange, ikke. Fordi du kan, for eksempel, ikke få ret meget økologisk brød. Så kan du bage selv, men det er jo ikke altid, man lige har tid til det. Så jeg tror, det er sådan meget, øh, hvad fungerer, men i drømmeverdenen vil man gerne have alt økologisk. 3.39: ID: men jeg kan også nogle gange tænke i det større billede, altså det tror jeg også, at vi har snakket om, men det der med, jamen økologi, det kan godt være, at det er godt sådan lige for os, men hvad så med tredjeverdens lande? Hvis vi alle sammen skulle producere økologisk, var der så fødevarer nok til at alle kunne få mad og.. Er det ikke sådan lidt et i- problem, at man skal være åh så god ved, altså. Jeg kan sådan lidt, altså. Hvis jeg nu kan tage nogle pesticider, så kan det være alle andre også kan få, altså alle kan få noget mad at spise. Så jeg tænker sådan, jeg er ikke økologisk fanatisk. Jeg tænker, det er en smuk tankegang, men det er ikke sikkert, at det måske er det bedste. Altså, det har også nogle bagsider som, hvis man siger.. Jeg synes bare, at der er sådan en diskurs om, at økologi er godt lige meget hvad og man skal virkelig passe på sine ord, hvis man kommer til at give udtryk for, at det måske ikke er så godt, oplever jeg nogle gange. 4.30: NC: Er der forskel i, om I køber økologiske produkter til jeres børn eller til jer selv? 4.42: HE: ja, jeg tror, at jeg er blevet mere bevidst om økologi i takt med at jeg fik børn. At jeg ønsker ikke at udsætte dem for alt for meget kunstigt og pesticider, netop. Så jeg tror, at jeg i højere grad prioriterer, at de får økologisk, frem for jeg måske selv gør. Det tror jeg faktisk.\nMa: yes øhhm og så øhh laver vi lige sådan en kort opsummering om hvad ægdonation handler om\nInterview med Mona Ma: Vi starter lige med lidt generelle ting Mo: Ja Ma: som øhh ja din alder? Mo: 0:53: 35 Ma: og øh din beskæftigelse? Mo: Jeg er lære Ma: og hvor er du opvokset? Mo: I sønderjylland\nDEN BEVIDSTE FORBRUGER. Præsentation af den danske lohasian v/sine Åkerman, Analysebureauet Wilke\nDEN BEVIDSTE FORBRUGER Præsentation af den danske lohasian v/sine Åkerman, Analysebureauet Wilke 2 Hvorfor LOHAS? METODE Interview med aktører i fødevaremarkedet: - Meyer Consulting - Arla Foods - Tulip\nLyder det latterligt? Måske åndsvagt? Si senorita. Men alligevel?\nPas godt på dig. Det vigtigste jeg nogen sinde kommer til at bede dig om, det er, at du passer på dig. Det vigtigste på din dagsplan, måske endda i hele dit liv, det er, at du passer på dig. Det er ikke\nInterview med anæstesisygeplejerske Maibritt Krogh\nInterview med anæstesisygeplejerske Maibritt Krogh Dato: 7. november 2011 Interviewer: Hvis vi til at starte med lige kunne få dit fulde navn? Sygeplejerske: Jeg hedder Maibritt Krogh. Interviewer: Hvad\nØhm, jeg vil gerne starte med at spørge om dit navn og alder, profession og uddannelse?\nInterview med Maia. Øhm, jeg vil gerne starte med at spørge om dit navn og alder, profession og uddannelse? Jeg hedder Maja (efternavn fjernet), jeg er 31 år gammel. Ehm, jeg er, jeg arbejder som fundraiser


Lamelgardiner med skjulte egenskaber | Stila - www.stila.dk\nBlog / Artikler / Lamelgardiner med skjulte egenskaber\nArtikler - maj 20, 2019\nLamelgardiner med skjulte egenskaber\nFor mange ligner et lamelgardin måske bare et lamelgardin. Selvfølgelig er der forskel på farve og finish, men i sidste ende er formen på gardinet den samme. Men under overfladen gemmer sig enorme forskelle, der gør en forskel for både dig, din hverdag, miljøet, og din sikkerhed.\nVi er enormt stolte af at kunne præsentere vores nye kollektion af lamelgardiner, som er vores mest bæredygtige kollektion til dato. Med flere forskellige certificeringer for bæredygtighed, har vi sørget for at give muligheden for et gardin, der er sundt for både miljø og indeklima.\nBliv inspireret af vores bæredygtige gardiner.\nDen varme varmereflekterende bagside på et udvalg af vores lamelgardiner fungerer som et varmespejl, der reflekterer solens stråler og derved solens varme tilbage ud gennem vinduerne. Hvor et almindeligt lamelgardin absorberer meget af solens varme og derved uvilligt opvarmer rummet, reflekterer de unikke varmereflekterende lamelgardin op til 84% af solens stråler.\nEnkelte af vores lamelgardiner er produceret af et særligt flammehæmmende stof, der sikrer at lamelgardinet ikke brænder i tilfælde af brand. Selvom det ikke bruges ofte i et almindeligt hjem, er det ofte et lovkrav ved institutioner og lign.\nFor os er sikkerhed for børn ikke noget ekstra; Det er en selvfølge! Alle vores gardinløsninger til børneværelserne er børnesikre, hvad end de bestilles med eller uden snore/kæder. Dette sikrer vi på baggrund af nøje beregninger omkring højden på gardinet samt monteringshøjden.\nMåske du ikke tænker, at lamelgardiner fungerer særlig godt til mørklægning, men de fås faktisk også med mørklæggende stoffer. Stoffet lukket alt sollyset ude, mens kun det mindste sol slipper rundt om de smukke lameller.


Ord at leve efter – Genbesøgt 2019 – Rethinker\nOrd at leve efter – Genbesøgt 2019\nIndlægsdato 9. juli 2019\nIngen kommentarer til Ord at leve efter – Genbesøgt 2019\nI 2017 skrev jeg første gang om mine leveregler. Der er sket mange ting i mit liv siden dengang.\nDa jeg ville bruge mine tanker om levereglerne i et andet projekt, gik det op for mig, at reglerne nu havde nået et dybere niveau.\nDerfor besluttede jeg mig for at genbesøge indlægget. Jeg har rettet tankerne til og skrevet mine tilføjelser.\nDet føles efterhånden som et andet liv. Det er så længe siden, dengang jeg var en stor dreng på næsten 100 kg. Jeg røg, spiste og drak for meget. Jeg arbejdede seks dage om ugen og var altid til at få fat på. Om natten var mobiltelefonen fast inventar lige ved siden af mit hoved.\nJeg levede et skyggeliv. Et liv sat på pause.\nNår jeg ser tilbage i dag, kommer det ikke som et chok, at jeg gik ned med flaget. Sygemeldt med ordene stress og depression på lægeerklæringen tog det mig et års tid at finde en ny og bedre vej. Siden da har der været meget for mig at indhente og lære.\nJeg har brug for nogle grundlæggende regler at støtte mig til. Regler som hjælper mig på rette vej, og som holder de gamle dårlige vaner på afstand.\nNormalt kan jeg have et noget anstrengt forhold til forbud og regler, men når de gavner og bygger på sund fornuft hjælper det.\nEn varm sommerdag jeg gik en lang tur. I mens formede reglerne sig i mine tanker udfra, hvad der må være en blanding af bøger, podcasts og mine egne tanker.\nSiden da har de leveregler hjulpet mig med at holde fokus på at leve et liv med mening.\nNå, skal vi komme til sagen – regel nr. 1.\nVær ærlig overfor dig selv og andre\nI rigtig mange år lyttede jeg ikke til min mavefornemmelse og hjerte. Jeg arbejdede hårdt i et arbejde uden de store karrieremuligheder.\nMin lejlighed var stor og lækker. Jeg havde økonomisk frihed til at købe og gøre de ting, jeg havde lyst til, men intet fysisk overskud eller nogen fritid til at gøre det.\nAlle mine indre advarselslamper lyste, men jeg var ikke opmærksom på dem før, at det var alt for sent.\nTræn dig til at lytte til dit hjerte og din mavefornemmelse. Måske prioriterer du allerede helt rigtigt. Det kan også være, at du, ligesom jeg havde, har brug for at vende det hele på hovedet.\nFor mig kommer familie altid først, både den af blod og den jeg selv har valgt. Tid kommer før penge. Du kan altid tjene flere penge, men aldrig få spildt tid tilbage.\nNår man arbejder på sine missioner, skal være ærlig overfor en selv. Vi ved godt, at en chokoladebar er et dårligt valg, når vi vil tabe os, og vi ikke bliver hurtigere stærke og sunde ved at overtræne.\nVi får ikke den partner eller type venner, vi ønsker os, hvis vi ikke viser dem vores sande jeg. Jeg har aldrig oplevet en bedre lim i et forhold end ærlighed fra start til slut.\nEr du i tvivl om, du har prioriteret rigtigt. Skal du mærke efter i maven og hjertet. Svarer de ikke “Fuck yeah!”, bør du genoverveje dine valg.\nRyk fremad og lær\nDet er vigtigt at have missioner i livet. Missioner er det, som giver én en følelse af ægte glæde. Alle mennesker har missioner. For nogle er det at være den bedste forældre, de kan. Andres missioner kan være en bestemt karriere eller søge det ene eventyr efter det andet.\nMærk efter, hvad er dine missioner. Hvorfor er du sat på Jorden? Definer dine missioner, og gå i gang med at udføre dem allerede i dag.\nAlt hvad du foretager dig bør være til gavn for missionerne. Det kan måske være, at du i en periode bliver nødt til at have et lortearbejde, men hvis det gavner dit formål, er det ikke for intet. Det må du aldrig glemme.\nSelvom en eller flere af dine missioner til tider kan virke uløselige, må du ikke give op, du har altid mulighed for at rykke fremad. Nogle skridt må bare være mindre end andre.\nDet er de færreste missioner, som kan lykkedes uden at lære nye færdigheder. For at kunne gøre en forskel skal man først vide, hvordan man gør.\nDu bliver nødt til at være nysgerrig, altid på jagt efter nye kundskaber og undervisere.\nSøg ny viden alle de steder, du kan. Læs bøger, blogindlæg og tekster om emnet. Lyt til podcasts, se videoer, foredrag og interviews. Det har aldrig været nemmere at lære nye ting.\nHusk, at alle kan lære dig noget om dine missioner, forsøg altid at være åben og lyttende.\nEngang i mellem vil det ikke gå, som du forventede. For eksempel er smerte (både fysisk og psykisk) en ubønhørlig men nødvendig lærer. Kogeplader er varme, og du har lært, at du skal lade være med at røre dem igen.\nDu skal ikke se det som et tilbageskridt, som om verdenen er efter dig. I stedet skal du finde lektionen, i det som er sket. Det er ikke altid muligt at se med det samme, nogle gange skal der gå tid før, at lektionen viser sig.\nFor at arbejde med sine missioner, skal man tage handling. Det er ikke nok kun at fortælle andre om sine missioner. Man er nødt til at leve dem. Lad missionerne tale igennem dine handlinger. Vær den som gør.\nTager du ansvar for dit liv? Tager du ejerskab over din krop, dit sind, dit arbejde og din fritid?\nDer er kun én i verden, som kan mærke, hvad der er rigtigt og forkert for dig, og den person er dig. Hvis du vil leve dit liv med dine missioner i fokus, så er det dig, som skal sidde bag rattet.\nMennesker elsker at fortælle hinanden, hvad de skal gøre (mig selv inkluderet). Vi øser ud af velmenende råd og forhåbninger til enhver, som vil lytte.\nMin bøn til dig er at lytte efter, hvad vi fortæller hinanden. Overvej de råd du får, hvis de giver mening. Kan du prøve det af på en sikker måde. Virker det efter intentionen, kan du implementere det i dit liv.\nDu bliver nødt til at være noget for dig selv, før du kan være noget for andre. Ligesom der står i sikkerhedsfolderen i flyet, skal du tage din iltmaske på før, at du hjælper andre.\nFør dine missioner, din familie og karriere kommer du.\nHvis du ikke har mentalt og fysisk overskud, kan du ikke forvente at handle optimalt. Du skal finde den balance og harmoni, som giver dig det overskud, du har brug for.\nSelvfølgelig vil der komme perioder i dit liv, hvor du uundgåeligt vil blive slået ud af balance. Indret dig efter situationen og find balancen igen.\nDet er kun dig som kan mærke, hvad dine behov er. Kun du ved, hvornår du kan klø på, og hvornår du har brug for hvile. Det er dit ansvar at sige til og sige fra.\nDu misser 100% af de chancer, du ikke tager.\nNår du bliver præsenteret for en ny mulighed, skal du mærke efter i hjertet og maven. Spørg dig selv. Vil jeg senere fortryde, at jeg ikke tog denne chance?\nSkal jeg tage på eventyret? Skal jeg starte min egen virksomhed? Skal jeg takke ja til jobtilbuddet? Skal jeg kysse hende?\nFrygten for at fejle og blive ydmyget kan føles enorm. Det er en stærk følelse, som har dybe rødder i vores sind. Frygten for at vi ikke er gode nok i vores gruppe, at vi falder til hierakiets bund, hvis vi har truffet de forkerte valg, det er en svær situation. Men du skal kæmpe mod den følelse.\nDu er klog nok til kun at tage velkalkulerede chancer. Chancer du ved, med stor sandsynlighed ikke stiller dig i en dårlig situation. Stol på dit hjerte og mavefornemmelse.\nKun du ved, om du senere vil fortryde, at du ikke tog chancen. Lad frygten blive hjemme og gå i gang. For der er kun en ting, som er sikkert for os alle. Vi skal dø en dag. Så lev dit liv hver dag, og gør dit bedste.\nBrug dine regler\nDette er mine regler. Måske vil du bruge nogle af dem. Måske har du brug for nogle andre regler eller en anden formulering før, at de hjælper dig.\nFind en måde hvorpå, at reglerne bliver en del af din hverdag. Jeg har selv brugt tid på at finde en måde, hvor reglerne ligger fast i min erindring. Hver søndag bruger jeg tid på at undersøge, hvordan reglerne lige nu spiller ind i mit liv.\nVær ærlig, ryk fremad, tag ansvar og tag chancen\nMine leveregler har tjent mig godt, siden jeg tog dem til hjerte. Deres betydning har vist sig vidtdækkende. Jeg finder en stadig større og dybere mening i dem, når jeg tænker over dem. Reglerne er forbundet med hinanden. At følge én regel kræver tit at man samtidigt bruger en eller flere af de andre.\nDe har hjulpet mig til et liv med mere glæde og mening. Et liv som jeg, for hver dag der går, elsker mere og mere.\nIndfør nogle få men hjælpsomme, styrkende og støttende regler i dit liv og mærk, hvordan dit liv ændrer sig.\nHvis du mener, at andre kunne få værdi af dette indlæg, må du meget gerne dele det med dem.\nOrd at leve efter\nTags blog, leveregler\n← Har vi virkelig brug for alle de informationer? → Flagskipperens bøn


Er du i tvivl om hvad i skal lave til jeres arrangement?\nHvis du er i tvivl om hvilket arrangement i skal vælge til jeres næste arrangement, så hold dig ikke tilbage med at kontakte os. Vi sidder klar på telefonerne for at guide jer rundt i den svære verden der hedder teambuilding, og ved godt at det ikke altid er lige sjovt at skulle planlægge firmaets næste firmatur, teambuilding arrangement, eller julefrokost.\nDu kan altid fange os her; [email protected].\nVi repræsenterer et større udvalg af danske teambuilding leverandører, og kan derfor pege dig i den rigtige retning med hvilken leverandør som bedst matcher jeres behov. Vores udvalg er bredt, men selv om vi har mange teambuilding aktiviteter som er meget forskellige, så er der specialiserede leverandører bag hver teambuilding aktivitet. På den måde kan vi tilbyde jer et bredt udvalg af teambuilding aktiviteter uden at gå på kompromis med kvaliteten.\nFår vores gratis vejledning - kontakt os idag\nVi har 90+ aktiviteter og 30+ leverandører repræsenteret her på teambuilding.dk, og vi erkender at det kan være svært at finde det rigtige arrangement. Få derfor vores gratis hjælp til at finde et arrangement der passer jeres behov og budget. Vi lover svar inden for 1 arbejdsdag.


Naturen på golfbanen blomstrer - Biodiversitet\nBiodiversitet på genbrugspladserne\nGrusgrav bliver bynært naturområde\nHelårsgræssende dyr bremser tab af sjældne arter\nNaturen på golfbanen blomstrer\nRegnvandsbassiner bliver til bynære naturperler\nDu kender sikkert golfbaner som sirligt klippede greens og velplejede fairways, men om et par år ser det helt anderledes ud på golfbanen i Hobro. Her vil der nemlig være blomsterrige græsenge med summende bier og flaksende sommerfugle imellem de flotte baner.\nDet er Hobro Golfklub, der har taget initiativ til, at golfbanen bliver levested for en myriade af vilde dyr og planter. Det sker i samarbejde med den lokale afdeling af Danmarks Naturfredningsforening og Mariagerfjord Kommune.\nHobro Golfbane ligger klods op af kommunens fineste natur langs Mariager Fjord. Klubben vil indrette driften på golfbanen, så blomster og sommerfugle nemmere kan sprede sig fra de omkringliggende naturarealer og ind på golfbanen til glæde for natur og golfspillere. Døde træer udlægges til insekter og svampe, stenbunker til firben og de små damme og vandhuller renses op til glæde for padderne.\nFrivillige fra Danmarks Naturfredningsforening har blandt andet talt fugle og registreret padder i vandhullerne, mens kommunens biologer systematisk følger udviklingen fra græsmark til blomstereng.\nGolfklubben og frivillige fra Danmarks Naturfredningsforening har desuden bygget fuglekasser, som er hængt op på golfbanen. De er allerede indtaget af ynglende fugle.\nUdviklingen af den nye natur vil nøje blive overvåget, så der bliver indsamlet viden om, hvad der gavner de vilde arter.\nDer er gode muligheder for at besøge banen og se naturen tage form. En række plancher i området fortæller om projektet, ligesom der er lavet en folder, som viser en markeret sti henover banen.\nPå sigt arbejdes der på at gøre stien til en del af den meget benyttede ”Panoramarute” langs Mariager Fjord.\nGolfklubben og naturfredningsforeningen fik Mariagerfjord Kommunes Miljøpris 2019 for projektet.\nLæs mere om projektet og se den nye sti henover golfbanen på Hobro Golfklubs hjemmeside.\nSådan bidrager du hjemme eller i boligforeningen\nInitiativerne på golfbanen illustrerer, at man fint kan kombinere golfspil og natur. Den måde at tænke natur sammen med andre formål vil forhåbentlig inspirere i mange andre sammenhænge, hvor der er et stykke jord til overs, som passende kan gives tilbage til naturen. Det kan være et hjørne i en have, et fællesareal i en grundejerforening eller en græsplæne foran en virksomhed. Sådan vil du hurtigt kunne invitere den vilde natur indenfor til glæde for både natur og mennesker. Det kan være i form af blomster, bunker af sten og kvas eller måske et lille vandhul, der hurtigt vil blive levested for insekter og padder.\nOpdateret 23.04.21 Print Læs op Webmaster Fandt du siden nyttig?


Astronomer har endnu engang fundet et mystisk repeterende radiosignal | Ingeniøren\nCanadian Hydrogen Intensity Mapping Experiment (Chime) er en helt ny form for radioteleskop for signaler i frekvensområdet 400-800 MHz Illustration: CHIME\nNyt canadisk radioteleskop har for anden gang opfanget et repeterende såkaldte fast radio burst, hvis oprindelse stadig er mystisk.\nAf Jens Ramskov 10. jan 2019 kl. 09:34 10\nIntense radiosignaler fra rummet med kort varighed af få millisekunder har været givet astronomerne hovedbrud, siden de blev opdaget for godt ti år siden. Af alle disse såkaldte fast radio bursts har FRB 121102 (tallene angiver år, måned, dato for opdagelsen) været helt ekstremt forvirrende. Det har nemlig været det eneste af typen, som været repeterende.\nNu beretter en forskergruppe i to artikler i Nature (1 og 2), at de med det helt nye canadiske radioteleskop Chime har opdaget 13 nye fast radio bursts, hvoraf et har været repeterende, idet der er opfanget stråling fra den samme kilde seks gange inden for en periode på 2½ måned.\nLæs mere om teleskoperne\nI betragtning af, at der samlet set kun findes godt 60 observationer af fast radio bursts, er der tale en klækkelig forøgelse af data om de uforklarede signaler. Ydermere er opdagelsen sket i prækommisioneringsfasen for Chime i sommeren 2018. Det er først i løbet af i år, at Chime bliver fuldt operationelt, så der kan forventes mange flere opdagelser i den kommende tid.\nForskerne fremhæver også, at signalerne er opfanget med frekvenser ned til 400 MHz, hvor hovedparten af de tidligere registrerede fast radio bursts har ligget omkring 1400 MHz.\nSamme kilde sendte seks gange\nDet mest interessante er signalet med betegnelsen FRB 180814.J0422+73 – da flere fast radio bursts nu kan opdages hver dag, har man udvidet navnet med en betegnelse efter punktummet, der angiver den retning, det kommer fra.\nUdover at signalet fra denne kilde blev opfanget første gang 14. august 2018, blev der også registreret signaler fra samme kilde fire gange i september og en gang i oktober – uden regelmæssighed i øvrigt.\n»Når vi nu ved, at der er mere end et repeterende fast radio burst, kan der nok også være endnu flere,« siger Ingrid Stairs fra Chime-holdet. Det mener hun på sigt kan gøre det muligt at bestemme årsagen til de repeterende fast radio bursts.\nI det hele taget håber forskerne, at de nye informationsbrikker kan være med til at samle hele puslespillet omkring årsagen til fast radio bursts. De nye opdagelser indikerer, at de måske skal findes i tætte områder ved resterne af supernovaer eller i nærheden af det centrale sorte hul i galakser. Men derudover er man ikke kommet meget videre endnu.\nKan det være beskeder, maskinstøj eller andet kunstig skab?\nKan man komprimere et datasignal sådan, og dermed sende en masse information?\nRe: Kan det være beskeder, maskinstøj eller andet kunstig skab?\nMed min ringe forståelse af tingen hænger det sådan sammen: Data kan ikke komprimeres mere end den Shannon information data indeholder. Er der et mønster for hvordan data dannes kan Kolmogorov informationen dog være mindre end Shannon informationen, således at yderligere komprimering er mulig. Men det kræver så enighed mellem afsender og modtager om hvilken maskine det sendte eksekveres på.\nMen det kræver så enighed mellem afsender og modtager om hvilken maskine det sendte eksekveres på.\nSå må vi hellere skrive tilbage til dem - helt ukomprimeret, hvordan vi gerne vil have det komprimeret, ellers kan det godt blive svært. Der er dog nok lige et problem med svartiderne - - -\nIngen antyder vel (endnu), at det kan være reel (forsøg på) kommunikation?\nMichael Aggerholm 1 år siden\nDe store spørgsmål som nok må\nDe store spørgsmål som nok må melde sig vil vel være :\nHvis dette er kommunikations signaler: Hvis en(eller flere) civication(er) er udviklet nok til at kummunkere med komprimeret, eller encrypted microburst signaler, bør vi så i det hele taget forsøge at svare ?\nHvor stor er chancen for at de i det hele taget er rettet mod os?\nOg omkring Shannon og Kolmogorov's kompressions teorier, kræver det så ikke at signalets afsender tænker lidt på vores måde? (Hvem kan reelt sige at matematikkens regler som vi kender dem er gældende udenfor vores lille klode?) ;o)\nNej, jo mere komprimeret informationen er, desto sværere er det at forudsige hver enkelt del (bit) - de dele (bits) som kan forudsiges kan jo netop udsættes for yderligere komprimering.\nSå et repeterende signal er ikke optimalt til at sende en masse information.\nRe: De store spørgsmål som nok må\nNej, det kræver det ikke. Det kræver blot at de er så avancerede at de benytter matematik. Matematik er evig gyldig, til alle tider og alle steder, da den er fuldstændig uafhængig af den fysiske virkelighed. Det er netop derfor at brugen af matematik er det helt grundlæggende i så mange forslag til, hvordan vi kan kommunikere med andre civilisationer. Den matematik der beskriver informationsindhold er nødvendigvis ens for alle civilisationer.\nMen komprimere man signalet, så bliver det selvfølgelig svært. Så skal modtageren jo vide på hvilken måde det er komprimeret. Men det gælder jo også når vi kommunikere med hinanden her på jorden. Et optimalt komprimeret signal er jo uskelnelig fra ren støj, og det giver jo derfor absolut ingen fingerpeg om hvilken komprimeringsmetode der kunne være anvendt.\nLøber vi ind i et komprimeret sinal så er vi på den. Et signal vil jo nok også være kodet aht. til fejlkorrektion. Igen er kanalkodnings theoremet selvfølgelig også gældende for andre civilisationer. Men vi aner jo ikke hvilken kodning der er anvendt, blokkodning, foldningskoder eller noget helt tredje, som vi ikke har tænkt på.\nKommunikere man for at en tilfældig civilisation skal opfange signalet, så kan vi nok være ret sikker på, at signalet hverken er komprimeret, eller kodet med fejlkorrigerende koder. Til gengæld vil der nok være masser af redundans, f.eks. i form af simple gentagelser (det er selvfølgelig også en form for fejlkorrigerende kode om end ikke specielt optimal).\nLæs iøvrigt "His Masters Voice" af Stanislaw Lem. Den er meget apropo til emnet og rigtigt god på mange måder med masser af mening på mange planer (altså typisk Stanislaw Lem).\nSvend Nielsen 1 år siden\nHelt enig med Jens Olsen.\nEneste forudsætning er, at en fjern civilisation har nogenlunde samme form for logisk tænking som os.\nCarl Sagan funderede over sagen i SciFi novellen Contact!, som siden blev filmatiseret. Her kodes transmissionen så modtageren gøres opmærksom på at afsenderen er en civilisation. Det sker vha. en primtals-sekvens. Signalets finere detaljer indeholder så det egentlige budskab.\nEllers fristes man til at spørge om astronomerne er sikre på at det modtagne ikke har en mere lokal oprindelse. Såsom en mikrobølgeovn i observatoriets kantine ;-)\nBesnærende udsagn, men i kosmiske sammenhænge så er 'evig matematik' måske et lidt uvedkommende begreb!\nEn ydmyg betragtning: Vi bor på et sted i verdensrummet som vi mener har været der i 4-5 mia år. I det meste af den tid (90 % ?) har der været liv på denne klode. I en tusindedel af den tid hvor der har været liv, har der været primater som efterhånden frigjorte deres forreste ekstremiteter til aktiviteter som udfordrede og udviklede deres hjerner til forståelse af ting som ikke nødvendigvis havde med fødesøgning eller parring at gøre. I den seneste 1/500000-1/1000000 af den tid hvor vi har kendt liv på vores klode, har vi haft 'historisk tid'; vi har kunnet nedtegne og opbevare tanker og iagttagelser til andre generationer.\nDet er i denne sidste brøkdel af tiden på vores klode vi, parallelt med vores 'plapren løs', har udviklet vores matematik. Et 'liv' et andet sted i universet kan jo have en lidt anden struktur, hvor ' bevidste udregninger' var integreret i 'livet' nærmest fra begyndelsen?\nI den 'historiske tid' har vi i den sidste generation forstået at registrere radiosignaler som evt. måtte komme fra andre civilisationer ('liv'). Det er jo et meget lille 'vindue' i den kosmiske tid, og hvis forholdene har været nogenlunde de samme andre steder, hvor 'liv' evt. er opstået, så er jo chancerne for en slags kommunikation mellem 'os' og 'de andre' så tæt på 'nul' som de kan være!


Hvordan man laver begravelse blomsterdekorationer ved hjælp af virkelige blomster - Angelispress.com\nListe over ting til genbrug i dit hus\nLeaf identifikation & placering af regionerne\nSikker hjemmelavet granit renere\nSådan Fix en Bi-Fold skabet døren\nDIY solenergi varmen samlere\nHvordan man opbygger et espalier for vinstokke vokser\nKælderen lækage reparation\nHvordan at rengøre terminaler i en klemkassen effektafbryder boks\nHvordan man laver Wildflower bryllup buketter\nHvordan man laver begravelse blomsterdekorationer ved hjælp af virkelige blomster\nBegravelser kan være ganske dyrt, og blomsterarrangementer kun tilføje til de samlede omkostninger. Hvis du ønsker levende blomster ved begravelsen, du kan oprette en blomst arrangement selv ved hjælp af kun et par enkle forsyninger til at spare penge i denne allerede stressende periode, alle uden at ofre skønheden af en levende display. Floral skum blokke er specielt skabt til at gøre live blomsterarrangementer med, og vil holde blomsterne i stedet og ser sund for den vigtige ceremoni.\n•Sæt en skum blomster blok på en flad arbejdsoverflade.\n•Stick stykker af grønne områder, såsom stedsegrønne eller laurbærblad, til siderne af blomster skum blok til at skjule blokken og skabe en frodig udseende base for arrangementet.\n•Klippe stængler af de levende friske afskårne blomster af valg to inches under lederen af blomsten. Du kan bruge enhver blomster, du gerne vil, men populære begravelse valg omfatter liljer, roser og nelliker. Du kan også vælge at bruge den foretrukne blomst af afdøde til en personlige touch.\n•Stick cut stammer direkte i floral skum blok til at holde dem på plads. Arranger blomsterne i et cirkulært mønster, indtil hele toppen af skum blok er dækket. På dette tidspunkt, bør ikke floral skum blok være synlig på alle.\n•Brug fingrene til at justere eller arrangere nogen stykker af grønne planter eller blomster så arrangementet er afbalanceret og endda på begge sider.\n•Klippe en 14 tommer lang sektion af 1 tommer bredt bånd og slips i en bue.\nUddelingen båndet bøje til forreste del af arrangementet af indpakning floral wire omkring midten af stævnen og grønne nedenunder.\n•Refrigerate arrangement indtil klar til brug. Brug inden for en dag at undgå visnen.\nHvordan man laver en Valance, ved hjælp af stof Tape\nHvordan man laver et hegn ved hjælp af reb\nHvordan man laver unikke gardiner ved hjælp af håndklæder & klemmer\nHvordan man laver gødning ved hjælp af banan skind\nHvordan man laver desodorisering Spray ved hjælp af naturlige ingredienser\nHvordan man laver en dam, ved hjælp af glasfiber\nHvordan man laver et hegn ved hjælp af sten\nHvordan man laver en dam ved at omdirigere en flod\nHvordan man laver vand springvand ved hjælp af en Grist Mill sten


Regeringen fremlagde fredag udspillet »Alle handlinger har konsekvenser« med 15 nye initiativer.\nJustitsminister Søren Pape Poulsen ved ankomsten til samråd om regeringens udspil om ungdomskriminalitet. Fold sammen\nFredag d. 27. oktober 2017, kl. 09.31\nRegeringen vil sætte ind med 15 initiativer mod ungdomskriminalitet. Her er de 15 initiativer i overskriftsform.\nInitiativer over for unge i fødekæden:\n1. Ungelavalder: De tre regeringspartier samt Dansk Folkeparti fastslog før valget i 2015, at de ville sænke den kriminelle lavalder. Efter kritik af, at det vil sætte »børn« i fængsel har VLAK-regeringen i stedet spillet ud med en »ungelavalder« på 12 år. Den betyder, at personer fra 12 år kan få deres sag behandlet i et ungdomskriminalitetsnævn, hvis de mistænkes for grov vold. Ungdomskriminalitetsnævnet skal ledes af en dommer sammen med en repræsentant fra politiet og en fra kommunen.\n2. Ungdomskriminalitetsnævn: Der skal oprettes et nævn i hver politikreds. Nævnet skal vurdere sager om unge mellem 12 og 17 år, som vurderes at være i fødekæden til den hårde kerne af kriminelle.\n3. Straksreaktion og forbedringsforløb: Ungdomskriminalitetsnævnet kan fastsætte en »straksreaktion«. Den skal så vidt muligt have en »opdragende« og »genoprettende« effekt. Eksempelvis at vaske brandbiler, hvis man har kastet sten efter brandvæsnet.\n4. Forpligtende ansvar for kommunerne: Kommunerne vil være forpligtet til at gennemføre den afgørelse, som Ungdomskriminalitetsnævnet kommer med.\n5. Forpligtende afgørelser for de unge: Politiet skal kunne hente personer ned til 12 år, hvis de ikke møder op i Ungdomskriminalitetsnævnet.\n6. Ungekriminalforsorg: Den skal sammen med kommunen sikre, at personer gennemfører straksreaktionen og forbedringsforløbet.\n7. Styrket mulighed for magtanvendelse på institutioner: Der skal indføres mere videoovervågning, døralarmer og kropsvisitation af personer på sikrede døgninstitutioner.\nInitiativer over for unge i risikozonen:\n8. Pligt til at overveje ungepålæg: Kommunerne er forpligtet til i alle sager hurtigt at overveje ungepålæg. Det vil også sige sager, hvor der ikke er tale om grov kriminalitet, men måske butikstyveri. Desuden skal ungepålægget fremover »udvides til at kunne anvendes i alle tilfælde, hvor 12-17 årige mistænkes for at have begået kriminalitet«.\n9. Brug af samfundsnyttigt arbejde som del af ungepålæg: Det kan være at gøre rent i lokale boligforeninger eller hjælpe med at vedligeholde parker.\n10. Håndhævelse af ungepålæg ved politiet: Hvis ungepålægget ikke overholdes, kan politiet afhente den pågældende.\n11. Pligt til at overveje forældrepålæg: Hvis en ung i risikozonen får et ungepålæg, skal kommunen også være forpligtet til at overveje et forældrepålæg. Forældre, der ikke efterkommer et pålæg, skal ligesom i dag kunne trækkes i børne- og ungeydelse og boligstøtte.\nDen tidlige forebyggende indsats:\n12. Ny fælles ramme for SSP-samarbejdet: Det skal sikre mere ensartet forebyggelsesarbejde på tværs af kommunerne.\n13. Uddannelse i kriminalitetsforebyggelse: SSP-konsulenter skal uddannes i at stoppe rekruttering til bander.\n14. Effektiv udveksling af personoplysninger: »Tvivl om det retlige grundlag« må ikke være »en hæmsko for et effektivt og målrettet myndighedsarbejde«.\n15. Forebyggelsesenheder i alle politikredse: Bestemte medarbejdere i alle politikredse skal udpeges til arbejdet med at forebygge.\nKilde: Justitsministeriet. Regeringens udspil »Alle handlinger har konsekvenser«.


2 Weeks | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » 2 Weeks\nSkuespillere: Lee Joon-Gi, Ha-seon Park, Soo-young Ryu, Kim So-yeon\nHandling: Efter at have fundet ud af, at hans knoglemarv matcher en datter, han ikke vidste, han havde, bliver en småkriminel gangster eftersøgt for et mord, han ikke begik.\n2 Weeks (Sæson 1) havde premiere på Netflix Danmark den 29. september, 2019 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster.\nSe 2 Weeks på Netflix\nFortæl os hvad du synes om 2 Weeks (Sæson 1) ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at 2 Weeks (Sæson 1) stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame 2 Weeks, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til 2 Weeks er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


Danske forskere bag ny teknologi: Din telefon ved, når du lyver - MX.dk\nAf Julie Bülow,Trina Nielsen - 15/03-18 22:37\nDanske forskere bag ny teknologi: Din telefon ved, når du lyver\nTre forskere ved Københavns Universitet har udregnet en algoritme, som kan afsløre om du lyver på din smartphone.\nSammen med to andre forskere ved KU, har Aske Mottelson gennem det seneste år arbejdet på en algoritme, der kan afsløre en løgn. Til april bliver arbejdet offentliggjort i en forskningsartikel.\n»Vi har lavet en algoritme som vi har testet med forsøgspersoner. Algoritmen kan, med informationer fra din telefon med stor sandsynlighed sige, om du taler sandt i en given situation« forklarer Ph.d.-studerende på datalogisk institut, Aske Mottelson. Han er ene af tre forskere bag projektet.\nSkal algoritmen bruges af firmaer, så skal den tilpasses hvert enkelt individuelle formål forklarer han - den kan altså ikke generelt bare sige, om du er fuld af løgn.\nMen skal du eksempelvis indtaste en skadesanmeldelse til dit forsikringsselskab, og lige sidder og tøver ved tanken, når du skal lyve lidt om, hvad du skal forlange i erstatning for din smadrede iPhone, så kan algoritmen afsløre, om du lyver. Eller i hvert fald om der er en sandsynlighed for, at du gør.\n»Algoritmen bruger telefonens accelerometer, for at se om du ryster på hånden, og gyroskop for at se, om du gestikulerer mere end du plejer. Uret kan afkode, hvor hurtig du er til at taste for eksempel prisen på din smadrede iPhone ind,« forklarer Aske Mottelson.\nOg de tre informationer sammen kan altså, hvis de bliver brugt i praksis,danne en basis for, hvordan du normalt bevæger dig, og hvordan du gør, i situationer, hvor det er profitabelt for dig at lyve.\nTeorien er nu offentligt publiceret, så hvis et firma vil bruge forskernes opdagelser, så står det dem frit for.\n»Man skal være sin etik bevidst, hvis man skal implementere den her teknologi. Ligesom det ikke kan bruges juridisk, når politiet bruger løgnedetektor, så kan den her teknologi det heller ikke. Men den kan give en stærk indikation«, siger Aske Mottelson.\nHos Tryg forsikring har man et mål om at man i 2020 vil have halvdelen skadesanmeldelserne håndteret automatisk online - uden der er mennesker inde over sagerne, og derfor er det vigtigt, at være på forkant med svindel, forklarer pressechef Tanja Frederiksen.\n»En undersøgelse blandt vores kunder viser, at 97 procent mener, det er vigtigt, at vi efterforsker svindelsager, for det er jo de ærlige kunder, der betaler regningen. Vi ser derfor på nye teknologier, der kan hjælpe os med at identificere svindelsager,«.\nI januar lancerede Tryg et nyt digitalt selskab, der hedder Undo. Her skal alle skadeanmeldelser foregå digitalt via en app. Kunderne skal blandt andet indtale handlingsforløbet på kamera, da folk er mindre tilbøjelige med at lyve til et kamera end når de sidder ved tasterne. siger hun.\nMaskinlærings-algoritmen, som typen kaldes, er udviklet af tre forskere fra Datalogisk Institut på Københavns Universitet.\nForskningsartiklen bliver officielt publiceret i april 2018.\nAlgoritmen er kun en teknologi, der endnu ikke er gjort konkret. Til gengæld kan firmaer nu anvende forskernes teori og tilpasse den til at fungere i deres praksis.\nVed at sammenligne hvordan vi normalt bevæger hånden, gestikulerer og hvor hurtigt du taster, har forskerne afprøvet, hvordan vi gør, når vi lyver.\nTelefonen observerer alle dine bevægelser, og med hjælp fra algoritmen kan man sandsynliggøre, om vi lyver eller taler sandt, hvis vi for eksempel er et par millisekunder langsommere til at taste et beløb ind.\nAlgoritmen kan ikke bruges juridisk, da den ikke er 100% præcis, og ikke tager højde for andre årsager til pludselige rystelser/langsom indtastning osv.\nBag forskningen står Phd studerende Aske Mottelson, post doc Jarrod Knibbe og professor Kasper Hornbæk.\nEtik-professor: “Tillidskulturen bryder sammen”\nLeder af Forskningscenter for anvendt etik og videnskabsteori ved Aalborg Universitet og tidligere medlem af Det Etiske Råd, Thomas Ploug, mener, det er bekymrende, hvis man i fremtiden vil have dokumentation og tests af, om folk nu taler sandt.\n»Der vil helt klart være et overvågningselement i det. Tillidskulturen bryder sammen, og vi kommer til at mistænkeliggøre hinanden, når man får nogle mere håndfaste, objektive kriterier, for hvorvidt man egentlig kan have tillid til hinanden«, siger han.\nIfølge ham kan der hurtigt opstå spørgsmål om, hvor bevisbyrden ligger:»Et firma ville jo kunne sige, vi har her en indikator for, du lyver, og så risikerer folk, de skal til at bevise, at de ikke lyver.«\nThomas Ploug kan forestille sig, at især forsikringsselskaber vil være fristet til at benytte sig af teknologien.\n»Et rationelt forsikringsselskab ville jo tage det her i betragtning i forhold til at fastsætte en fremtidig forsikringspræmie,« siger han.\n»Hvis de skal tjene mest muligt, kan de lave generelle betragtninger, hvor sandsynligheden for løgn bare er 'god nok' - og det ville være urimeligt. Som forbruger kan det blive meget, meget svært at gardere sig mod,« siger han.