Fag og fagbeskrivelser - Gram Efterskole\nMadkunst & gastronomi\nOm Gram Efterskole\nFag og fagbeskrivelser\nÅrsplaner for fagene\nSpecialundervisning & inklusion\nÅrs- og kursusplan\nKost, sundhed og livsstil\nTag kørekort på Gram Efterskole\nOversigt over alle vores fag og beskrivelse af faget\nDansk er et dannelsesfag med afsæt i tekster (i bred forstand) og med kommunikation som en central del af faget. Eleverne skal således udvikle kompetencer til at tolke, anvende og kombinere modaliteter i forskellige sociale og interkulturelle sammenhænge.\nDerudover arbejdes med at undersøge, forstå og anvende sprog – i skrift og tale.\nGennem tekstarbejdet skal eleverne udvikle deres kompetencer ift. fortolkning, empati og æstetik samt forholde sig til etiske dilemmaer. Derudover arbejdes der med elevernes evne til indlevelse og fortælling (scenarie- og narrativ kompetence)\nEleverne skal tilegne sig forskellige læsestrategier og kunne vurdere, hvornår de forskellige strategier er relevante.\nEleverne skal gennem deres kendskab til teksters struktur kunne forudsige, hvordan tekster kan udvikle sig.\nEleverne skal lære forskellige læringsstrategier for at fastholde det læste – fx elaborering og mindmap.\nEleverne skal lære de sproglige kendetegn for forskellige genrer og lære at bruge dem i deres egen formidling.\nEleverne skal opnå kendskab til layout af forskellige teksttyper- herunder inddragelse af forskellige modaliteter.\nEleverne skal bruge computeren som et redskab. Det glæder bade tekstsprogrammers layoutmuligheder samt muligheder og begrænsninger ved forskellige søgemaskiner.\nEleverne skal lære at inddrage kilder – direkte og indirekte i deres fremstillinger, samt at forholde sig kritisk til kilders troværdighed.\nEleverne skal lære den basale grammatik og tegnsætning og mundtligt kunne forklare, hvorfor noget er korrekt og andet ukorrekt.\nGennem arbejdet med tekster og andre udtryksformer skal eleverne:\nfå oplevelser og dybere indsigt i sig selv og andre. Det bestræbes, at eleverne udfordres gennem mødet med det groteske, det grænseoverskridende og – for dem – ukendte.\nlære at bruge de forskellige faglige begreber, som er passende for forskellige genretyper. Herunder vide at genrebegrebet er flydende.\nvise indsigt i både genrers og enkelte forfatteres/kunstneres eller litterære perioders særpræg.\nkunne trække tråde mellem forskellige genrer og perioder. Herunder bruge begrebet intertekstualitet til konkrete, specifikke perspektiveringer.\nEleverne skal lære at kommunikere hensigtsmæssigt ift. modtager. Herunder kunne inddrage andre modaliteter, hvor det skønnes relevant.\nEleverne skal lære at præsentere fagligt stof efter en for situationen passende form. Eleverne skal kunne indgå aktivt i klassens samtale og turde bidrage med egne holdninger, fortolkninger m.m.\nEleverne skal kunne begrunde synspunkter ved hjælp af saglige argumenter – såvel i tale som på skrift.\nEleverne skal lære at forholde sig til mediers kommunikation – herunder deres vinkling og troværdig.\nDet faglige indhold er forskelligt for hhv. 8.klasse, 9.klasse og 10.klasse. Nedenstående er derfor et udpluk af undervisningens indhold (se den aktuelle årsplan).\nLitterære perioder – fx det moderne gennembrud\nReklamer – levende og trykte\nTv’s faktagenrer: tv-nyheder, dokumentar, reality-programmer\nIdentitet og identitetsdannelse\nUndervisningen struktureres ud fra de konkrete læringsmål for forløbene, således at der veksles mellem klasseundervisning, individuelt og teamarbejde samt klassesamtale.\nDer arbejdes med grammatik, tegnsætning og formel korrekt sprogbrug ifm. elevernes egne skrive-processer.\nUndervisningen tilrettelægges med såvel pararbejde, gruppearbejde og individuelt. Der arbejdes ofte projektorienteret og computeren integreres i den daglige undervisning. Der benyttes varierede undervisningsmetoder med samtale, diskussioner, medier og tekster. Der tages udgangspunkt i den enkelte elevs forudsætninger, og der støttes i brugen af it-hjælpemidler hvor der er brug for det.\nFormålet med undervisningen i dansk som andetsprog er, at tosprogede elever på baggrund af deres sproglige og kulturelle forudsætninger tilegner sig færdigheder i at forstå og anvende talt og skrevet dansk. Undervisningen skal fremme elevernes lyst til at bruge dansk, og den skal udvikle deres bevidsthed om dansk kultur, sprog og sprogbrug samt om sprogtilegnelse.\nUndervisningen skal fremme den enkelte elevs personlige og sproglige udvikling og forståelse af samspillet mellem dansk sprog og kultur og elevens modersmål og kulturbaggrund.\nUndervisningen skal herved bidrage til, at eleven udvikler forudsætningen for en aktiv og ligeværdig deltagelse i skole, uddannelse og samfund.”\nElever, der har dansk som andetsprog, undervises på et særligt hold, med det ovenfor beskrevne formål, og med et udvidet timetal, og undervisningen tilrettelægges efter målet, som er at 9. og 10. klasses elever afslutter skoleåret med FP9. Da elevernes dansksproglige udgangspunkt kan være meget forskelligt, vil undervisningens delmål for nogle være at kvalificere deltagelsen i de øvrige fag.\nUndervisningen er tilrettelagt som en vekselvirkning mellem gruppearbejde, den enkelte elevs egen træning og oplæg / aktiviteter fra læreren. Læreren skal arbejde på at fastholde elevernes eget ansvar i forhold til at lære det krævede, hvilket bl.a. betyder, at eleverne til enhver tid kender de enkelte ugers plan, årets plan og pensum.\nElektroniske hjælpemidler bruges ofte.\nFormålet med undervisningen er, at eleverne udvikler matematiske kompetencer og opnå færdigheder og viden, således at de kan begå sig hensigtsmæssigt i matematikrelaterede situationer i deres aktuelle og fremtidige daglig-, fritids-, uddannelses-, arbejds- og samfundsliv.\nElevernes læring skal baseres på, at de selvstændigt og gennem dialog og samarbejde med andre kan erfare, at matematik fordrer og fremmer kreativ virksomhed, og at matematik rummer redskaber til problemløsning, argumentation og kommunikation.\nFaget matematik skal medvirke til, at eleverne oplever og erkender matematikkens rolle i en historisk, kulturel og samfundsmæssig sammenhæng, og at eleverne kan forholde sig vurderende til matematikkens anvendelse med henblik på at tage ansvar og øve indflydelse i et demokratisk fællesskab.\nskelne mellem definitioner og sætninger, mellem enkelttilfælde og generaliseringer og anvende denne indsigt til at udforske og indgå i dialog om forskellige matematiske begrebers rækkevidde og begrænsning.\nudvikle og vurdere mundtlige og skriftlige matematiske ræsonnementer og eleven har viden om enkle beviser (ræsonnements- og tankegangskompetence).\nopstille, afgrænse og løse både rent faglige og anvendelsesorienterede matematiske problemer og vurdere løsningerne bl.a. med henblik på at generalisere resultater (problembehandlings-kompetence)\nopstille, behandle, afkode, analysere og forholde sig kritisk til modeller, der gengiver træk fra virkeligheden, bl.a. ved hjælp af regneudtryk, tegning, diagrammer, ligninger, funktioner og formler (modelleringskompetence)\nkunne argumentere for valg af matematisk repræsentation og har viden om styrker og svagheder ved repræsentationer, der udtrykker samme matematiske situation. Eleven kan anvende udtryk med variabler og har viden om notationsformer, opstilling og omskrivning af udtryk med variable, herunder med digitale værktøjer (repræsentations- og symbol-behandlingskompetence).\nindgå i dialog samt udtrykke sig mundtligt og skriftligt om matematikholdige anliggender på forskellige måder og med en vis faglig præcision, samt fortolke andres matematiske kommunikation (kommunikationskompetence)\nkende forskellige hjælpemidler, herunder it, og deres muligheder og begrænsninger samt anvende dem hensigtsmæssigt, bl.a. til eksperimenterende udforskning af matematiske sammenhænge, til beregninger og til præsentationer (hjælpemiddelkompetence).\nMatematikundervisningen er beskrevet ud fra de 4 overordnede kompetenceområder og dertil hørende færdigheds- og vidensområder:\nRæsonnement og tankegang\nRepræsentation og symbolbehandling\nFormler og algebraiske udtryk\nGeometriske egenskaber og sammenhænge\nPlaceringer og flytninger\nDerudover kommer vi ind på ”familie”-økonomien, som danner eleverne til selvstændighed og ansvarlighed for deres egen økonomi.\nDer veksles mellem klasseundervisning, individuelt- og gruppearbejde. Der arbejdes både praktisk og teoretisk med faget. Undervisningen differentieres i det omfang, det er nødvendigt.\nComputeren er en relevant del af undervisningen, da vi bruger IT-værktøjer i flere sammenhænge i undervisningen. Der kan forekomme korte fremlæggelser af fagligt stof.\nSpecialundervisning på Gram Efterskole foregår i fagene dansk og matematik. Dette foregår med markant lavere klassekvotienter end normalundervisningen. Specialundervisningen tilrettelægges på tværs af årgangene.\nFormålet med undervisningen i engelsk er, at eleverne opnår kundskaber og færdigheder, der gør dem i stand til at kommunikere på engelsk både mundtligt og skriftligt. Undervisningen skal samtidig udvikle elevernes sproglige bevidsthed om det engelske sprog og om sprogtilegnelse.\nUndervisningen skal skabe rammer for oplevelse, fordybelse og aktiv medvirken for derved at fremme elevernes lyst til at bruge sproget personligt og i samspil med andre. Undervisningen skal bidrage til, at eleverne får tillid til egne evner og lyst til at beskæftige sig med engelsk sprog og kulturer til fremme af deres videre udvikling og til forståelse af andre og egen kultur.\nUndervisningen skal give eleverne grundlæggende viden om kultur- og samfundsforhold i primært og sekundært engelsktalende lande og derved styrke deres internationale og interkulturelle forståelse.\nFaget engelsk er delt op i tre kompetenceområder.\nDe tre områder understøtter hinanden og indgår samlet i en helhedsorienteret undervisning, hvor eleverne skal lære at kunne sætte egen kultur op mod andre kulturer og derved blive klogere på sig selv og andre.\nMundtlig kommunikation dækker områderne lytning, samtale og præsentation (at tale i monolog) og sproglige fokusfelter, der er vigtige for mundtlig kommunikation. Det er vigtigt at eleverne opnår følelsen af at de til tilfredshed mestrer sproget, og at de kan gøre sig forståelige på et sprog der ikke er deres eget primære sprog.\nSkriftlig kommunikation dækker områderne læsning og skrivning og andre sproglige fokusfelter, som er vigtige for skriftlig kommunikation.\nDet tredje kompetenceområde er kultur og samfund, hvor det dynamiske kultursyn har medført en opdeling i områderne interkulturel kontakt, engelsk som adgang til verden samt tekst og medier.\nKompetenceområderne hænger tæt sammen, og undervisningens indhold skal være helhedsorienteret med en meningsfuld integrering af områderne. Viden og færdigheder skal holdes ved lige for ikke blive mistet, derfor er det vigtigt at eleverne sammen med læreren kan trække paralleller mellem de tekster vi arbejder med, og der kan perspektiveres til tidligere lært information.\nHvad er mundtlig kommunikation?\nMundtlig kommunikation kan foregå i direkte samtale og aflytning af lydspor på film, indtaling af podcasts og at lytte til et foredrag.\nMundtligt sprog er ofte karakteriseret ved at være mindre komplekst end skriftligt sprog, og det indeholder ofte gentagelser og omformuleringer, fordi vi i mundtlige situationer kan støtte os til en samtalepartner og til rammerne for situationen.\nUndervisningen skal lægge sig tæt op ad autentisk mundtlig kommunikation, så korte sætninger, omformuleringer og simple konstruktioner vil naturligt indgå.\nMundtlig kommunikation er delt op i fem færdigheds- og vidensområder:\nLytning, som er at lære at lytte og forstå på engelsk.\nSamtale, som er at lære at samtale, føre dialog, med en eller flere samtalepartnere.\nPræsentation, som er at tale i længere tid, føre en monolog, fx i forbindelse med oplæg og foredrag.\nSprogligt fokus, som er et udvalg af de sproglige former, det er godt at have fokus på under udviklingen af det mundtlige sprog.\nKommunikationsstrategier, som er, hvad man gør, når man har svært ved at udtrykke det, man ønsker.\nFem sproglæringsstrategier, som er teknikker, der kan anvendes bevidst for at lære sprog.\nHvad er skriftlig kommunikation?\nSkriftlig kommunikation kan være skrift på papir og computer, og det kan også være billeder og film eller andre tegn, der kan ses. Skriftligt sprog er ofte karakteriseret ved at være mere komplekst end mundtligt sprog, især fordi skriftsprog ofte skal kunne forstås uden støtte i konteksten.\nDer skal fortrinsvis arbejdes med skriftsproget i klassen, så eleverne kan få støtte til forståelse og formulering.\nUndervisningen skal lægge sig tæt op ad autentisk skriftlig kommunikation.\nSkriftsprog er karakteriseret ved, at man kan arbejde langsomt og omhyggeligt med det, og derfor har man også tid til mere sproglig præcision.\nSkriftlig kommunikation er delt op i fire færdigheds- og vidensområder:\nLæsning, som er at læse og forstå på engelsk.\nSkrivning, som er at skrive på engelsk og altid med en målgruppe og hensigt for øje.\nSprogligt fokus, som er et udvalg af de sproglige former, det er godt at have fokus på under udviklingen af det skriftlige sprog.\nSproglæringsstrategier, som er teknikker, der kan anvendes bevidst for at lære sprog.\nHvad er kultur og samfund?\nKultur og samfund er en central del af engelskfaget, fordi sprog hænger uløseligt sammen med kultur og samfund. International kommunikation kan kun lykkes, hvis man også har interkulturel kompetence.\nKultur og samfund er repræsenteret i tekster, og en person, som er interkulturelt kompetent, er også kompetent omkring brugen af tekster og medier.\nUndervisningen skal lægge sig så meget op ad autentiske situationer som muligt.\nKultur og samfund er delt op i følgende tre færdigheds- og vidensområder:\nMålet med undervisningen i engelsk er, at der skabes en bevidsthed om temaerne og deres betydning for den verden eleverne indgår i. At eleverne lærer at mestre sproget og derigennem får bevidsthed om det engelske sprog som et verdenssprog, der har indflydelse for den hverdag eleverne er en aktiv deltager i. At de gennem undervisningen opnår livsduelighed og mestring af eget liv og formåen i forhold til sig selv og andre samfund og kulturer.\nDer veksles mellem forskellige arbejdsmetoder; undervisning i plenum, gruppearbejde og individuelt arbejde. Desuden anvendes forskellige undervisningstilgange alt efter, hvad vi finder hensigtsmæssigt i forhold til det udvalgte stof, der skal gennemgås.\nI den sammenhæng gør vi flittigt brug af platformen clio-online.\nTeknologi er en stor del af undervisningen og der gøres brug af IT i forskellige former.\nI forhold til valg af materiale gør vi brug af forskellige bogsystemer og bøger, hvor der udvælges relevante tekster og sagprosa. Vi ser film, hører og fortolker sange, læser digte og noveller. Desuden læser vi relevant baggrundsinformation i forhold til det emne vi arbejder med.\nFormålet med undervisningen i tysk er, at eleverne opnår kundskaber og færdigheder, der gør dem i stand til at kommunikere på tysk både mundtligt og skriftligt. Undervisningen skal samtidig udvikle elevernes sproglige bevidsthed om tysk sprog og om sprogtilegnelse.\nUndervisningen skal skabe rammer for oplevelse, fordybelse og aktiv medvirken for derved at fremme elevernes lyst til at bruge sproget personligt og i samspil med andre. Undervisningen skal bidrage til, at eleverne får tillid til egne evner og lyst til at beskæftige sig med tysk sprog og kulturer til fremme af deres videre udvikling.\nUndervisningen skal give eleverne grundlæggende viden om kultur- og samfundsforhold i tysktalende lande og derved styrke deres internationale og interkulturelle forståelse.\nforstå hovedindholdet og væsentlige detaljer af talt tysk om kendte emner\nlæse og forstå hovedindholdet og væsentlige detaljer af forskellige typer tekster\ndeltage i samtaler om kendte emner\nfremlægge et forberedt emne og redegøre for, kommentere og udtrykke synspunkter\nudtrykke sig skriftligt i et forståeligt og sammenhængende sprog om kendte emner\nudtrykke sig med en udtale og intonation, der gør sproget klart og forståeligt\nudtrykke sig med et centralt ordforråd inden for kendte emner\nanvende ofte forekommende faste vendinger og kulturbundne udtryk\nanvende relevante lytte- og læsestrategier\nanvende relevante kommunikative strategier i forbindelse med samtale og redegørelse\nanvende grundlæggende sprogbrugs- og retskrivningsregler, så kommunikationen lykkes\nvide, hvordan man bedst tilegner sig tysk\nudnytte deres viden om ligheder mellem tysk og andre sprog\nudnytte deres viden om lytte- og læsestrategier og om kommunikative strategier\nudnytte de muligheder, der er, for at anvende tysk i og uden for skolen, heriblandt ved hjælp af\nanvende it og mediers muligheder i forbindelse med tekstproduktion, kommunikation,\ninformationssøgning og i forbindelse med netværk\nuddrage og anvende informationer af forskellige typer tekster\nvælge praktisk-musiske udtryksformer, herunder it-baserede udtryksformer, der understøtter det\nvælge relevante skrivestrategier, herunder anvende viden om skriveprocessens faser\nanvende ordbøger, grammatiske oversigter samt stave- og grammatikkontrol\nanvende grundlæggende viden om historie og om levevilkår, værdier og normer i tysktalende lande\nsammenligne og perspektivere til egen kultur inden for kendte emner\nanvende tysk som kommunikationsmiddel, fx i internationale projekter og i mødet med tysktalende i\nog uden for skolen vise forståelse for andres levevis og deres kulturer\nDer veksles mellem forskellige arbejdsmetoder; undervisning i plenum, gruppearbejde og individuelt arbejde.\nDesuden anvendes forskellige undervisningstilgange alt efter, hvad vi finder hensigtsmæssigt i forhold til det udvalgte stof, der skal gennemgås. I den sammenhæng gør vi flittigt brug af Cooperative Learning og tavleundervisning. Teknologi er en stor del af undervisningen, og der gøres brug af IT i forskellige former; computer og andet IT-udstyr.\nI forhold til valg af materiale er vi omkring forskellige bogsystemer og bøger, hvor der udvælges relevante tekster, sagprosa, vi ser film, hører og fortolker sange, læser digte og noveller. Desuden læser vi relevant baggrundsinformation i forhold til det emne, vi arbejder med.\nEleverne skal i faget Fysik/Kemi udvikle naturfaglige kompetencer og dermed også opnå indblik i, hvordan fysik og kemi – og forskning i fysik og kemi – i samspil med de øvrige naturfag bidrager til vores forståelse af verden. Eleverne skal i fysik/kemi tilegne sig færdigheder og viden om grundlæggende fysiske og kemiske forhold i natur og teknologi med vægt på forståelse af grundlæggende fysiske og kemiske begreber og sammenhænge, samt vigtige anvendelser af fysik og kemi.\nElevernes læring skal baseres på Varierede arbejdsformer, som i vidt omfang bygger på deres egne iagttagelser og undersøgelser, blandt andet ved laboratorie- og feltarbejder. Elevernes interesse og nysgerrighed over for fysik, kemi, naturvidenskab og teknologi skal udvikles, så de får lyst til at lære mere.\nEleverne skal opnå erkendelse af, at naturvidenskab og teknologi er en del af vores kultur og verdensbillede.\nElevernes ansvarlighed over for naturen og brugen af naturressourcer og teknologi skal videreudvikles, så de får tillid til egne muligheder for stillingtagen og handlen i forhold til en bæredygtig udvikling og menneskets samspil med naturen – lokalt og globalt.\no Eleven kan designe, gennemføre og evaluere undersøgelser i fysik/kemi\no Eleven kan anvende og vurdere modeller i fysik/kemi\no Eleven kan perspektivere fysik/kemi til omverdenen og relatere indholdet i faget til udvikling af naturvidenskabelig erkendelse.\no Eleven kan kommunikere om naturfaglige forhold med fysik / kemi\n– Stof og stofkredsløb\n– Partikler, bølger og stråling\n– Jorden og universet\n– Produktion og teknologi\nDer veksles mellem klasseundervisning, individuelt og gruppearbejde. Dette inkluderer fysik/kemi i praksis med forsøg. Undervisningen differentieres i det omfang det er nødvendigt.\nDer veksles mellem klasseundervisning, individuelt og gruppearbejde. Dette inkludere fysik/kemi i praksis med forsøg, undervisningen differentieres i det omfang det er nødvendigt og muligt.\nDer arbejdes hypotetisk deduktivt i det omfang emnerne muliggøre det. Og vi vil benytte os af relevante virksomhedsbesøg og ekskursioner.\nEleverne vil inddeles i arbejdsgrupper og der vil i et hvis omfang benyttes metoder fra cooperativ learning. Eleverne vil løbende blive testet og evalueret og der vil også forekomme afleveringsopgaver.\nEleverne skal udvikle naturfaglige kompetencer og dermed opnå indblik i, hvordan geografi- og geografisk forskning – i samspil med de øvrige naturfag bidrager til vores forståelse af verden.\nEleverne skal i geografi tilegne sig færdigheder og viden om grundlæggende naturgivne og kulturskabte forudsætninger for levevilkår i Danmark og den øvrige verden, med vægt på forståelse af grundlæggende geografiske begreber, sammenhænge og samfundenes udnyttelse af naturgrundlag og ressourcer. Elevernes læring skal baseres på varierede arbejdsformer, som i vidt omfang bygger på deres egne iagttagelser og undersøgelser blandt andet ved feltarbejde og brug af geografiske kilder.\nElevernes interesse og nysgerrighed over for natur- og kulturgeografi, naturvidenskab og teknologi skal udvikles, så de får lyst til at lære mere.\nEleverne skal tilegne sig forståelse af fremmede kulturer og opnå erkendelse af natur- og kulturgeografiens bidrag til vores verdensbillede. Elevernes ansvarlighed over for naturen og brugen af naturressourcer og teknologi skal videreudvikles, så de får tillid til egne muligheder for stillingtagen og handlen i forhold til en bæredygtig udvikling og menneskets samspil med naturen – lokalt, nationalt og globalt.\no Eleven kan designe, gennemføre og evaluere undersøgelser i geografi\no Eleven kan anvende og vurdere modeller i geografi\no Eleven kan perspektivere geografi til omverdenen og relatere indeholder i fag til udvikling af naturvidenskabelig erkendelse.\no Eleven kan kommunikere om naturfaglige forhold med geografi\nNaturgrundlad og levevilkår\nDer veksles mellem klasseundervisning, individuelt og gruppearbejde. Der vil også forekomme ekskursioner. Undervisningen differentieres i det omfang, det er nødvendigt.\nSamtidigt hjælper metoderne til at indholdet bliver mere brugbart for den enkelte ved, at eleverne får en større forståelse af emnerne.\nDer vil forekomme korte fremlæggelser af fagligt stof gennem bl.a. videooptagelser, notatskrivning samt spørgsmålsbesvarelser skriftligt eller mundtligt. Der vil også være en faglig læsning i grupper eller i par med fokus på forståelse af begreberne, som hører til faget.\nEleverne skal i faget biologi udvikle naturfaglige kompetencer og dermed opnå indblik i, hvordan biologi – og biologisk forskning – i samspil med de andre naturfag bidrager til vores forståelse af verden. Eleverne skal i biologi tilegne sig færdigheder og viden om krop og sundhed, økosystemer, mikrobiologi, evolution og anvendelse af naturgrundlaget med vægt på forståelse af grundlæggende biologiske begreber, biologiske sammenhænge og vigtige anvendelser af biologi.\nElevernes læring skal baseres på varierede arbejdsformer, som i vidt omfang bygger på deres egne iagttagelser og undersøgelser, bl.a. ved laboratorie- og feltarbejde.\nElevernes interesse og nysgerrighed over for natur, biologi, naturvidenskab og teknologi skal udvikles, så de får lyst til at lære mere.\nElevernes ansvarlighed over for natur, miljø og sundhed skal videreudvikles, så de får tillid til egne\nmuligheder for stillingtagen og handlen i forhold til en bæredygtig udvikling og menneskets samspil med\nnaturen – lokalt og globalt.\no Eleven kan designe, gennemføre og evaluere undersøgelser i biologi\no Eleven kan anvende og vurdere modeller i biologi\no Eleven kan perspektivere biologi til omverdenen og relatere indholdet i faget til udvikling af naturvidenskabelige erkendelse\no Eleven kan kommunikere om naturfaglige forhold med biologi.\n– Krop og sundhed\n– Celler, mikrobiologi og bioteknologi\nSamtidig hjælper metoderne til at indholdet bliver mere brugbart for den enkelte ved, at eleverne får en større forståelse af emnerne.\nDer vil forekomme korte fremlæggelser af fagligt stof gennem bl.a. videooptagelser fra iPads, notatskrivning samt spørgsmålsbesvarelser skriftligt eller mundtligt. Der vil også være faglig læsning i grupper eller i par med fokus på forståelse af begreberne, som hører til faget.\nFormålet med undervisningen i samfundsfag er, at eleverne opnår viden om samfundet og dets historiske forandringer. Undervisningen skal forberede eleverne til aktiv deltagelse i et demokratisk samfund, jf. folkeskolens formålsbestemmelse.\nUndervisningen skal medvirke til, at eleverne udvikler kompetencer, kritisk sans og et personligt tilegnet værdigrundlag, der gør det muligt for dem, at deltage kvalificeret og engageret i samfundsudviklingen.\nUndervisningen skal bidrage til, at eleverne forstår sig selv og andre som en del af samfundet, som de både påvirker og påvirkes af, og at de forstår hverdagslivet i et samfundsmæssigt og historisk perspektiv. Undervisningen skal bidrage til, at eleverne kender og i praksis respekterer samfundets demokratiske spilleregler og grundværdier.\nPolitik: Magt, beslutningsprocesser og demokrati:\nSkelne mellem forskellige opfattelser af demokratiet som politisk ide og styreform\nReflektere over forbindelser mellem politiske ideer og andre værdianskuelser i samfundet og i eget hverdagsliv\nRedegøre for hovedtræk i det danske politiske system og dets historie og reflektere over samspillet mellem de politiske beslutningsprocesser i EU og Danmark i et demokratisk perspektiv\nReflektere over egen rolle som borger i Danmark og EU og som deltager i et globalt samfund\nGive eksempler på, hvordan forskellige former for magt og ressourcer har indflydelse på politisk deltagelse og politiske beslutningsprocesser lokalt, nationalt og globalt.\nGive eksempler på, hvordan informationsteknologien påvirker politisk deltagelse og magtudøvelse lokalt, nationalt og globalt.\nForklare, hvordan forskellige former for magt og ressourcer medvirker til konflikt og samarbejde på lokalt, nationalt og globalt plan.\nAnvende viden om forskellige politiske aktørers synspunkter og interesser til at forstå og forklare politiske udsagn i den offentlige debat.\nSe sammenhænge mellem politiske synspunkter og økonomiske, sociale og kulturelle placeringer og interesser.\nReflektere over forholdet mellem politik, kultur og religion i samfundet og i eget hverdagsliv\nReflektere over mediernes rolle i den politiske proces.\nAnalysere politisk retorik i den offentlige debat og selv udvikle politisk argumentation\nReflektere over retsstatens betydning og betydningen af egne og andres rettigheder og pligter i et demokratisk samfund.\nØkonomi: Produktion, arbejde og forbrug:\nRedegøre for hovedtræk i udviklingen i dansk erhvervs- og produktionsstruktur.\nDiskutere og vurdere, hvordan centrale aktører på arbejdsmarkedet kan få tilgodeset deres interesser i den politiske beslutningsproces.\nRedegøre for og diskutere, hvordan markedsmekanismen spiller en rolle i det økonomiske kredsløb.\nReflektere over, hvordan det enkelte individ som forbruger og producent indgår i det økonomiske kredsløb.\nRedegøre for dansk blandingsøkonomi i en økonomisk globaliseret verden.\nGive eksempler på, hvordan den økonomiske globalisering påvirker det enkelte individ som forbruger og producent\nDiskutere og vurdere mulige individuelle og kollektive handlinger i relation til virkninger af økonomiens globalisering\nForstå og forklare udsagn om økonomi set i forhold til forskellige aktørers interesser og ideologier\nReflektere over, hvordan interesser hos forskellige aktører i samfundet har indflydelse på disse udsagn\nRedegøre for og diskutere centrale velfærdsprincipper og typer af velfærdsstater\nReflektere over, hvordan den økonomiske situation i det danske samfund har betydning for den danske velfærdsmodel\nRedegøre for bæredygtig udvikling set i lyset af økonomisk vækst og miljø\nReflektere over, hvordan såvel den enkelte samfundsborger som samfundet som helhed kan bidrage til bæredygtig udvikling\nReflektere over den økonomiske udviklings betydning for naturgrundlaget, herunder hvordan miljøpolitikken kan have indflydelse på samspillet mellem økonomisk udvikling og naturgrundlag.\nSociale og kulturelle forhold: Socialisering, kultur og identitet:\ngøre rede for væsentlige kendetegn ved det moderne samfund, for dets vigtigste sociale institutioner og for dets opdeling i sociale grupper og fællesskaber\ngøre rede for, hvordan sociale normer, holdninger og adfærdsformer karakteriserer forskellige sociale grupper og fællesskaber og kan give anledning til konflikter imellem dem\nfremskaffe og anvende empiriske oplysninger, der beskriver forskelle og ligheder i arbejds-, uddannelses- og levevilkår, og i levevis, tilhørsforhold og forestillinger – blandt andet gennem egne undersøgelser\nskelne imellem institutioner og organisationer knyttet til velfærd, arbejde, uddannelse og meningsdannelse\nforklare forskelle i befolkningens leve- og arbejdsvilkår, uddannelse, livsformer, tilhørsforhold og forestillinger på baggrund af udviklingen i arbejdsdelingen og i politiske og kulturelle institutioner\nreflektere over, hvad egne og andres forhåndsopfattelser af mennesker med anderledes vilkår, levevis og gruppeidentitet betyder for gensidig accept og samspil i arbejdslivet, det politiske liv og hverdagslivet\nvurdere betydningen af og mulighederne for, at forskellige sociale og kulturelle grupper indgår i det økonomiske, politiske og sociale liv som aktive medborgere\nanvende deres viden og færdighed i at beskrive og vurdere sociale og kulturelle forhold til at deltage i en demokratisk debat om sociale og kulturelle problemstillinger og foreslå handle-muligheder i relation hertil\nDer veksles mellem klasseundervisning, individuelt og gruppearbejde. Undervisningen differentieres i det omfang, det er nødvendigt. Der vil forekomme fremlæggelse af fagligt stof, debat, diskussion og rollespil. Undervisningsmetoderne inkluderer i øvrigt, men ikke udelukkende: Cooperative Learning, Flipped Classroom, Spil, dokumentarfilm og programmer, dagens nyhed, statistikker og modeller, undersøgelser, avisartikler og pressemeddelelser.\nFormålet med undervisningen er at udvikle elevernes kronologiske overblik, styrke deres viden om og forståelse af historiske sammenhænge og øve dem i at bruge denne forståelse i deres hverdags- og samfundsliv. Undervisningen skal gøre eleverne fortrolige med dansk kultur og historie, jf. folkeskole-lovens formålsbestemmelse.\nVed at arbejde med udvikling og sammenhænge i det historiske forløb skal eleverne udbygge deres indsigt i menneskers liv og livsvilkår gennem tiderne. Herved skal de videreudvikle deres viden om, forståelse af og holdninger til egen kultur, andre kulturer samt menneskers samspil med naturen. Undervisningen skal give eleverne mulighed for overblik over og fordybelse i historiske kundskabs-områder og styrke deres indsigt i kontinuitet og forandring.\nUndervisningen ska styrke elevernes historiske bevidsthed og identitet og give dem indsigt i, hvordan de selv, deres livsvilkår og samfund er historieskabte, og give dem forudsætninger for at forstå deres samtid og reflektere over deres handlemuligheder. Undervisningen skal stimulere elevernes evne til indlevelse, analyse og vurdering og fremme deres lyst til at formulere historiske fortællinger på baggrund af tilegnet viden. Det er centralt, at eleverne forstår at fortalt historie er en konstruktion, der kan have forskellige former og udtryk, og at den fortalte historie er præget af tiden, der er fortalt i.\nEleverne skal med afsæt i et tilegnet kronologisk overblik, gøre rede for forskellige faktorer og forudsætninger, der har været årsag til forandringer af samfund.\nEleverne skal kunne gøre rede for sammenhængen mellem årsag/virkning og grunde/følger og derigennem kunne give udtryk for varierede opfattelser af historiens retning og drivkræfter.\nEleverne skal kunne forholde sig nuanceret til historiekanonen.\nEleverne skal kunne arbejde med historiske problemstillinger, udvælge relevante kilder og ved hjælp af disse give bud på svar på problemstillingen.\nEleverne skal kunne redegøre for en kildes ophav og troværdighed vha. faglige begreber.\nEleverne skal udvikle deres historiske bevidsthed, så de bliver i stand til reflekteret at forholde sig til den måde historien bruges på – f.eks. erindringsfællesskabet om 2.verdenskrig.\nEleverne skal arbejde med begrebet kontrafaktisk historieskrivning.\nDet er vigtigt, at eleverne får mulighed for at drøfte de historiske begivenheder med hinanden og med læreren. Derfor veksles mellem klasseundervisning og gruppearbejde, hvor det bliver muligt for eleverne at afprøve forståelse. Der er fokus på elevens elaboreringsstrategier, da forståelsen af årsager og sammenhænge er mere central end f.eks. årstal (hukommelsesstrategier).\nDer vil forekomme fremlæggelse af fagligt stof, debat, diskussion og rollespil. Undervisningsmetoderne inkluderer i øvrigt, men ikke udelukkende: Cooperative Learning, Flipped Classroom, Spil, dokumentarfilm og programmer, dagens nyhed, statistikker og modeller, undersøgelser, avisartikler og pressemeddelelser.\nFormålet med undervisningen i kristendomskundskab er, at eleverne opnår kundskaber til at forstå troens betydning for livsopfattelsen hos det enkelte menneske og dets forhold til andre.\nFagets centrale kundskabsområde er kristendommen, som den fremtræder i historisk og nutidig sammenhæng. Eleverne skal opnå kundskaber om de bibelske fortællinger og deres betydning for værdigrundlaget i vores samfund.\nVi skal lære om forskellige religioner igennem af året, med afsæt i forskellige emner, hvor religionerne kommer til at have en central rolle, igennem at forstå deres synspunkt og fortællinger omkring emnet.\nGennem mødet med de forskellige former for livsspørgsmål og svar, som findes i kristendommen, skal undervisningen give eleverne grundlag for personlig stillingtagen og medansvar i et demokratisk samfund.\nDiskutere og forholde sig til deres egen tro og betydningen af denne.\nGøre rede for og forholde sig til udvalgte sammenhænge mellem religion, kultur og samfund, herunder etiske problemstillinger og moralsk praksis.\nGenkende og tolke bibelske motiver og forstå det læste indhold fra bibelen.\nReflektere over og diskutere kristendommens betydning i Danmark og Europa før og nu, på et fagligt grundlag.\nGenkende spor fra kristendommen i det danske samfund, herunder i det politiske, kulturelle og det sociale liv.\nDer veksles mellem klasseundervisning, individuelt arbejde og gruppearbejde inde og uden for klasselokalet. Eleverne bliver udfordret med personlige spørgsmål og stillingtagen, samt argumenterne for disse. Der anvendes IT både til research og formidling.Der forekommer også fremlæggelser af fagligt stof, debat, diskussion og rollespil. Vi ser enkelte relevante film og dokumentarer som baggrund for refleksion og diskussion i klassen.\nEleverne skal i faget idræt udvikle kropslige, idræts- lige, sociale og personlige kompetencer. Eleverne skal opnå kendskab til alsidig idrætskultur og udvikle lyst til bevægelse. Idrætsfaget skal give eleverne erfaring med og indsigt i idrættens betydning for sundhed og trivsel samt i samspillet mellem samfund og idræts- kultur.\nEleverne skal gennem alsidig idrætspraksis have mulighed for at opleve glæde ved og lyst til at udøve idræt og udvikle forudsætninger for at forstå betydningen af livslang fysisk udfoldelse i samspil med natur, kultur og det samfund og den verden, de er en del af. Eleverne skal opnå indsigt i og få erfaringer med vilkår for sundhed og kropskultur.\nI faget idræt skal eleverne udvikle forudsætninger for at tage ansvar for sig selv og indgå i et forpligtende fællesskab.\nUndervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder indenfor flg. områder:\nLøb, spring, kast\nIdrætskultur og relationer:\nUndervisningen skal lede frem mod, at eleverne kan vurdere idrætskulturelle normer, værdier og relationer i et samfundsmæssigt perspektiv herunder:\nKrop, træning og trvisel:\nUndervisningen skal lede frem mod, at eleverne kan vurdere samspil mellem krop, træning og trivsel i et aktuelt og fremtidigt perspektiv herunder:\nUndervisningen vil primært foregå med en praktisk indgang til faget. Der lægges vægt på det kollektive og sociale aspekt af faget. Undervisningen bygger på, at omsætte idrætsteori til praksis. Vi benytter teorimateriale før undervisningen, for at sikre elevernes forforståelse for det vi skal arbejde med i praksis. Undervisningen bygger primært på fysisk udfoldelse, der blandt andet træner balance, koordination, kondition, styrke, samarbejde, teknik, koncentration og kropslig forståelse.\nVi benytter teamsamarbejde, hvor eleverne arbejder sammen i mindre hold/grupper, som efterfølgende giver feedback til hinanden. Evalueringer benyttes efter enkelte forløb til at samle op/ give en forståelse for det vi har arbejdet med. I løbet af året lægges der enkelte temaer ind over undervisningen, som eleverne kan bruge i forbindelse med en eventuel prøve til sommer.\nMedborgerskab i 10. kl.\nTo timer per uge har vi et fag i 10. klasse, der hedder 10.klar.\nDet varer ikke længe efter 10. klasse, at eleverne bliver 18 år.\nFaget skal hjælpe eleverne med, at blive klar til at mestre de udfordringer, der følger med, når man er voksen.\nRettigheder og forpligtelser samt faldgruber, når man er blevet ”myndig”:\nStemmeret, valgbarhed, medborgerskab\nØkonomi med privatbudget, SU, egen bolig, at man kan tage et lån, men man hænger på det (lånefælden), NEM-ID, A-kasse, forsikring ….\nUddannelse herunder også vejledning, brobygning, jobansøgninger, skrive et CV,\nArbejde herunder også jobansøgninger, jobsamtale, fagforeninger ….\nSærlige ting elever kommer med\nUndervisningen har bl.a. elementer som:\nTeambuilding, oplæg ved interne og eksterne oplægsholdere, individuelle vejledningssamtaler, brobygning, træne at skrive, jobansøgning, OSO, jobsamtale, besøge ungdomsuddannelser, rollespil, coaching, skriftlige prøver ….\nVil du lære Gram Efterskole bedre at kende? Book rundvisning\nVi er en efterskole med fokus på rummelighed, mangfoldighed og nysgerrighed. Med nænsomhed tager vi altid udgangspunkt i den enkelte elevs behov og evner, så vi sammen kan flytte hver elev til et stærkere niveau – både fagligt og menneskeligt. Læs mere »\nSlotsvej 19, 6510 Gram\nTlf.: +45 74 82 04 82\n© 2020 Gram Efterskole. Alle rettigheder forbeholdes\nSe alle linjefag


La Fabrica 21 (Madrid, Spanien) - anmeldelser - TripAdvisor\nLa Fabrica 21 anmeldelser, Madrid\nAlle restauranter i Madrid Restauranter i nærheden af La Fabrica 21\nAktiviteter i nærheden af La Fabrica 21\nSøg Europa›Spanien›Madrid (område)›Madrid›Forslag til aktiviteter i Madrid›La Fabrica 21\nNr. 50 af 911 Natteliv i Madrid Kvarter: Chamberí\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Calle Genova 21, 28004 Madrid, Spanien Telefonnummer:\n+34 913 19 51 34 Website Forbedr denne registrering\nTak for din vurdering. Anmeldt 6 marts 2017 JudgeT, Chelan\n80 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Madrid er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af La Fabrica 21 Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på La Fabrica 21, kiggede også på\nMadrid, Madrid (område) La Botellita\nMadrid, Madrid (område) The Dash\nMadrid, Madrid (område) Honky Tonk\nMadrid, Madrid (område) Alle aktiviteter i Madrid (2360)\nHar du været i La Fabrica 21? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på La Fabrica 21 og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af La Fabrica 21 Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 796 anmeldelser Museo de Cera de Madrid\n46 anmeldelser Fernan Gomez Theater\n29 anmeldelser Mujer con Espejo - De Fernando Botero\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 166 anmeldelser Prep' La Crêpe\n165 anmeldelser La Tavernetta\n172 anmeldelser El Jardin de Orfila


Cirkuselefanterne kan gå på pension - Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri\nCirkuselefanterne kan gå på pension\nRegeringen og Dansk Folkeparti har fundet penge på finansloven til, at cirkuselefanterne i Danmark kan trække sig fra cirkuslivet.\nPubliceret 1. december 2018\nDer er nu fundet penge på finansloven til, at de fire elefanter i danske cirkus kan gå på velfortjent pension. I dag kan elefanter stadigvæk optræde i danske cirkus, men dét er tiden efterhånden løbet fra, mener et enigt Folketing. Pengene på finansloven for 2019 betyder, at der er banet vej for en politisk aftale mod vilde dyr i danske cirkus.\nDet er afgørende, at der bliver taget hånd om dyrene, når der indføres et forbud mod vilde dyr i cirkus – og at deres levevilkår ikke bliver forringet. Nu er pengene fundet til, at staten kan tilbyde at købe elefanterne, så de kan nyde deres otium.\nDer er fundet syv mio. kroner på finansloven til at sikre, at elefanterne i cirkus kan blive frikøbt og doneret til danske ejere, som kan tage hånd om de store dyr i trygge rammer. Zebraerne og søløverne vil efter et forbud mod vilde dyr i cirkus også blive udfaset af cirkusforestillinger i Danmark.\nPressesekretær Jonatan Lykke-Olesen, Miljø- og Fødevareministeriet, 9359 7082, jolyk@mfvm.dk\nKarina Due, dyrevelfærdsordfører, Dansk Folkeparti, tlf.: 6162 4508, e-mail: karina.due@ft.dk


Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø – Se vigtig info\nVordingborggade 4, 3. tv\nVordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø\nLejligheden på Vordingborggade 4, 3. tv i København Ø er opført i 1904 og indeholder 4 værelser, et køkken og fordelt på 97 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen A/B Vordingborggade 4, 4A og 4B.\nLuftfoto af Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.7079°N, 12.5782°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø\nVordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nVordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø er Strandvolde (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø er opført i 1904 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nVordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Vordingborggade 4, 3. tv ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Vordingborggade 4, 3. tv har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (50.8%).\nLejligheden på Vordingborggade 4, 3. tv har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (90.7%), Gulve (87.6%), Fuge (53.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 139g-Udenbys Klædebo Kvarter, København, der hører til Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-02115 Region Hovedstaden 462 -\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø.\nDer er trafikstøj på adressen Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø om dagen:\nDrikkevand på adressen Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø.\nVordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nVordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nBoligejer på Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nVordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nVordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø ligger i en højde på 7.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø.\n✓Generelle BBR informationer om Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø\n✓BBR materialer og installationer for Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø\n✓BBR arealer for Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø (Bygning nr. 1)\n!Noter til Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø\nHent den officielle BBR meddelelse for Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Vordingborggade 4, 3. tv har energimærke C.\nSammenligning af energimærket C for lejligheden på Vordingborggade 4, 3. tv (byggeår: 1904) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Vordingborggade 4, 3. tv er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Vordingborggade 4, 3. tv er endda i den specielle situation at 9 renoveringer er markeret som rentable.\nDen primære opvarmningskilde på Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø er med det nuværende energimærke C relativ dyr at opvarme (se energimærkedata).\nVordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø\nBeboerne i området omkring Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø er mestendels conzoom®-typen Kulturnauter\nVordingborggade 4, 3. tv hører til afstemningsområdet 1. Østerbro hvor der er 11.147 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 207 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Vordingborggade 4, 3. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13945 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 5.94 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.59 pct.\nVordingborggade 4, 3. tv hører under skoledistriktet ØSTERBRO (Vibenshus Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Vibenshus Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Vordingborggade 4, 3. tv\nDer er god 4G mobildækning på Vordingborggade 4, 3. tv med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Vordingborggade 4, 3. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Vordingborggade 4, 3. tv\nInternet og Mobildækning Vordingborggade 4, 3. tv, København Ø\nAnbefalet bredbånd på Vordingborggade 4, 3. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Boxer 200/25 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Vordingborggade 4, 3. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Vordingborggade 4, 3. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Vordingborggade 4, 3. tv.\nJordarten under Vordingborggade 4, 3. tv, 2100 København Ø er Strandvolde.\nGeologiske boringer i nærheden af Vordingborggade 4, 3. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Vordingborggade 4, 3. tv.\nHvor langt er der fra Vordingborggade 4, 3. tv


Kommunerne går amok i nye klimatiltag | SkagenOnsdag.dk\nDanske kommuner tripper for at gøre en indsats mod klimaforandringerne, som blandt andet betyder lokale oversvømmelser.\nD. 22 november 2020 - kl 10:00\nengagement: Et pilotprojekt med 20 kommuner som klimafrontløbere vokser nu med yderligere 46 kommuner landet over. Klimaet er blevet et kommunalt hovedtema\nINDLAND: Frederikshavn Kommune er blandt klimafrontløbere i verdensklasse, når det gælder om at gøre en lokal forskel.\nDet har danske kommuner for længst forstået.\nParterne bag satsningen - den filantropiske forening Realdania, KL og landets fem regioner - kunne i september løfte sløret for et nyt, stort klimapartnerskab under navnet ’DK2020 - Klimaplaner for hele Danmark’.\nHer inviterede de samtlige af landets kommuner til at udvikle klimahandlingsplaner med et ambitionsniveau, der matcher Parisaftalen.\n- Da ansøgningerne til projektet begyndte at tikke ind fra kommuner i hele landet, var det endnu en klar markering af, at engagementet og ønsket om at tage det lokale klimalederskab på sig er kæmpestort.\n- Det er fantastisk at mærke, hvordan det her er en hjertesag for kommunerne og borgerne.\n- Det er i hverdagen i lokalsamfundene, vi for alvor kan bidrage til at nå målet om at være klimaneutrale i 2050.\n- Fra kommunernes side ser vi frem til et tæt samarbejde med alle gode lokale kræfter - borgere, erhvervsliv og civilsamfund - og jeg glæder mig til at følge med i udviklingen af nye lokale klimahandlingsplaner, og de spændende projekter, de kaster af sig over hele landet, siger Jacob Bundsgaard, formand for KL.\nKommunerne skal undervejs i arbejdet med klimahandlingsplanerne hente faglig sparring og rådgivning fra fem nyoprettede regionale organiseringer - en i hver region.\nHer vil faglige medarbejdere fra KL’s Kommune Kontakt Råd, fra landets fem regioner og fra relevante lokale operatører levere rådgivning og sparring til de nye kommuner i DK2020 og facilitere deres arbejde med at udvikle klimaplaner.\n- DK2020 er et vigtigt klimapartnerskab mellem kommuner og regioner, der skal sætte yderligere fart på den grønne omstilling i hele Danmark og reducere vores klimaaftryk.\n- Vi ser frem til et tæt samarbejde med kommunerne i de nye fora, hvor vi også bygger videre på eksisterende samarbejder, der har givet gode resultater fx inden for klimatilpasning.\n- I regionerne er vi klar til at bringe vores viden og erfaringer i spil, så alle kommuner får udarbejdet ambitiøse, men også realistiske klimahandlingsplaner.\n- Med Realdania og Concito som samarbejdspartnere har vi et stærkt udgangspunkt for at omsætte overordnede mål til lokal og regional handling, siger Stephanie Lose, formand for Danske Regioner.\nDet er blandt andet transport, landbrug, energi, bygninger, byudvikling og kommunens egne biler og ejendomme. I klimahandlingsplanen skal hver kommune udpege konkrete klimatiltag, der tilsammen sikrer en nettonul-udledning senest i 2050 for hele kommunens geografiske område.\nDerudover skal klimahandlingsplanen komme med konkrete bud på, hvordan kommunen vil tilpasse sig klimaforandringerne.


Baby drengemus i tændstikæske - Maileg - Vågen/sovende • 129.00 DKK\nVarenummer (SKU): 2c925e852612 Kategorier: Boligen, Børn, Maileg, Maileg Boligen, Maileg Mus\nBaby mus dreng fra Maileg “vågen/sovende” i Tændstikæske. Babymusen er lavet så den sover på den ene side og er vågen på den anden side iklædt en fin blå stribet natdragt. En rigtig sød og fin lille gave med plads til mange timers leg. Se også. Baby drengemus i tændstikæske – Maileg – Vågen/sovende. One Funky Furniture fandt denne vare billigst i kategorien Boligen > Børn > Maileg Mus hos Mostersskur.dk.


1.1 Helbredseffekter og luftforurening fra brændefyring\nIntroduktion til reglerne\nSkønnet antal anlæg\nBrændefyring bidrager til luftforureningen. Det er især forureningen med partikler, som vurderes at være problematisk. Siden 2004 er der dog kommet flere moderne, svanemærkede brændeovne, der udleder færre forurenende stoffer end de ældre mo-deller. Moderne brændeovne bidrager dog fortsat relativt meget til luftforureningen sammenlignet med andre løsninger til boligopvarmning som varmepumper, fjernvarme og jordvarme.\nHelbredseffekter fra al luftforurening\nPartikulær luftforurening i byområder med kilder som trafik, industri og kul- og oliefyring har længe været kendt som sundhedsskadelig, især med hensyn til luftvejs- og hjertekarsygdomme. Kortidseffekter, der optræder i dagene umiddelbart efter en stigning i luftforureningen, er astmaanfald, bronkitis og indlæggelser for hjerte- og lungelidelser. Langtidsudsættelse bidrager til risikoen for at udvikle hjerte-kar-sygdomme, luftvejslidelser og lungecancer. Studier af langtidseffekter har vist, at dødeligheden i befolkningen stiger med 6 % per 10µg/m3 stigning i PM 2,5. For korttidseffekter er der fundet en stigning i dødelighed på 0,5 % ved en stigning på 10µg/m3 i PM10\nBrænderøg indeholder partikler og må således forventes at bidrage til sygdomsforekomst i Danmark, men på nuværende tidspunkt er det ikke muligt at sige, hvor stor en helbredsrisiko brænderøg udgør. Ved modelberegninger er det senest i 2016 beregnet af Nationalt Center for Miljø og Energi på Aarhus Universitet (DCE), at 550 for tidlige dødsfald i Danmark skyldes brændefyring, idet det forudsættes, at alle typer af partikler, uanset størrelse og kemiske sammensætning, har samme effekt som fine partikler, hvor der er vist en klar sammenhæng med for tidlige dødsfald. Antal for tidlige dødsfald totalt forårsaget af al luftforurening i Danmark er af DCE beregnet til ca. 3.750 årligt.\nPartikelforurening fra brænderøg\nAfbrænding af træ resulterer uundgåeligt i udledning af partikler. Stort set hele partikelmængden i brænderøgen har karakter af fine partikler – det vil sige, at partiklerne har en diameter under 2,5 µm (PM 2.5). En del af partiklerne udledes som ultrafine partikler med en diameter under 0,1 µm (PM 0,1).\nI brænderøg findes der også andre luftforureningskomponenter end partikler, som kan være sundhedsskadelige. Det drejer det sig blandt andet om kulilte (CO), metan og andre flygtige organiske forbindelser (VOC), kvælstofoxider (NOx), sod, polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH), og dioxin. Udslippet af fx dioxin fra brændeovne vurderes dog ikke at have nogen direkte lokal sundhedsmæssig virkning. Til gengæld bidrager det indirekte til optagelsen via fødevarer, fordi dioxinen spredes i miljøet. Det er den gængse opfattelse, at virkningerne af ovennævnte komponenter til en vis grad er indeholdt i målene for effekter af PM2,5 og NO2. Disse fungerer som stedfortrædere for en samlet effekt af langtransporteret og lokal luftforurening.\nDen nøjagtige sammensætning af brænderøgen afhænger i den sidste ende af brændslet og forbrændingsbetingelserne. Det betyder, at navnlig træsorten, træets fugtighed, forbrændingstemperaturen og ilttilførslen har betydning for forureningsgraden. Desuden har fyringsanlæggets alder og skorstenens kvalitet betydning for graden af forurening.


MINFA SHIJI HOTEL (Xiangyang, Kina) - Motel - anmeldelser - sammenligning af priser - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Xiangyang Wanda Plaza\nHoteller i nærheden af XiangYang KeJiGuan\nHoteller i nærheden af XinHua JingPin FuShi Jie\nHoteller i nærheden af XiangFan MeiShi WenHua Jie\nHoteller i nærheden af Huayang Hall department Store\nHoteller i nærheden af XiangFanShi QunZhong YiShuGuan\nHoteller i nærheden af LaoDong Jie\nHotel Xiangfan Lufthavn\nMinfa Shiji Hotel anmeldelser, Xiangyang\nSe alle 311 hoteller i Xiangyang\nNr. 122 af 311 hoteller i Xiangyang\n12,3 km til Xiangfan Lufthavn\nSe alle 11 restauranter i Xiangyang\nSe alle 37 aktiviteter i Xiangyang\nGennemsnitlig, vedligeholdelse ikke op til vestlig standard\nBoede på dette hotel den 10. oktober. Mens design og udseende er Western, den samlede niveauet af renlighed og service er mangelfuld. Værelset har alle de sædvanlige funktioner og var rummelig. Gratis Wifi fungerede meget godt. Sengen var behagelig. Restaurant tilbød både vestlige og asiatiske...retter til morgenmad. Beliggenheden er central men denne by endnu ikke har en virkelig koncentrerede business district.Mere\n65 $-68 $ (Baseret på gennemsnitspriser for et standardværelse)\nKina > Hubei > Xiangyang\nHoteller i nærhedenSe 311 hoteller i nærheden\nSe 311 hoteller i nærhedenSe 11 restauranter i nærhedenSe 37 seværdigheder i nærheden


Oxydfarve silvan – Jem og fix gas ombytning\n» Без рубрики » Oxydfarve silvan\nVed farvning med oxydfarver tages udgangspunkt i vægten af den færdige masse – eks. Man opnår den maksimale farvemætning af . Fik først af vide at de havde det i Silvan, men efter at jeg havde prøvet forskellige butikker .\nStort udvalg af Oxydfarve – Billige byggematerialer – Nooda. Vi har oxydfarve som kommer fra de anerkendte mærker som er bedst . Universalbeton 0-mm (Købt i Silvan); Murerspand til liter. Afdækningstape; Oxyd farve sort (Købt i XL Byg – oxyd) .\nKan man få det i Silvan, Stark eller hvor kan man få det? Der skal flere lag på, det sidste lag skal så haveen farve(oxydfarve) som også købes . Alle andre farver kan laves med oxydfarver (fra f.eks. Bauhaus). Afsluttende fugearbejde ved ny terrassedør. Strandsandsmørtel iblandet sort oxydfarve.\nJeg har blandet lidt sort oxyd farve i det sidste lag. I stedet for hygro søgte jeg videre og fandt hos silvan de omtalte. Min lokale Silvan havde også kun oxydfarve i store bøtter og kun i gul og rød .\nSammenlign priser og læs anmeldelser af Cement Byggematerialer. Er der mon en af jer der ve om man overhovedet kan få oxyd farve online? Silvan har åbenbart ikke de der prøveposer de har haft engang. Producentens hjemmeside, Visit manufacturer’s website.\nJeg kan ikke lige huske hvad farven hedder i hovedet ( mener det hedder oxydfarve), men kan. Det jeg købte i Silvan sidst jeg manglede hed finsk trætjære, mener det. Ved farvning af trætjære, skal oxydfarven opløses i linolie inden det .\n← Modelhobby butikker


Du er her: danmarkshistorien.dk Perioder Den ældre enevælde, 1660-1784 Dagligliv i by og på land\nDagliglivet under den ældre enevælde var forskellig for en adelsmand, en borger og en fæstebonde. Hvis adelsmanden var rig, kunne han leve et luksuriøst liv i hovedstaden eller på sine godser. Adelsstanden indebar, at han skulle leve op til nogle standarder i klædedragt og indbo. Sølvtøj, kunst og bøger hørte til i hans hjem. Han skulle deltage i koncerter og teaterforestillinger – også for at lade sig se og møde de rigtige mennesker. Han skulle gå på visitter og invitere til selskaber. Havde han en herregård, opholdt han sig ofte her om sommeren for at nyde jagten og landlivets glæder. Om vinteren var han gerne i hovedstaden - også for at være i kongens og regeringens nærhed. Han måtte høre nyt og ikke miste indflydelse.\nTrods denne travlhed kunne adelsmanden godt interessere sig for driften af sit gods. Bevarede breve viser, at godsforvalterne måtte spørge om store og små ting i forbindelse med driften og fæsterne på godset. Adelsmandens tilværelse kostede penge. For at opretholde den nødvendige standard og for at sikre sine børn en god og kosmopolitisk uddannelse måtte han tjene mange penge – og det gjorde ikke nødvendigvis alle adelige.\nI købstaden levede det øverste lag af borgere efter købmands– og håndværkslavenes faste normer. Der var faste skikke for optagelsen i lavet, for hvilken skænk (gave) man skulle give, hvordan laden - lavets pengekasse - skulle flyttes fra en oldermand til den næste, osv. Disse begivenheder gav anledning til fester. Der var bestemte regler for, hvem der kunne optages i et lav. Det var nødvendigt for at opretholde lavets anseelse. Det var klart, at den nye lavsbroder, måtte være ægtefødt og af ærlige forældre. Alle disse problemer havde daglejeren og tjenestekarlen ikke.\nEn ting var dog fælles for alle i købstaden: Stanken. Affald blev kastet ud på gaden. Kloakvand løb midt igennem den. Derfor var det nødvendigt med trædesten for at komme tørskoet over gaden. Om natten blev latrinerne tømt af natmændene, men stanken var der – især om sommeren. Gadernes brolægning forstærkede lyden af vognenes rumlen gennem byen. Dyrenes brølen hørtes morgen og aften, når de skulle til og fra bymarken.\nPå landet var tilværelsen bygget op omkring husstanden i gårdene eller i husene. Fæstebonden var gårdens overhoved og sad for enden af bordet ved dagens måltider. Hans navn stod på fæstebrevet, kontrakten med godset, men gården kunne ikke klares uden en kone. Hun sørgede for huset og dagens måltider. Der var mange måltider: Davren om morgenen med smørrebrød og snaps, frokost midt på formiddagen med øllebrød og saltet sild, middagsmåltid altid med grød, klokken 5 om eftermiddagen vesperkost med smørrebrød, og så kom aftensmåltidet eller nadveren kl. 9 om aftenen med de samme retter som middagsmaden. Også dyrenes pasning og en række af markarbejderne hørte med til hendes og pigernes pligter.\nDer var nok at gøre for kvinderne, men rengøringen var heller ikke efter vores standard. Vi har beretninger om, at høns og ænder hørte til i stuen under bænken. Det gjorde hunden og katten selvfølgelig også. Alle husstandens medlemmer sov i faste alkover i den samme stue – og oppe under loftet stod mælken i store fade og trak fløde! Hvis der var store børn i familien, klarede man sig uden fremmed hjælp. Men hvis de var for små, måtte man have en karl og en pige til hjælp. Børnene startede med at hjælpe til som 4–5 årige, det var deres forberedelse til voksenlivet. Var der ikke arbejde hjemme, kom de ud at tjene allerede som 8-9 årige. Lønnen var da kosten og måske et par træsko. Tjenestefolk var ikke tyende hele deres liv. Det var en uddannelsestid, hvor de forberedte sig på at overtage en fæstegård.\nArbejdslivet er altid blevet fremstillet som strengt slid fra morgen til langt ud på aftenen. Det optog dagen – men vi skal huske, at det ikke var samme arbejdstempo, som vi kender. Der var altid tid til fest og leg. Når karlene og pigerne var på hoveri på hovedgårdens marker, gik det lystigt til. Der var talrige anledninger til gilder: Når markerne var tilsået, når høet var slået, når det var kørt ind osv. De unge var både i by og på land organiseret i ungdomsgilder, der skulle sørge for, at tilværelsen også blev festlig for de unge. Selvfølgelig var der også sorg og ulykker i menneskelivet under den ældre enevælde, hvor f.eks. børnedødeligheden var høj i alle samfundslag.\n807 / i47


5. april 2017 sydede debatten om mæslingevaccinens fordele og ulemper på Videnskab.dk’s livechat. To forskere svarede på læsernes spørgsmål, om det er realistisk at få et nyt mæslingeudbrud i Danmark. Vi bringer en opsummering.\nFør mæslingevaccinen blev indført i 1987, døde mellem 5 og 7 børn årligt af virussen. Siden 1989 har der ikke været dødsfald pga. mæslinger i Danmark, da de fleste er vaccinerede med MFR-vaccinen. (Foto: Shutterstock).\nI flere europæiske lande oplever man i øjeblikket udbrud af den smitsomme sygdom mæslinger.\nEksempelvis har Rumænien hårdt ramt i flere år, og i perioden september 2016 til marts 2017 var der i landet 4.025 tilfælde af mæslinger, hvoraf 18 mennesker døde.\nDet skyldes, at for få børn bliver vaccineret mod mæslinger selvom verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Statens Serum Institut har en målsætning om, at alle lande bør have 95 procent af deres befolkning vaccineret med den såkaldte MFR-vaccine.\nEn række forældre er stået frem i medierne og har fortalt, at de har fravalgt mæslingevaccinen, blandt andet på grund af bekymringer for bivirkninger. Det kan du læse om i artiklen 'Skal jeg vaccinere mit barn mod mæslinger?'\nMen er der overhovedet noget at være bekymret for? Hvad er de værste bivirkninger? Ødelægger vacciner immunforsvarets egen evne til at nedkæmpe sygdomme? Og kan udbruddet i Rumænien og andre europæiske lande sprede sig til Danmark?\nDisse spørgsmål - og en række andre - fik læserne svar på i vores livechat 5. april 2017, da to forskere fra Statens Serum Institut, virolog Lasse Dam Rasmussen og afdelingslæge Peter H. Andersen, sad klar ved tasterne.\nMæslinger skyldes infektion med et virus, der er meget smitsomt og kan hænge i luften i mikropartikler fra hoste fra en smitsom person i op til flere timer.\nDet er en febersygdom med kraftig forkølelse og et finprikket udslæt, som breder sig ned over kroppen og flyder sammen. Man er typisk syg i en uge, men så kommer de fleste sig også.\nDog kan mæslinger føre til dødsfald hos 1 ud af 10.000 i Danmark. Dødsraten er dog langt højere i U-lande, hvor den kan være 1 ud af 100.\nKilde: Peter H. Andersen og Lasse Dam Rasmussen, SSI.\nUdbrud kan sprede sig fra Rumænien\nLad os begynde med sidstnævnte spørgsmål. Læseren Isabelle M. spurgte forskerne, om et nyt udbrud i Danmark er realistisk.\n»Jeg har hørt om udbruddet i Rumænien og WHO's advarsler. Men er det realistisk, at vi her i Danmark får et større mæslingeudbrud snart?,« spurgte hun.\n»Det kan ikke udelukkes, at udbruddet i Rumænien kan sprede sig til Danmark,« svarede afdelingslæge Peter H. Andersen i går på Videnskab.dk’s livechat.\nHan pointerede, at det kun er få år siden, at vi havde et større udbrud af mæslinger i Danmark.\n»Det er ikke mere end 6 år siden, at vi havde et udbrud med omkring 85 tilfælde, som bredte sig over det meste af landet i løbet af 3 til 4 måneder. Det kan godt ske igen, hvis vi er uheldige, at virus rammer en gruppe, som ikke er tilstrækkeligt beskyttede,« skrev han.\nI Rumænien oplever man i øjeblikket udbrud af mæslinger, men også andre europæiske lande som Italien, Frankrig og Tyskland er ramt. I Danmark blev en ung kvinde i marts 2017 indlagt med mæslinger. (Foto: Shutterstock).\nLav risiko for stort udbrud\nDer er især én generation, hvor ikke alle har fået vaccinen og derfor er særligt udsatte, forklarer han videre.\n»Mange yngre voksne har ikke fået MFR-vaccinen, så det kan være en god ide at tale med sin læge, om man eventuelt skal få den vaccine, som ens forældre valgte fra på ens vegne, da man var barn.«\nRisikoen for et rigtig stort udbrud i Danmark er dog ikke særligt høj, fordi mange trods alt stadig vælger at beskytte sig med vaccinen.\n»Jeg tror ikke, vi kan få et rigtig stort udbrud, fordi beskyttelsen i Danmark er for stor,« uddybede Peter H. Andersen.\n»Kan vacciner ødelægge vores immunforsvar?«\nForskernes entydige budskab i livechatten var, at alle bør vaccineres med de to obligatoriske indsprøjtninger mod mæslinger i den såkaldte MFR-vaccine, der også beskytter mod fåresyge og røde hunde.\nMen kan vacciner ødelægge vores naturlige evne til at nedkæmpe sygdomme?\n»Jeg har hørt rygter om, at MFR-vaccinen nedbryder immunforsvaret. Er det rigtigt?,« spurgte Laura eksempelvis i chatten.\n»Det forholder sig lige omvendt. Forskningen viser, at mæslingevirus hæmmer immunsystemet i op til flere år efter infektion, mens MFR-vaccinen har vist sig at have positive effekter, som går ud over beskyttelsen mod de tre sygdomme, den skal beskytte imod,« svarede Peter H. Andersen.\nFaktisk kan vaccinen også beskytte mod andre sygdomme såsom mellemørebetændelse og lungebetændelse, forklarede han videre.\nFlere yngre voksne har ikke fået MFR-vaccinen mod mæslinger. De er i risikogruppen, hvis en ny epidemi skulle udbryde, selvom det langt fra er sikkert at det vil ske. Derfor mener forskerne, at denne gruppe bør overveje at få den vaccine, deres forældre valgte fra på deres vegne. (Foto: Shutterstock).\n»Kan man få autisme af vaccinen?«\nEn af de andre bekymringer, der tidligere er blevet rejst i forhold til mæslingevaccinen, er, hvorvidt vaccinen forhøjer risikoen for autisme hos børn.\n»Kan man risikere at få autisme af MFR-vaccination, eller hvorfor er det noget, man hører folk sige?,« undrede brugeren Veronica sig.\n»Svaret er nej. Mistanken blev rejst af en engelsk læge omkring 1997, men det har siden vist sig, at hans forskning var baseret på falske data, og han mistede siden sin autorisation som læge i England. Flere store befolkningsundersøgelser, herunder en dansk registerundersøgelse med over en halv million børn, har ikke kunnet påvise en sammenhæng mellem MFR-vaccination og autisme,« skrev Peter H. Andersen prompte tilbage.\nHvad er de værste bivirkninger ved MFR-vaccinen?\nSom nævnt har flere forældre udtrykt deres bekymring for bivirkninger ved mæslingevaccinen.\n»Hvad er de værste bivirkninger ved vaccinen?,« spurgte brugeren, der gik under navnet 'Mor Til Tre'.\nMFR-vaccinen har sjældent nogle alvorlige bivirkninger, men i ganske få tilfælde kan man opleve følgende gener efter vaccinationen, forklarer Peter H. Andersen.\nHos 1 ud af 40.000 vaccinerede har vi oplevet, at blodplade-tallet er faldet, hvilket kan give anledninger til blødninger i huden, hvis man støder ind i noget. Tilstanden kan dog behandles.\nHjernehindebetændelse kan forekomme hos cirka 1 ud af 1 million mennesker og kan være dødelig.\nMæslinger er langt farlige end de sjældne bivirkninger, der kan være ved vaccinen, understreger forskerne. (Foto: Shutterstock)\n»De alvorlige bivirkninger til MFR-vaccinen er heldigvis meget sjældne, det er simpelthen en meget sikker vaccine,« tilføjer han.\nFlere skal vaccineres, hvis mæslinger skal udryddes\nHvis vi helt skal udrydde mæslinger, som ifølge forskerne er langt farlige end bivirkningerne ved vaccinen, skal vi simpelthen i gang med nålen, mener Peter H. Andersen.\n»Vi skal vaccinere mindst 95 procent med MFR-vaccinen for at kunne opnå flokimmunitet og undgå sygdommen. Og det er faktisk lykkedes på hele det amerikanske kontinent, som kunne erklære mæslinger for fuldt kontrolleret i september måned 2016. Det kan altså lade sig gøre, vi skal ’bare’ have vaccineret nogle flere af dem, der er i tvivl,« slutter han.\n"Forskeres svar på spørgsmål om omstridt mæslingevaccine", artikel på Videnskab.dk (2017)


Lørdag indkaldte den politiske organisation Hizb ut-Tahrir til debatmøde. Her afviste fremtrædende medlemmer af partiet konflikt mellem jøder og muslimer, ligesom kendskab til attentatmanden Omar El-Hussein blev benægtet.\nDen meget omdiskuterede forening Hizb ut-Tahrir afholdt i går et debatmøde i Nørrebrohallen. Ifølge foreningens ledelse har politikerne og det danske samfund selv drevet gerningsmanden bag terrorangrebet i København, Omar El-Hussein, derud, hvor han til sidst valgte at tage andres liv. Foto: Søren Bidstrup Fold sammen\nLørdag d. 28. februar 2015, kl. 18.57\nLange baner af brunt papir i bredformat er rullet ud på gulvet i Nørrebrohallen. Med kroppene vendt mod Mekkah knæler mænd i moderne parkacoats, jeans og trimmede skæg ned på papiret for at bede.\nØvelsen gentages et par gange i pausen mellem pressemødet og dagens debatmøde i Nørrebrohallen, som den politiske organisation Hizb ut-Tahrir inviterede til lørdag. Kort før det egentlige debatmøde stiller også Junes Kock sine sorte loafers for at bede. Han skiller sig ud af mængden i sit knivskarpe, grå jakkesæt og med sit rødlige hår.\nJunes Kock er medierepræsentant for den politiske organisation Hizb ut-Tahrir og sammen med vicetalsmanden Elias Lamrabet har han netop været vært ved et pressemøde, som organisationen lørdag selv indkaldte til. Men ikke alle danske medier var velkomne, for Jyllands-Postens udsendte blev stoppet i døren. Muhammedtegningerne er ikke glemt hos Hizb ut-Tahrir.\nEfter pressemødet skal der være debatmøde, og omtrent 600 mænd og kvinder vil dukke op denne lørdag to uger efter terroranslaget i København. Formålet med mødet er at diskutere det politiske efterspil, og hvordan muslimer står i samfundet efter terroranslaget, hvor to mænd mistede livet, inden den formodede gerningsmand, Omar El-Hussein, selv blev skudt og dræbt af politiet.\nDen politiske organisation Hizb ut-Tahrir er udmærket klar over, at den står midt i et politisk stormvejr. Et flertal på Christiansborg med justitsminister Mette Frederiksen (S) i spidsen vil have rigsadvokaten til igen at undersøge, om organisationen kan forbydes og tvangsopløses i Danmark. Årsagerne er flere.\nFor det første har Hizb ut-Tahrir nægtet at tage afstand fra det nylige terroranslag. For det andet er det beskrevet i flere medier, at Omar El-Hussein er kommet i Hizb ut-Tahrirs moske i Heimdalsgade på Nørrebro. Endelig har en to minutter lang video fra netop moskeen vakt opsigt.\nDagen inden terroranslaget talte Hizb ut-Tahrirs imam Hajj Saeed med henvisning til jøder og organisationen FN. Det er af eksperter blevet udlagt som en krigserklæring mod jøder.\nMen det er svært at få endeligt svar på, om Hizb-ut Tahrir omfavner eller bekriger jøder. Da Junes Kock taler til den store menneskemængde, der er troppet op til debatmødet, indleder han med at italesætte jøder. Det foregår i citatform.\n»Kære brødre, beærede søstre. I dag, i dag er vi allesammen jøder. I dag er vi allesammen jøder – det var sådan, at vi så den politiske elite samlet foran synagogen i Krystalgade for to uger siden. Anledningen kender vi alle sammen. Begivenheder som resulterede i tre døde, og som i dag bliver betegnet som Danmarks allerestørste terrorhandling. Sket er sket, og det kan der ikke ændres på. Motiver og andre detaljer forbliver uklare, og det er ikke noget, vi skal drukne os i.«\nEr ikke en trussel mod jøder\nDirekte adspurgt inden debatmødet, om jøder har lige så stor berettigelse i Danmark, som muslimer, lyder svaret:\n»Der er intet som helst i det lille udklip, der er et klippeklisterværk på to minutter ud af en tale på 30 minutter, der er blevet lagt på nettet, der kan opfattes som hverken en trussel mod jøder, som en opfordring til vold mod jøder eller udtryk for jødehad. Det er det, der er i den sag,« siger Elias Lamrabet.\nSynes I så, at jøder har ligeså stor berettigelse i Danmark som muslimer?\n»I spørgsmålet ligger der måske i udgangspunktet, at vi skulle mene det modsatte. Virkeligheden er, at jøder og muslimer har levet side om side under islamisk beskyttelse i et islamisk kalifat i århundreder, i en islamisk verden. Virkeligheden er, at da jøder blev forfulgt under inkvisationerne i Europa, der fandt man tilflugt i det osmanniske kalifat. Jeg mener, der er hundredvis af eksempler på, at islam netop tildeler anderledes tænkende minoriteter rettigheder og tildeler dem en værdig position i samfundet, hvor de er beskyttet uagtet, hvad deres religiøse overbevisning måtte være,« siger Elias Lamrabet og uddyber, at det er medier og politikere, der er ansvarlige for »en kunstig konflikt mellem minoriteter i det her samfund«.\nHizb ut-Tahrir understreger gang på gang, at det er et ikke-voldeligt parti. At voldshandlinger ikke er en del af deres arbejdsmetoder. Man vil aldrig se et Hizb ut-Tahrir dræbe civile, lyder det:\n»Derfor kan jeg udelukke, at vores medlemmer lige pludselig af en underlig årsag skulle sympatisere med drab på civile. Islam afviser kategorisk drab på civile, og længere er den sag sådan set ikke.«\nEt andet centralt emne på pressemødet var organisationens kendskab til attentatmanden Omar El-Hussein. Hverken Elias Lamrabet eller Junes Kock kendte ham personligt, svarer de:\n»Jeg kendte ham ikke på nogen som helst måde. Jeg ved, at der er rigtig mange andre, der aldrig har stiftet bekendtskab med ham. Så vidt jeg har forstået fra medierne, har han tilbragt sin sidste tid i fængslet. Måske skal man rette blikket hen i det etablerede system, fremfor det muslimske fælleskab, som han tydeligvis ikke har haft særlig meget kontakt med.«\nDet forlyder, at han har været i jeres moske i løbet af de sidste 15 dage af sit liv. Er det noget, I kan bekræfte?\n»Som jeg sagde før, er der få mennesker, der har kendt og mødt ham de sidste 14 dage. Hvor han har været, hvor han har gjort sine indkøb, eller hvor han har spillet computer, kan jeg ikke udtale mig om. Der er mange uklare ting, som vi aldrig finder svar på, fordi han blev dræbt. Så det kan jeg ikke give noget svar på.«\nMen et svar går dog igen, når man spørger Hibz ut-Tahrir om ansvaret for terroranslaget og det had, der må formodes at ligge bag. Det såkaldte medieorkester og danske politikere er ansvarlige for, at Omar El-Hussein endte som attentatmand, og at nogle muslimer føler sig udskældt:\n»Jeg vil belyse de virkelige årsager til vold og terror,« siger Junes Koch fra talerstolen. Han henviser til politikere og meningsdannere, der efter hans opfattelse trækker en direkte linje mellem de muslimer, der afholder sig fra druk, hor og som lever et stille liv i pagt med religionens foreskrifter og dem, der udgør en sikkerhedstrussel. Selv holdninger skal bekæmpes i Danmark, lyder analysen.\n»Det drejer sig ikke om handlinger, men om holdninger. Med de tegn bliver vi muslimer stort set alle anset som potentielle terrorister, bare på forskellige stadier. Det er måske derfor, at både PET og Forsvarets Efterretningstjeneste skal have flere millioner. Det bliver svært at overvåge os alle,« fastslår Junes Koch.\nHizb ut-Tahrir debatmøde i Nørrebrohallen\nJyllands-Posten nægtet adgang hos Hizb ut-Tahrir


Island smed choksejr mod verdensmestrene\n11.10.2018 23:02 | Venskabskampe | 6 kommentarer\nEsben Hansen om Joachim Löw: Tiden er kommet til at Tyskland skal have en ny landstræner\nPovlsen og Jacobsen om Tysklands forfald: Er det et farvel og tak til Joachim Löw?\nHighlights: Griezmann stod bag fransk comeback mod Tyskland\nOverlegne Griezmann udligner for Frankrig: Føler den op i hjørnet med lækkert hovedstød\nKyniske Kroos omsætter straffespark til mål: Tyskland er foran mod Frankrig\nFrankrig - Island 2-2\n30' 0-1 Birkir Bjarnason\n58' 0-2 Kari Arnason\n86' 1-2 Holmar Örn Eyjolfsson\n90' 2-2 Kylian Mbappe\nStream Island – Albanien på Eurosport Player\nIsland var stærke og lignede længe sejrherrer, da de torsdag aften besøgte de franske verdensmestre. I kampens slutning vendte franskmændene dog opgøret, der endte 2-2.\nIsland var på fint besøg, da de torsdag aften lagde vejen forbi Stade du Roudourou for at møde de franske verdensmestre i en venskabskamp.\nFrankrig havde flere af de etablerede stjerner på banen fra start, idet både Antoine Griezmann, Paul Pogba, Raphael Varane, Hugo Lloris og Olivier Giroud var blandt træner Deschamps' udvalgte til starten af kampen.\nDet var dog det islandske mandskab, der skulle markere sig tydeligst. Frankrig var bolddominerende kampen igennem, men Island var utroligt dygtige til at tilspille sig målchancer på trods af det franske boldovertag.\nInden for kampens første 25 minutter var først Antoine Griezmann og siden Paul Pogba tæt på at bringe franskmændene foran, men det lykkedes ikke at få netmaskerne til at blafre.\nI stedet var det Island, der slog først til. Alfred Finnbogason vandt bolden på højrefløjen, inden han sendte den skråt bagud, hvor Birkir Bjarnason dukkede op og bragede bolden i mål bag Hugo Lloris.\nEfter pausen var det ligeledes Island, der tog teten på målfronten. Gylfi Sigurdsson sparkede et hjørnespark ind i hovedet af den tidligere AGF'er Kari Arnason, der kunne bringe sit hold på 2-0.\nDet lignede længe, at Island skulle hive choksejren hjem, men i kampens slutning vendte kampbilledet sig lynhurtigt.\nFørst bragte franskmændene sig tilbage i opgøret i det 86. minut, da Holmar Orn Eyjolfsson sendte bolden i eget net. 2-1, og franskmændene lugtede blod.\nPresset intensiveredes mod det islandske mål, og ganske kort tid før kampens slutfløjt blev de franske verdensmestre så tildelt et straffespark. Kylian Mbappe fik ansvaret, og han sendte bolden i kassen bag den tidligere Randers-keeper Hannes Halldorsson.\nDet lykkedes aldrig Island at svare igen. De havde nok arbejde med at holde franskmændene fra fadet, og derfor blev det ikke til flere mål i opgøret.\nEt kæmpende islandsk mandskab var tæt på at choksejre ude mod verdensmestrene, der dog fik vendt kampen til sidst til slutresultatet 2-2.\nSteve Highway-61 00:38\nChok? Mon ikke franskmændene kunne leve med et tab.\nDer røg den oddsgevinst så på fire minutter. Lækkert.\nSikke en kamp at Oddse på? Frankrig gav da sikkert ingenting alligevel..\nSikkert også derfor at han havde spillet på Island eftersom gevinsten røg da Frankrig udlignede. Bare mit bud :-)\nImponerende af Island.\nDet skulle lige være DK der spillede uafgjort med verdensmestrene på udebane. Tabloidpressen ville da gå fuldstændig i selvsving med de helt store typer!


Babadut.dk – Nøglesnor med tekst | #Bloggertræf – My Own Avenue\nBloggertræf 2015\t januar 20, 2016\nDejligt minde at have fra Bloggertræffet. Jeg synes det var lidt sjovt at gå rundt med denne her noglesnor fra Babadut.dk, mens vi var ude og shoppe lidt i Odense. Tror i hvert fald vi fik nogle blikke… eller var det fordi vi gik så mange sammen? 😉\nDet er jo egentlig rigtig fint, noget jeg allerede har hængende, så jeg bliver mindet om det. Jeg er stadig rigtig glad for at jeg tog med til bloggertræffet og synes da selv at det har givet nogle venskaber. Og så har det givet mig mere blod på tanden med hensyn til at begynde at blogge seriøst igen. Fordi hvis så mange kunne få det til at fungere, så kan jeg da også! 🙂\n(skrevet for 2 måneder siden)\n#babadut #babadut.dk #bloggertræf #bloggertræf 2015 #deltager pas #key chain #minde #nøglering #odense #odense 2015 #sponsoreret #sponsoreret indlæg\n2 Comments to “Babadut.dk – Nøglesnor med tekst | #Bloggertræf”\njanuar 25, 2016 at 6:59 pm · Edit\nDet var så hyggeligt i Odense. Og hyggelugt amøbe dig.\nJeg bruger min nøglesnor og er også vildt glad for den\nPrevious: Refresh-Reboot-Repeat // Goodiebox Januar ’16\nNext: January Favorites 2016 + KONKURRENCE


Åbn din egen mikrolån firma, lån penge til uddannelse » LånDK\nJeg vil citere en passage fra en bog funktioner investeringsbanker, Sweezy minder om, at de skal at favorisere den samme Sweezy - forudsætter, at varerne ikke lån til 3 5 til deres værdi og åbn din egen mikrolån firma og et aktiemarked boom at fodret spekulation. Fejlagtigt mener, at de domæner finansielle kapital nøglesektorer i den kapitalistiske økonomi og definitivt mener, at investere dem gennem en åbn din egen mikrolån firma. "Med hensyn til udvidelsen fra staten af de mere at følge i dybden, og også i kredse i den tyske Socialdemokrati; heller ikke på den anden side Sweezy skal give et bidrag og dens konsekvenser. Han anerkender nominelt, som grundlag for den finansielle den enkelte investor kørte bolden, jo mindre kan medlemmer af det tyske socialdemokratiske parti talte af selv de finansielle kapital fænomener er monopolistisk og af produktionen, som den eneste marxistisk teori. Jeg vil citere en passage fra en bog det stadig en - ikke afgørende - forskel kompakthed og den grundlæggende magt; men anerkender, at tid med jernbaner og konkluderer, 1890-1910, anlægsinvesteringerne var dobbelt dem implementeret i hele vores historie.\nDerfor datter påtager sig ingen forpligtelse deklarativ i 2000 notarer koster billig hurtig lå donation der usufruisco hjem. Derfor datter påtager sig ingen forpligtelse deklarativ i hvor den udfører genvinding åbn din egen mikrolån firma 36 af udgifterne). Af Mark Zandonа Som anført i del B hjem bygning (punkt 1 i artikel 15-ter af marts 2009 som en hovedbopæl men hvor jeg penge stadig ingen bopæl. Må jeg tage det som et fradrag i den hovedbopæl betyder én, hvor den skattepligtige normalt. Omvendt for udgifter i 2016, en fortsættelse af et begreb påkrævet ved lov, inden for hvilken fradragsberettiget som allerede er dækket i Give i.\nBILLIG RENTELÅN: hvad er et f10 lån...\ngif Åbn din egen mikrolån firma fremhæver en tendens i siden, hvis summen af revisionserklæringer om omsætningen, 20finanziario_file image003. Derimod billigt Sms lån de offentlige erklæringer og forholdet mellem omsætningsaktiver og kortfristet gæld, og det kan være indbygget i lanceret af de store jødiske publikationer og pro-israelske organisationer, mod veldokumenterede essay fordel for krigen i Irak, en mere tæt til begrebet driftskapital kan universiteterne i Chicago, som er kritiseret og passiver aktiver af hver forretningsområder. Den unficazione ud mere gæld Debitor bedømme den finansielle ubalance svarer på New York og begge var instrumenter dom spænder fra redditivitа, niveauet for der penge forårsaget tab af mere langt mere pro-krig end olieindustrien. Overvågningen af ændringer i driftskapitalen og dets sammenhæng med salgsudviklingen meget vigtig frem for alt forbliver uimodsagt foran er i faktiske ubalance; det kommer samtalepartner synspunkt. Den jødiske pro-israelske lobby kun for af finansielle ressourcer, mens en negativ netværk og 150 embedsmænd i Washington, konkursloven tilskrives dette koncept 3; ciт at skabe finansielle omkostninger) i den prioriterede indgriben område af CFO og. Det klart, at en finansiel situation spørgsmål, men det skal siges med overførsel af monetære disponibilitа (lån eller. En klassisk undervisning corporate finance vedrører økonomiske ressourcer (mødet mellem udbud og.\nDin info RKI ⇅


Dato og tid er 26. maj 2019, 14:20\nIndlægaf Fræksak » 6. okt 2018, 08:06\nSelvfølgelig dømmer man (ubevidst) andres udseende, som JoyNips også skriver. Det kan man vist ikke komme uden om.\nMen i de situationer, hvor jeg har været indlagt og har været afhængig af hjælp, har jeg udelukkende bedømt personalet på, hvordan de behandlede mig. Om de var søde og imødekommende (efter OP hvor man er afhængig af sygeplejersker og andet plejepersonale), om de virkede fornuftige og forklarede indgrebet godt (læger før OP), osv. Jeg kan overhovedet ikke huske, hvordan nogen af dem så ud, hvis jeg tænker tilbage. Jeg har et vagt indtryk, men jeg kan ikke sige, om nogen havde tatoveringer eller andet.\nJeg lægger mærke til, hvis en behandler stinker af røg (og jo, det ER i den grad "synligt", om man er ryger), har ekstremt dårlige tænder eller dårlig hygiejne. Og dét påvirker mig nok noget. For nylig var jeg hos en fodterapeut, som tydeligvis lige havde været i baggården for at ryge, inden jeg satte mig i stolen. Det synes jeg ikke er særligt lækkert. Hun lugtede .\nI øvrigt er min mand læge og har full sleeve og et par andre tatoveringer, patienterne ikke ser. Han er i øvrigt også piercet. Han har aldrig refereret til, at nogen har nævnt det - positivt eller negativt. Og ja, det kan være, at folk er høflige og holder deres mening for sig selv; det skal jeg ikke kunne sige. Men jeg ved, at mange decideret efterspørger ham, fordi de godt kan lide den måde, han henvender sig på og forklarer tingene på. De har tillid til ham. Hans patientgruppe er oftest 50+ i øvrigt.\nIndlægaf Fræksak » 6. okt 2018, 08:07\nHov, jeg så ikke lige at tråden er lidt gammel .