DFI har talt med 2500 om deres film og serie forbrug - medier i relation\n27. juni 2019 27. juni 2019 ecozyz\t2075 Læsningeranalyse, flow TV, Seervaner, streaming, tjenester\nNu skal man jo altid passe på med statistik.\nSpecielt – påstået – objektiv statistik.\nFor selv om at DFI mener at de har talt med et såkaldt “repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 15 år – 79 år”, så tyder en del på at de ikke lige har fået spurgt dem om de væsentlige ting.\nOmvendt, konstaterer analysen at der er flere der ser matador ( serie ) end der er seere til Game Of Thrones. ( serie )\nPå samme måde er “The Rain” ( Netflix ) mere populær end “Riverdale” ( Netflix ).\nDetaljen er bare at den første serie ( “The Rain” ) er blevet markedsført heftigt, da der her er tale om en “dansk serie”, mens “Riverdale” er blevet pænt tung bagi, her i sæson 4, hvor det hele nu kører lidt mere i ring end det plejer. ( samt at der er langt flere piger der ser denne serie end drenge, gæt selv hvorfor )\n“Riverdale” er ydermere en CW serie i USA, og dermed målrettet en gruppe seere ( unge kvinder ) der er væsentligt mindre end målgruppen til “The Rain”. ( og som i følge analysen såmænd også netop så “Riverdale” og ikke “The Rain”.\nMan kan vel ikke skyde DFI noget i skoene, at de vælger at spørge ind til detaljer, der harmonerer med at de modtager et skvat over 500 millioner kroner om året, til at netop at finansiere danske film og serier.\nLæs også Discovery+ er en global realitet\nDe danske serier er og bliver sygt meget mere populære end alt det der udenlandske.\nDer er således kun 3 procent af de adspurgte der har set “Killing Eve”, mens 64 procent har set “matador”, der – omvendt – er blevet genudsendt 300 gange siden 1978.\nDer er masser af sjove tal i DFIs nye “Vidste du? – Om danskernes brug af film og serier”.\nSom eksempel ser hele 99 procent af de adspurgte film “hvert år”, mens bare 95 procent ser serier “hvert år”.\nDenne gruppe ( de 5 procent ) ser altså hverken “Matador” eller film der har et tal bagerst i titlen.\nFilm og serie -publikummet, er i den forbindelse en sjov størrelse.\nDe såkaldte “højfrekvente brugere” ser for 9 procents vedkommende “film” dagligt, mens 17 procent af de adspurgte ser serier dagligt.\nKigges der hen over en uge, når disse tal op på 39 procent, der ser 1-6 film om ugen, mens 44 procent ser 1-6 serie afsnit ugentligt. ( vi gætter på at der kun er spurgt ind til fiktion, da der jo – stort set – ikke bliver sendt andet end “serier” på TV ( reality, livsstil og underholdning )\nKigger vi på biografen, der jo er DFIs hoved indsats område, går det rigtigt godt.\nHele 88 procent af de 15 til 25 årige går nu i biffen mindst en gang om året.\nEn herlig stigning fra 81 procent i 2017.\nDesværre falder forbruget hos alle andre grupper.\nMen nok til at det samlede antal solgte biografbiletter, må være mindre i år, end i 2017.\nDe 26 – 35 årige går blot 5 procent mindre i biografen, mens de 36 til 49 årige blot går 1 procent mindre i biografen.\nDesværre går de unge 15 til 25 årige ikke specielt meget i biografen, sådan generelt.\n47 procent går således ikke i biffen hvert kvartal.\nOmvendt var det meget værre i 2017, hvor hele 58 procent gik lige så sjældent i biffen.\nKigger vi på streaming, er det en størrelse i vækst.\nAntallet af Netflix abonnementer er således vokset fra 48 til 56 procent af befolkningen, ( små 3 millioner personer har således adgang til denne tjeneste, red. ) efterfulgt af DR TV, der nu er oppe på 51 procent af befolkningen mod 47 procent i 2017.\nGanske interessant er Viaplay, TV2 Play og HBO Nordic nu lige store.\nDer er således 30 procent af befolkningen der abonnerer på/har adgang til disse tjenester. ( i omegnen af 1,5 millioner personer, red. )\nC More er oppe på 15 procent, mens Amazon Prime stadig halter heftigt efter med bare 5 procent af husstandene som kunder.\nI den forbindelse er ( adgang til ) antallet af streamtjenester eksploderet.\nSpecielt de unge 15 – 25 årige, er gået amok.\nDe er nu oppe på 4,5 tjenester i snit, mens de 50 til 65 årige er nede på 2,7 tjenester i snit.\nLæs også Nu kan alle streame\nDet er dog – reelt – den sidste gruppe hvis forbrug er “eksploderet”.\nDe havde nemlig “kun” adgang til 2 tjenester i 2017, mens de unge blot er gået fra 4,1 tjeneste til 4,5.\nSlutteligt ser de unge fortsat masser af film og serier, på alle platforme.\nDe er mest til TV, hvilket kan undre, men deres forbrug på computer er dog ligeså stort, så måske formuleringen i spørgsmålene var lettere upræcis.\nDet er jo aldrig til at vide.\nDu kan selv læse analysen her ( https://www.dfi.dk/files/docs/2019-06/Vidste%20du%202019.pdf ) , hvor det også fremgår at spillefilm sagtens kan blive mere populære over tid.\n14 procent af alle danskere havde således set “Dræberne fra Nibe” i løbet af de første ti måneder efter biograf premieren.\n27 måneder senere havde hele 21 procent set filmen.\nEn underlig detalje i analysen sert ud til at være at alle TV2 serier, bortset fra dem der er målrettet det ældre publikum, klarer sig overordentligt dårligt.\nGrey Zone er der således bare 12 procent der har set, mens 49 procent har set badehotellet.\nDer er bare 20 procent der har set “Sygeplejeskolen”, så det er – omvendt – heller ikke alle serier målrettet de ældste seere der hitter.\nDFI lover at der kommer flere analyser senere på året.\n← 111 grader bredt PTZ kamera\nErling undersøger videre →\nNEP Group får ny CEO\n17. august 2020 17. august 2020 ecozyz\n6. februar 2020 17. februar 2020 ecozyz


Læs om Bødkeriet, hvem vi er og hvad vi laver - Bødkeriet.dk\nHos Bødkeriet i Holstebro sætter vi en ære i at lave bødkervarer som opfylder netop dine behov. Bødker Jens Peter Nissen er 5. generation af den vestjyske bødkerfamilie Nissen. Læs mere om dem og bødkere og deres arbejde her.\nJens Peter overtog bødkerfirmaet efter sin far i 1979, som dengang producerede ca. 500 stk. fastelavnstønder og en del forskellige blomsterkar og skolde/badekar.\nI 2017 blev en virksomhedsomdannelse søsat så Jens Peter's sønner, Mark og Martin på sigt kan købe sig ind i virksomheden. I januar 2019 købte Mark og Martin deres første andel i virksomheden Bødkeriet A/S.\nI dag ligger produktionen af fastelavnstønder et godt stykke over de 30.000 og der produceres sideløbende badekar, blomsterkar og salttønder. Siden 2007 har der været mulighed for at bestille fastelavnsartikler online.\nTøv ikke med at kontakte os når du har en idé, et ønske eller bare har brug for yderligere information om en bødkervare. Vi er at træffe på tlf. 4041 7915 eller via mail: kontakt@boedkeriet.dk


100 hurtige spørgsmål og svar om din nye hvalp af Lise Bang Hansen\nAt få en hundehvalp er en stor beslutning. Der er rigtig mange ting, man bør sætte sig ind i. Hvornår skal hvalpen til dyrlæge? Hvor tit skal hvalpen spise? Hvad skal man gøre, når hvalpen bider? Man... læs mere\nBeskrivelse af 100 hurtige spørgsmål og svar om din nye hvalp\nAt få en hundehvalp er en stor beslutning. Der er rigtig mange ting, man bør sætte sig ind i. Hvornår skal hvalpen til dyrlæge? Hvor tit skal hvalpen spise? Hvad skal man gøre, når hvalpen bider? Man kan bogstavelig talt have 100 spørgsmål.\nBogen er skrevet af dyrlæge Lise Bang Hansen, som er kendt for bogen GIV DIN HUND OG KAT ET SUNDT LIV.\nB: 126mm H: 201mm D: 10mm\nBoganmeldelser · 100 hurtige spørgsmål og svar om din nye hvalp


Læs mere om Borgo San Pecoraio\nPrøv kræfter med et spil tennis / fodbold / beach-volley, slå dig løs på legepladsen eller deltag i en sjov og udfordrende vandarobic træningsession. Du kan også lade dig forkæle i stedets lille butik, hvor der sælges lokale produkter som olivenolie, vin og honning. Hver morgenen kommer den lokale bager forbi og sælger friskt brød oppe foran restauranten, så kan du slentre derop og hente lidt godt til morgenbordet.\nVed ankomst til hotellet får du udleveret et smart hotel-kort, således at du kan sende ungerne afsted til isboksen, og så bliver købet bare registeret herpå, og så betaler I ved afrejse. Ganske enkelt og funktionelt, så slipper man for at løbe rundt med kontanter.\nLæs om lejlighederne på Borgo San Pecoraio\nGæstebedømmelser af Borgo San Pecoraio\nLæs personlige anmeldelser af Borgo San Pecoraio som ligger i Toscana. Bedømmelserne af agriturismoen er skrevet af gæster der har rejst med In-Italia. Samtlige anmeldelser er naturligvis ucensureret så du får en ærlig beskrivelse og bedømmelse af Borgo San Pecoraio. Foruden vurdering af selve agriturismoen kan du også læse gode tips fra vores gæster om emner som udflugter, restauranter, seværdigheder, strande, lokal transport og meget mere.\nSe alle 33 anmeldelser fra Borgo San Pecoraio\nVi havde en dejlig ferie. Flot område og fine pools.\npoolbaren er rigtig fin, og stedet er ikke overrendt.\npå stedet er der booket liggestole og parasol til hver lejlighed. I teorien en god ide. Dog oplevede vi lidt udfordringer. Flere dage i træk blev vores stole taget af andre gæster, og vi måtte bede receptionen om hjælp (da vi jo ikke var interesserede i at “stjæle” stole tilhørende andre lejligheder). Måske en ide at mærke stolene med lejlighedsnummer? Så er det nemmere at kræve stolene tilbage. Et mindre problem i det store hele, men vi brugte en del tid på det.\nMed 57 lejligheder frygtede jeg at stedet kunne være for stort og ’turistet’. Det var det dog på ingen måde. Ikke alle lejligheder var udlejet og der var rigelig med plads på restauranten og ved poolen. Poolområdet er stort og rigtig godt.\nSikke et dejligt sted! Rigtig italiensk stemning og afslappet charme. Fuldstændig fredfyldt og med stort poolområde hvor der er god plads. En ekstra bonus med bagerbilen der hver morgen bragte friskbagt brød (lækket brød!).\nBedømmelse af Borgo San Pecoraio\nOK, men lidt slidt lejlighedskompleks\nStor lækker pool med velorganiseret opholdsområde og en fin bar.\nDer er ingen indkøbsmuligheder i gåafstand. Til gengæld er der god mulighed for vandreture i den nærliggende skov.\nLejlighederne er velfungerende. Men kunne godt bruge en brush up.\nDen fedeste pool vi har prøvet\nVi var på Borgo for andet år i træk, og vi kommer sikkert igen. Det er en fantastisk pool, der er stor nok til aldrig at være overfyldt. Samtidigt ligger det fredeligt lidt oppe i bjergene med skøn udsigt. Vi synes i øvrigt, at resturanten havde oppet sig i forhold til sidste år.


Efteruddannelse med lederevner - Cfashion\nUdgivet den 25. november 2016 27. november 2016 af Camilla\nEfteruddannelse med lederevner\nEfter flere år på arbejdsmarked som uddannet kontorassistent tænker jeg ofte på at efteruddanne mig. Men hvilken retning skal jeg gå, skal jeg få noget mere regnskabsteori til cv’et, eller skal jeg vælge at gå en anden vej.\nJeg har jo somsagt en lille drøm om at have mit eget, der er det praktisk at kunne det regnskabstekniske, men det kræver ikke at jeg tager en eksamen til cv’et. Men hvis virksomheden vokser, og jeg vil have medarbejdere under mig, vil en diplomuddannelse i ledelse helt sikket være interresant. Jeg syntes nemlig det er vigtigt at tage kurser i ledelse, og dermed være en uddannet til leder.\nMed en uddannelse i ledelse, kan man være bedre rustet til de udfordringer ledelse kan give. Selvom man nok hurtigt mener at man kan klare de udfordringer, men at lede og fordele arbejde er en ting, men at holde mus samtaler, tage svære samtaler med medarbejderne og ikke mindst evnen til at kunne holde en god og udbytterig jobsamtale. Vi alle har prøvet at sidde på den anden side af bordet, men at kunne stille de rigtige spørgsmål og tage en god beslutning, er jo alfa omega i sådan en situation.\nMen først og fremmeste skal jeg jo finde ud af hvilen vej jeg vil gå. Tænker I nogle gange over efteruddannelse, og hvad I gerne vil med jeres arbejdsliv – vi skal som sagt være i det i mange år endnu, medmindre at man får penge nok til at gå på tidlig pension 😉\nKategorierTanker TagsCamilla Cecilie, cfashion, Samarbejde\nForrige indlægForrige Black Friday hos Me and the Met\nNæste indlægNæste Rejser i 2016


(Omdirigeret fra Mynster)\nDet viste sig imidlertid at Mynster havde ret i, at der adskillige steder var noget usundt i opvækkelsen, da baptisterne fra 1839 trængte ind i landet og fik deres tilhængere netop fra de opvakte kredse. Det var efter landets forfatning aldeles ulovligt, at et fremmed religionsparti søgte at udbrede sig i det, og Mynster var straks på det rene med, at det burde forbydes dem at optræde som samfund, så de holdt den hellige nadver; deres børn skulle døbes, de børn der dog var døbte skulle konfirmeres, og hvis de ikke ville lade være at gøre proselytter, skulle de henvises til fristæderne.\nMynster havde intet parti, der kunne værge hans navn mod de mange umodne og uforstandige gentagelser af Kierkegaards angreb på ham.[kilde mangler] Men medens disse lød i litteraturen, sad der rundt om i landet mangfoldige præster, der havde gået i hans skole, og mange af kirkens bedste mænd har vedkendt sig, hvor meget de skyldte ham. Efterhånden har også en retfærdigere bedømmelse arbejdet sig frem, og der er nu næppe mange, som ikke ville samstemme med H.L. Martensens en gang så anfægtede ord i en prædiken kort efter hans død:\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=J.P._Mynster&oldid=10297894"


Sociolog: I en uoverskuelig verden bruger man ens værdier til at holde styr på tingene - Kristeligt Dagblad\n”I en verden, som er overvældende og uoverskuelig, reducerer man kompleksiteten ved at bruge ens værdier til at holde styr på verden, og samtidig kan værdier fungere som et slags kompas,” siger lektor Morten Frederiksen. – Foto: Henrik Brønsted\nEn ny undersøgelse om danskernes værdier viser polarisering mellem veluddannede, som stræber efter såkaldte postmaterielle værdier, og lavtlønnede, som i stigende grad vil sikre sig materiel tryghed. I modsætning til sydeuropæerne griber danskerne heller ikke til religionen i mødet med kriser, forklarer sociolog Morten Frederiksen, som er tovholder på Den Danske Værdiundersøgelse\nHvem vil vi være? Hvad vil vi kendes for?\nSådan lød de spørgsmål, statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) stillede, da han i sidste uge udskrev folketingsvalg.\nSociolog Morten Frederiksen har beskæftiget sig med netop de spørgsmål de seneste år. Han er lektor ved Aalborg Universitet og står i spidsen for Den Danske Værdiundersøgelse. Her kortlægger man – over intervaller på ni år – danskernes værdier på en række områder fra arbejdsliv til religion, fra politik til moral.\nFem gange over de seneste 36 år har danskere åbnet deres hjem for interviewere, som har medbragt et batteri af spørgsmål. Helt nøjagtigt 114 spørgsmål foruden en række underspørgsmål. I denne omgang har knap 1700 repræsentativt udvalgte danskere åbnet døren for en interviewer. De fleste spørgsmål er gået igen i alle undersøgelser siden 1981 og er højst blevet genformuleret for at tage højde for udviklingen i sproget. Målet med undersøgelserne har været det samme: at kortlægge, hvem vi er ud fra vores værdier.\nMen hvad siger vores værdier om, hvem vi er? Det har Morten Frederiksen naturligvis et bud på.\n”I en verden, som er overvældende og uoverskuelig, reducerer man kompleksiteten ved at bruge ens værdier til at holde styr på verden, og samtidig kan værdier fungere som et slags kompas.”\nGenerelt har undersøgelserne siden 1981 tegnet et billede af et land, hvor rigdommen voksede, og det samme gjorde tilliden, åbenheden, tolerancen og lykken. Når den nye udgivelse udkommer den 28. maj, kan man læse om et land med en tiltagende polarisering og usikkerhed.\nDa man senest lavede interview til studiet i 2008, havde Danmark i næsten to årtier oplevet økonomisk fremgang. Men så kom den økonomiske krise. Morten Frederiksen siger:\n”Vi fik arbejdsløshed og økonomisk usikkerhed, der har været terrorangreb i Danmark, vi har set en europæisk flygtningekrise, Ruslands invasion af Ukraine, Brexit og internationale spekulanter og banker, som har berøvet den danske statskasse for et milliardbeløb.”\nForandringerne i værdierne kan beskrives på flere måder. Morten Frederiksen skitserer en model, inspireret af den amerikanske politolog Ronald Inglehart og tyske sociolog Christian Welzel, som kan bruges til at vise værdiforandringer i moderniteten.\nMan skal se en matrix for sig. På den vandrette akse bevæger menneskets værdier sig fra overlevelsesværdier hen mod selvudfoldelsesværdier. Overlevelsesværdier er social sikkerhed, jobsikkerhed og politisk stabilitet. Selvudfoldelsesværdier er værdier, som handler om at udfolde sig som individ. Det er værdier som frihed, tolerance, kreativitet og selvbestemmelse. Sociologer betegner de værdier som postmaterielle værdier.\nDen lodrette akse har sin rod i traditionerne, religionen, nationalismen og familien og bevæger sig mod sekulære og rationelle værdier som ligestilling, kritik af autoriteter, pluralisme og fravær af tro.\nSkal man forklare udviklingen i danskernes værdier siden 1981, har befolkningen generelt bevæget sig mod selvudfoldelsesværdierne og mod det rationelle og sekulære. Og sådan er udviklingen fortsat. Men vel at mærke kun for den del af danskerne, som tilhører gruppen af vellønnede og højtuddannede. Omkring en tredjedel af befolkningen, som eksempelvis har håndværkeruddannelser eller er ufaglærte, har bevæget sig tilbage mod overlevelsesværdierne.\n”De bedst uddannede og vellønnede har tabt følgeskabet med den tredjedel af befolkningen, som er faglærte eller har lavere indkomster. Du kan sige, at de er gået fra værdier, som tilhører det senmoderne samfund, og har søgt tilbage i værdier, som er knyttet til det traditionelle industrisamfund. Man frygter for at miste sit job, har måske oplevet arbejdsløshed og stået med et hus, man ikke kunne sælge i forbindelse med krisen.”\nI de tidligere udgaver af undersøgelsen har der tegnet sig et entydigt billede af Danmark som et højtillidssamfund. Danskernes tillid til hinanden og til samfundets forskellige institutioner har været usædvanlig høj, og befolkningen har været enig om at have høj tillid. Da den seneste udgave udkom i 2008, svarede 73 procent, at man i almindelighed kunne stole på andre. Nu er svaret på det spørgsmål gået tilbage med tre procentpoint. Tilbagegangen dækker over forskelle. Tilliden polariseres.\nMennesker med erhvervsuddannelser eller kortere videregående uddannelser og mellem- eller lavindkomster har en formindsket tillid, mens den øvrige del af befolkningen har fortsat stigningen i tillid. Når forskerne ser på udviklingen i tillid, kan de se en sammenhæng mellem graden af tillid og det selvvurderede helbred. Mennesker med et dårligt helbred har i vidt omfang lav tillid.\n”Siden sidste undersøgelse har folk oplevet arbejdsløshed og økonomisk krise. Måske har man for første gang haft brug for at få dagpenge og oplevet, at dagpengesystemet er blevet forringet. Det er med til at udhule tilliden til det politiske system og betyder også, at man grundlæggende mister tillid til andre mennesker. Når man er under pres, begynder man at se andre mennesker i højere grad som konkurrenter. Vi har fået et samfund med større social ulighed, og det går ud over tilliden til andre mennesker.”\nGår man tilbage til den matrix, Morten Frederiksen for lidt siden skitserede for at vise værdiforandringerne i moderniteten, kan man observere en særlig dansk måde, som usikkerheden manifesterer sig på. I Danmark har krisen betydet, at nogle er gået tilbage mod at vægte social sikkerhed og jobsikkerhed. Andre steder i Europa har krisen betydet, at man har vægtet jobsikkerhed og kæmpet for den sociale sikkerhed, og samtidig har man flyttet sig på den lodrette akse og vægtet familie og religiøse værdier.\nDet sidste er ikke tilfældet i Danmark. Morten Frederiksen forklarer det ved en model, udviklet af den amerikanske sociolog Ann Swidler. Man kan kalde det værktøjskasse-modellen. I værktøjskassen har mennesket et sæt kulturelle redskaber, som man kan bruge til at håndtere forskellige problemstillinger med. Familien og religionen er sådanne værktøjer, men når det gælder Danmark, vurderer Morten Frederiksen, at disse redskaber ikke længere er at finde i værktøjskassen.\n”Her skiller Danmark sig ud i forhold til det sydlige Europa eller Tyskland, hvor kirken forbindes med velfærd. I Danmark lever religionen i sine egne rum.”\nMens tilliden er faldet, er stoltheden over at være dansk tiltaget. Den nationale stolthed er vokset støt siden 1981, og den nye undersøgelse er ingen undtagelse. Der er blevet markant flere, som svarer, at de er ’meget stolte’ over at være danskere.\n”Det er særligt folk med højere uddannelser, som er blevet mere stolte af at være danskere.”\nDet fund har undret forskerne, for man har haft en forventning om, at betydningen af national identitet ville aftage i takt med globaliseringen. Er væksten af national stolthed en følge af det politiske arbejde for at sætte fokus på det nationale, hvor man eksempelvis har søsat kanonprojekter og kåret stegt flæsk som nationalret? Det afviser Morten Frederiksen.\n”Det er ikke en stolthed knyttet til folket, men mere til, hvad vi som land har gjort og opnået, og ikke mindst opbygningen af en velfungerende velfærdsstat. Der er et sammenfald mellem bevidstheden om ’den danske model’ og den stigende stolthed.”\nSiden seneste udgave af værdiundersøgelsen har Danmark været kåret som det mest lykkelige folkefærd. Topplaceringen er ikke længere Danmarks, men vi er stadig blandt de mest lykkelige folkefærd. I værdiundersøgelsen spørges der om lykke og om livstilfredshed. Her er det værd at notere sig, at der er sket en væsentlig forøgelse af antallet af mennesker, som kan karakteriseres som ulykkelige.\nAntallet af ulykkelige har aldrig været højere end i denne nyeste udgave af undersøgelsen, hvor seks procent af befolkningen kan placeres i den kategori. Det er personer uden erhvervsuddannelse, arbejdsløse, enlige fraskilte, mennesker med dårligt helbred og dem med de laveste indtægter, når man husker at holde de studerende uden for.\nHvem vil vi være? Hvad vil vi kendes for? Sådan lød som nævnt de to spørgsmål fra statsminister Lars Løkke Rasmussen på vej ind i valgkampen. Hvis lektor Morten Frederiksen på baggrund af undersøgelsen skulle forklare en udenlandsk journalist, hvad der kendetegner danskernes værdier, ville han svare følgende:\n”Jeg vil sige, at vi er et samfund, som på nogle områder er blevet polariseret, ikke mindst når det gælder det materielle grundvilkår. Vi har været gennem en økonomisk krise, hvor det stærke danske sociale sikkerhedsnet og frihedsværdierne er blevet bevaret, men for en stor gruppe er der flyttet en usikkerhed ind i moderniteten.”\nAlle artiklerne kan læses på\nLykken svigter børnefamilierne. I hvert fald kan man se, at der blandt de 30-44-årige er et fald i den relative lykke og tilfredshed med tilværelsen. At have hjemmeboende børn er kilde til lykke og tilfredshed, og derfor undrer forskerne sig over, hvad der kan være grunden til den vigende lykke og tilfredshed med tilværelsen.\nAntallet af danskere, som er bekymret over indvandringen, er ikke vokset på trods af flygtningekrisen i EU. Bekymringen i forhold til udlændinge sigter ikke på etnicitet, men er snarere en materiel bekymring om, hvorvidt det påvirker ens mulighed for at få et job. Den bekymring er vokset hos håndværkere og ansatte på social- og sundhedsområdet.\nFlere er i tvivl om, hvorvidt det er godt for børn at være i vuggestue eller børnehave. Der er solid opbakning til en kultur, hvor begge forældre er på arbejdsmarkedet. Men modsat tidligere er der en voksende gruppe, som udtrykker en bekymring over, hvad konsekvensen er af at sende ens barn i daginstitution. Forskerne ser det som en følge af mistillid til de politiske prioriteringer på velfærdsområdet.\nDette er den tredje artikel, Kristeligt Dagblad har skrevet på baggrund af Den Danske Værdiundersøgelse 2017.


Regler for heste på døgnfold | regler om udegående heste\nRegler for heste på døgnfold\nHeste skal forberedes på at gå ude om vinteren. Heste, Fødevarestyrelsen tager sig af regler på veterinær- og fødevareområdet og sikrer,.\nisteren kan fastsætte regler om, at mærkning af heste skal foretages af personer, som er uddannet hertil\ndelige regler i dyreværnsloven, Loven finder ikke anvendelse på heste, som anvendes i forbindelse med teknisk\nDe små nøjsomme og døgnfold på græs - MIN teori. Pas særlig godt på ahornforgiftning af heste i år. Heste, der går på sommergræs,.\nJeg kan ikke huske hvordan det nu liige er mht. div. regler (EU) omkring hvornår det er lovligt at lukke hestene på døgnfold uden læskur...??? - er her nogen der.\nhest står opstaldet på har vi desværre lige fået ny.\nBenyttes folden af mere end fire heste på samme tid, Miljø- og fødevareministeren kan fastsætte regler om, at mærkning af heste skal foretages af personer,. Græsning fra 12-14 timer/dag til evt. døgnfold: Hvad skal du holde øje med? Flere studier har vist, at jo kortere tid heste og især ponyer er på fold,. Hej alle :) Jeg vil gerne høre hvornår i sætter jeres heste på døgnfold? Altså, hvor høje skal temperaturene være før i lukker dem permanent på døgnfold Krav til isolering af syge heste Trådte i kraft januar 2011: Forbud mod spiltove Regler og lovgivning omkring byggeri, etik, fodring, forsikring,. Vi og de øvrige hesteorganisationer har gennem flere år arbejdet hårdt på at få revideret loven, - Heste, der går i løsdrift - De gældende regler,.\nLov om hold af heste - landbrugsinfo\nte nærmere regler. Det gælder for blandt andet krav til uddannelse for Loven finder ikke anvendelse på heste, som anvendes i forbindelse med tekni\nske Hvis hesten skal slaktes må den være identifisert etter gjeldende regler om identifikasjon av hest.\nREGLER FOR STÆVNERIDNING I DANMARK. Ved afholdelse af ridestævner med Islandske heste er FEIF's Rule book gældende Alle klasser med flere på banen i.\nVær opmærksom på, at der omkring København er særlige regler for ridning på visse arealer. Særlige rideregler - Østsjælland; Badning med heste\nDisse heste kan ikke gå på døgnfold! Så er det sagt - ingen døgnfold, hvis de har nemt ved at tage på. Deres timer på græs skal begrænses til 4-6 timer.\nDe små nøjsomme og døgnfold på græs - MIN teori. Indtil jeg begyndte, at kigge på hvilke heste der blev forfangne og hvilke der ikke blev\nRegler for udlevering af ormemidlerIndtil den 1. august 1999 kunne midler til bekæmpelse af orm som kan leve indkapslede i lang tid i kroppen på voksne heste\nKryds vejen samtidig og hold samling på gruppen. Lad aldrig heste vente på hinanden på hver sin side af vejen. Hvilke regler er der for lys og lygter på biler\nHeste på græs Foderinf\nPå vegne af Beslagsmedemesterforeningen af 1980, 10 gyldne regler for ejer/rytter og andre heste med mudder på hov og ben ingen navne på boksdøren og. Vigtige regler for hold af heste i Danmark! Ligeledes bør tilbageholdelsessedlerne på heste, som ikke er afmeldt konsum opbevares i datoorden i mindst 5 år Skal du ud at køre med din eller andres heste, er det en god ide at sætte sig godt ind i reglerne inden. Der findes forskellige regler for transport af heste. Love og regler. Se lovjunglen på hesteområdet. Lov om hold af heste Lov nr. 205 af 28. februar 2017 Lov om ændring af lov om hold af heste -NY\nHvornår må hestene komme på døgnfold??? - Hyggesnak - heste-nettet\ne 2 dejlige heste og overlade Hestene står i boks/luftefold eller på fælles døgnfold i seperate hoppe.\nLæskur heste regler Døgnfold - læskur/ikke læskur - Skrevet af Lantino <3. Hegn til svi\nPå baggrund af udtalelser fra Dyreværnsrådet og Det Veterinære Sundhedsråd, Regler for udegående dyr i vinterperioden Krav om læskure til kvæg og heste\nRegler. Dette er både Det er kun mishandlede heste der kan komme til kontrol, på den måde kan du se hvordan det går med den mishandles helbred\nDansk Halbyggeri har det fulde overblik over alle de nye regler og tidspunkter for overgangsordningerne for de Skal der være mere end 4 heste på fold.\nFra omlægningen begynder, skal der føres logbog. Se regler for dokumentation. Det er ikke tilladt at have ikke-økologiske heste på en bedrift, hvor der er.\nRegler og gode råd på Darupgaard. hvis man ikke vil ha' hesten på døgnfold. Heste der ikke står på gården har ikke adgang til staldene\nregler for heste der går i løsdrift - Skrevet af line\ndst 1 gang om ugen med\nTrailerkørekortet skal være på plads. Hestetraileren skal være godkendt. Transportforordningen skal overholdes. Så kan du tage hesten med i trailere\nVed en vaccination danner hesten et højt indhold af anti-stoffer i blodet, således at den er maksimalt beskyttet, hvis den skulle møde den pågældende sygdom. Pt.\nProblem Lov om Hold af Heste stiller krav til størrelsen på de bokse, som heste opstaldes i. I henhold til § som opfyldte de gamle regler Lær alt om betting på hestevæddeløb med vores heste betting-guide. Ved at fortsætte med at bruge denne hjemmeside, så accepterer du vores regler og vilkår Det er muligt at vaccinere heste mod stivkrampe, influenza og herpes-virus. Herpes-virus er det samme som virus-abort.Virus i alle tre vacciner er dræbt, hvilket. Ad d) Der tilbydes foldordning efter følgende regler: Heste der ikke skal på døgnfold lukkes ud af hestepensionen på hverdage Efter at have fundet heste med høj feber og slinger på Holstebro Fra 2020 indføres der nye regler for den tilladte hastighed for folk der kører med.\nDet er størrelsen på dit dyrehold, der har betydning for, hvilke regler du er omfattet af. Besætninger af heste / ammekvæg / geder / får på dybstrøelse,. REGLER FOR UDSTILLING AF DYR På dyrskuepladsen leveres foder og halm til de udstillede dyr, Heste den 1. april. Kvæg, får,. Regler for hjemmesider (web) på ordningen og angive et link til ordningen, medmindre andet er aftalt fx. i almindelige forret-ningsbetingelser HUSK AT OVERHOLDE REGLERNE.! Regler for køb af mine heste.1. Du må IKKE ændre noget på hesten, udover udstyr og hale/man. 2. Du må ikke ændre noget på navnet. Det er nu en fornøjelse med heste på døgnfold selv om det nu var lidt køligt her til morgen ser hestene også ud til at trives med det�\nFra 1. januar 2019 skal heste til ranglistestævner og kåringer være vaccineret i henhold til FEIFs regler. kan i bedste fald ske på kun 8. Hvilke regler gjelder for transport av hest? Eksempler på slik transport er transport av kjæledyr der eieren er ansvarlig for transporten,.\nBekendtgørelse af lov om hold af heste - retsinformation\nLove/regler, heste - www.123hjemmeside.dk at en dyrlæge gennemførte ordinationer af antiparasitære lægemidler til heste på baggrund af resultater fra.\nHar vi vores egne to heste gående. og de kommer på døgnfold når vejret tillader det ca. maj- okt. Regler for annoncering\nRegler for ridning på Naturstyrelsens arealer Under punktet 'På stranden' her på siden kan du se, hvilke regler der gælder for færdsel med heste på stranden\nFind Heste og ponyer på GulogGratis.dk De bliver ydermere passet efter alle kunstens regler med smed, og de går på døgnfold om sommeren ?\nI byerne kan du holde op til fire voksne hunde med hvalpe under 18 uger og høns på visse betingelser, men ikke heste, får Du kan læse mere om regler og gode.\nOpstaldning på Fyn has 1,282 members. Her kan man tilbyde og søge opstaldning på Fyn. Der må gerne ligges både billeder og link i annoncerne Nye regler for virksomheder. De af Skatterådet fastsatte normalhandelsværdier for heste og kreatu-rer mv. for indkomståret 2018. På vegne af Gå til mit. Der skal være et link til mit stutteri/min hingst på føllets profil! Hvis disse regler ikke bliver overholdt, at købe en af mine heste igen Regler og konkurrencer for heste og ponyer Du finder mere detaljerede sundhedsregler på www.4h.dk. Heste Heste skal medbringe deres hestepas\nHvornår og hvor meget kan du lukke hesten på græs? - Equsan\nDet er noget hesten kan få på hovdet, Er der mange regler for ponygames? Hvor høj er en GP klasse for heste, hvis det er spring\nEt avismagasin for verdensmesterskaberne for islandske heste i 2015 i Herning. En ret stor opgave på 32 sider og vil ende i 25.000 eksemplarer. Issuu company log\nDa Sara Algotssons lastbil brændte på vejen hjem fra det internationale stævne i Sopot, Polen mistede den ene af hendes heste livet, mens den anden fortsat kæmper.\nEfterskoleår på ridesportslinje med masser af ridning og fællesskab omkring heste. Hestene går på døgnfold næsten hele sommeren,. Lovpligtig identifikation af heste. DNA regler, skal chipmærkeren udtage prøver til Dyrlæge noterer på skemaet,. Plads op til 7 ponyer, eller 5 heste. Halm, wrap osv kan købes af os for indkøbspris. og de kommer på døgnfold når vejret tillader det ca Regler for.\nNår I rider ud fra gården, skal I huske at overholde færdselsloven og gældende regler. - heste hører til på vejbanen - det er strengt forbud montere et solsejl på 3-4 hegnsstolper. Heste bør altid have adgang til frisk vand. Den hyppigste årsag til at heste bryder ud af folden, e Vi gør opmærksom på at det altid er ejers ansvar, FEIs regler for heste/ponyer, der skal starte internationale stævner under FEI. bedste start på arbejdslivet. For så er der nogle helt specielle regler for rideskoler med fodring, udmugning, pasning af mindre husdyr samt heste, lugning.\nDer er mange spørgsmål, regler, programmer og tilbud, når man er udstiller af dyr på Landsskuet. Svarene på mange af de generelle spørgsmål står i reglerne. Hvad hedder det når heste er på fold om natten? døgnfold. 100. Hvilken hest rider Anna på? Olaf. 100. Hvor megen rideskoleheste er der? 9. 100. Hvem ejer Rideskolen Om du er vild med sjove spil, spændende spil, dyrespil så vil du elske spil på heste. Der er nemlig lavet nye regler her i år 2018, hvilket betyder,.\nBEK nr 83 af 27/01/2010 - Bekendtgørelse om inseminering af heste - Miljø- og Fødevareministerie Hvis du er logget ind kan du tilføje hesten til Mine Heste, For at hesten kan findes ud fra navnet skal hesten allerede være oprettet på DRF Go På amukurs kan både kursister og virksomheder finde oplysninger om alle kurser inden for Jordbrugets I 2017 og 2018 er der en række nye regler og muligheder,.\nRegler for valgplakater; udmugning, pasning af mindre husdyr samt heste, lugning, bær- og Generelt skal unge under 18 år være opmærksomme på,. Heste på 4 år og derover skal revaccineres med intervaller, der ikke overskrider 12 måneder. Nedenstående regler gælder for heste og ponyer,.\nHesten er en tågænger, dvs. den går på spidsen af tæerne, og heste har på hver fod kun en enkelt tå, der svarer til menneskets langefinger eller midterste tå Regler for opbevaring at dybstrøelse skal have et tørstof indhold på minimum 30 procent og skal have ligget 3-4 måneder i Fast gødning fra heste Rydhave Slots Ride efterskole tilbyder en ridelinje med heste og naturen i centrum. Hestene er på døgnfold i sommerhalvåret,. Brugernavn: Kodeord: Hej og velkommen til, heste4livet.tk! Denne side handler om heste, da det er det er min hoppy. Både og tegne dem og ride dem REGLER FOR FÆRDSEL I - PÅ OG OMKRING - Du skal have taget ryttermærke 3 eller have færdigheder og viden svarende dertil for at lukke eller hente heste på.\nTok du klasse BE før 19. januar 2013, gjelder ikke begrensningen på 3500 kg for tilhengerens tillatte totalvekt. Regler for bruk av henger Du kan spille på resultaterne fra et eller flere løb Kuske deltager derfor kun med særligt fremavlede heste, der har deres egne regler som for. Følgende regler gælder for heste der skal starte stævner i Danmark uanset niveau: Danske heste hvorvidt din hest har et pas kan du læse mere på www.hestepas.d Med 14 heste på den betydningsfulde liste af heste, der står til rådighed, I tråd med at de nye regler for GPDR er trådt i kraft, er det dog vigtigt,. Du har mulighed for at sende din hest i træning på Blue Berry Hill. Vi modtager alle slags heste, nussen og pussen efter alle kunstens regler. Imens din.\nSærligt om heste: Husk at have en Heste til Norge, Schweiz og Lichtenstein - vælg EU eksport, da hestene skal køre på EU-regler. Brugervejledninger til. Du kan læse mere om de nye regler og deres betydning på Miljøstyrelsens hjemmeside. Det er generelt ikke tilladt at etablere dyrehold med kvæg, svin, heste, får. Nye regler for virksomheder. Bekendtgørelse om produktionsafgift ved slagtning, destruktion og eksport af heste. På vegne af Gå til mit virk. Heste / ponyer opstaldet på Højris SKAL være udmeldt fra konsum og de skal være tjekket for Hest, opstalder - døgnfold på græs : Pension Facilitetskort.\nDøgnfold - hvornår? - Skrevet af Michelle - HesteGalleri\nmig på hestens profil! 4. Hvis du sælger føllet/hesten at købe en af mine heste igen! Regler af bedækning. 1. Min hingst må ikke blive i dit spil! 2 This Sliding Bar can be switched on or off in theme options, and can take any widget you throw at it or even fill it with your custom HTML Code Indkomsten opgøres efter de almindelige regler og principper, fx statsskatteloven, Opgørelse af overskud sker på tidspunkt for indkomsterhvervelse VENTELISTE REGLER: Ring eller skriv mail (dato for henvendelse afgør plads på listen). Det gør jeg for at bruge min til på heste og ikke på kørsel Generelt: - Du skal være online minimum 1 gang om ugen, medmindre du har givet besked til os om ferie eller lignende. - Hvis du ikke har været online i 2 uger uden.\nDansk Ride Forbund - Lov om hestehol\nKære læser af Dansk Køre Forbunds hjemmeside, Vi arbejder hårdt på at få hjemmesiden up to date, men er lige pt presset af det trykte magasi Der bor seks heste på HesteSkolen. De går i løsdrift eller på døgnfold om sommeren, om vinteren i løsdrift, men nogle af dem kommer i boks om natten Regler for kørsel på kirkegården. Det er ikke tilladt at placere heste i formation el. lign. foran indgangen til kirken eller inden for det offentlige fortov.\nDansk Ride Forbund - Lov Om Hold Af Heste vedtage\nNår du fylder 16 år og har taget dit knallertkørekort, må du køre på knallert alle vegne. Læs om alle reglerne, forsikringer og indregistrering her Stambogsføring af Islandske heste, hvordan får jeg papirer på min islænder, omregistrering af heste, Hingste-regler for avl og bedækningstilladelse Den nyeste viden, de skarpeste analyser og de nyttigste værktøjer. Bliv klogere på alle landbrugsfaglige emner i vores online database Læs mere. Vi anvender cookies for at sikre at vi giver dig den bedst mulige oplevelse af vores website. Hvis du fortsætter med at bruge dette site vil vi antage at du er.\nHeste og landbrugsdyr - foedevarestyrelsen\nSå har jeg skabt et virtuelt liv med de skønneste heste for jer, som I kan gøre alt ved, fx i gæstebogen og Forum står på engelsk,. Alle heste fodres efter en individuel Hestene går ikke på døgnfold om sommeren. Skov- og Naturstyrelsen har opsat nogle regler for ridning i. Hestesport er sportsgrene, idræt og rekreative aktiviteter der har med heste at gøre. Nogle af de mest udbredte hestesportsgrene i verden er ridebanespringning. Billeder på eksempelvis Wikipedia og Flickr er også underlagt de samme grundlæggende regler om netbutikker ændrer ikke på de grundlæggende regler for.\nLov om hold af heste - Hesteloven kan du læse he\nI sommer månederne går de fleste heste på døgnfold og bliver fodret ekstra hvis/når der er behov. I vinter månederne er hestene på fold dagligt ca 4. Spillets regler 1. Du starter med én Man kan godt spille/skrive med flere brugere/heste på én gang! Der er ingen grund til at aftale med en anden bruger,.\nHvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com . Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem 377 heste i træning. Samtlige trænere har nu indsendt deres aktuelle træningslister til Dansk Galop, og i alt er der p.t. 377 heste i træning, hvilket er på. Championat regler; 2019. Heste. Jumper Rex Elliot-foto kommer snart Maestro-foto kommer snart Klik på billederne for at bladre og se fuld. Information om dækkener til heste og ponyer. Du kan fx få svar på kan hun ikke stå på døgnfold om der er faconsyet efter alle kunstens regler.


Optimal fodring af hunde og katte | Bella Dyreklinik\nSådan fodrer du din hund/kat optimalt\nDet kan være temmelig uoverskueligt at finde det bedste foder; der er så mange forskellige mærker og til meget forskellige priser. Skrevet af Karin Melsen |\nPå Bella Dyreklinik er vi uddannet indenfor ernæring af kæledyr, og vi hjælper gerne med at finde den optimale løsning til netop dit dyr.\nHvad er et godt foder?\nFoder med den rigtige sammensætning er medvirkende til at holde din hund eller kat sund og rask. Foderet skal være sammensat af kvalitetsråvarer, og skal indeholde de optimale mængder - hverken for lidt eller for meget - af alle de nødvendige næringsstoffer. Når man skal vælge foder, bør det både være "afbalanceret" og "fuldfoder". "Fuldfoder" betyder, at foderet indeholder alle de næringsstoffer, dyret har behov for.\n"Afbalanceret foder" tager hensyn til, at dyr i forskellig alder eller med forskellige levevilkår har forskellige behov. Desuden foretrækkes foder med høj fordøjelighed - det vil sige, at hunden eller katten ikke behøver at indtage store mængder, for at kunne opfylde deres behov. Dette betyder også at der ikke kommer så meget ud i den "anden ende".\nBella Dyreklinik tilbyder...\nPå Bella Dyreklinik forhandler vi kun foder, der er baseret på klinisk dokumenterede studier. Producenten kan og skal dermed løbende bevise, at foderet faktisk indeholder det de lover og lever op til strenge krav. Der bruges råvarer af god kvalitet og produkterne er lavet uden brug af genmodificerede ingredienser, kunstige smags- og farvestoffer eller for højt saltindhold.\nVi tilbyder foder fra VetPro, Hills, Royal Canin og Specific. Vi har selvfølgelig smagsgaranti på alt vores foder, og der er mulighed for rabatordninger. Er der noget vi ikke lige har hjemme kan det bestilles. Vi sælger desuden foder via vores Webshop.\nDyr i voksealderen har specielle ernæringsbehov, og har brug for de rigtige mængder af næringsstoffer igennem hele vækstperioden for at få en optimal udvikling. Det er i dette tidsrum, at dyrets knogler og muskler udvikles. Det anbefales derfor at fodre med hvalpe- / killingefoder, indtil dyret er 6-12 måneder gammel, afhængig af hvornår dyret når sin voksne størrelse.\nHvalpe af små og store racer har en meget forskellige vækstkurver, og der er derfor udviklet hvalpefoder til henholdsvis store hunderacer og mindre hunderacer.\nDen unge hund og kat\nVær opmærksom på, at dyrets behov ændres, hvis det neutraliseres. De kan have tendens til at tage på i vægt, hvorfor vi anbefaler at skifte til foder, der tager højre for dette. Ligeledes anbefaler visse producenter at man skifter fra hvalpefoder til juniorfoder undervejs i hundens opvækst.\nDen voksne hund og kat: Når hunden eller katten er udvokset (1-2 års alderen afhængigt af racen), har den brug for et foder og en fodermængde, der modsvarer dens aktivitetsbehov.\nDen ældre hund og kat: De ældre dyr har andre behov end de yngre - ofte er de mindre aktive end tidligere og er mere disponerede for aldersrelaterede sygdomme. Vi anbefaler derfor et fuldfoder, der er specielt fremstillet til de ældre dyr.\nDet syge dyr\nSom dyreklinik har vi mulighed for at forhandle "sygdomsdiæter" - det vil sige fodertyper, som er specielt fremstillet til det syge dyrs behov, hvad enten det er en akut tarmbetændelse, den kroniske nyresyge kat eller sukkersygepatienten (eksempler). Disse fodertyper forhandles kun hos dyrlægen, da de skal bruges med omtanke og på baggrund af dyrlægens diagnose og vurdering af patientens tilstand.\nDet overvægtige dyr\nOvervægt er usundt, uanset om man er dyr eller menneske, og slankekure er ikke nemmere at følge for dyrene end de er for deres ejere. Vi forhandler slankefoder med lavt energiindhold og øget fiberindhold, for at øge mæthedsfornemmelsen, og vi hjælper gerne med at planlægge slankekure, regelmæssig vejning på klinikken og så videre.\nKom ned på klinikken og få en snak om fodervalg, der opfylder din kat eller hunds behov.\nLæs mere her: Vetpro foder , royalcanin , Hillsfoder , specific.


Sali Kroatien - lejligheder, bolig, ferie, hoteller, indkvartering, oen Dugi otok\nHjemmeside » Northern Dalmatia » Sali\nSali, oen Dugi otok, Kroatien - lejligheder, hoteller\nMere information om indkvartering: http://www.zadar-apartments.co.uk/da/sali/\nTuristbureau - Anbefalet overnatning i Sali, Kroatien\nIndkvartering i centrum af Sali, op til 8 personer.\nPris 27 – 77 €\nLejligheden bestar af 2 sovevarelse, lille kokken og badevarelse. En parkeringsplads er garanteret at de besogende for varigheden af deres ophold. Lejlighederne er placeret i rolige omgivelser. Restaurant er 300 meter vak, havet er 500 meter vak, dykkercenter er CCA 500 meter fra beboelsesenhed. Lejlighederne er godt tilsluttet offentlig transport, er Lufthavnen ligger 23 km vak. 3 grunde bor du besoge byen Sali: rige gastronomiske tilbud, organiserede ture til narliggende destinationer, fred og stilhed i stedet uden stor menneskemangde.\nBillige hoteller i Sali, narliggende center.\nDenne lejlighed kan rumme op til 7 personer. Der er en parkeringsplads foran huset, der er forbeholdt for vore gaster. Tat pa alt, at fole at du er en del af den lokale scene. Beach er 300 meter fra beboelsesenhed, havet er 100 meter vak, kobmand er 20 meter vak, scuba center er CCA 300 meter fra beboelsesenhed, restaurant er 150 meter fra lejlighederne. Denne indkvartering ligger 23 km fra Zadar lufthavnen. Grunde til at besoge byen Sali: strande i stedet, muligheden for afgange pa interessante ture, rent hav, rige gastronomiske tilbud organiserede ture til narliggende destinationer.\nBillige lejligheder i Sali, med spektakulare udsigt over havet.\nStor solrig ferielejlighed i Sali med terrasse. Kroatiske sevardigheder i narheden: permanent udstilling af kirkekunst (21,1 km), Arkaologisk Museum i Zadar (19,9 km), Museum of Glass (20 km), Biograd na moru lokalhistorisk museum (22,3 km), Telascica Natur Vi straber efter at tilbyde vores gaster den bedst mulige service. Bedste strande i og omkring Sali: Bocac strand, Jaz strand, Vrulja -Janice (strand i Pakostane, 27,6 km fra byen Sali). Den kroatiske kyst indeholder en masse undersoiske huler, vrag af fly og krigsskibe. Fa dykkercentre i narheden: scuba center Nadji-Laguna Pakostane (byen Pakostane), dykkerklub Vranjak Sukosan (byen Sukosan). Hvorfor du bor besoge byen Sali: mulighed for pilgrimsrejse tur, rig gastronomiske tilbud, afsondret strande.\nBillige lejligheder til leje i Sali, op til 9 personer. Tat pa centrum af Sali, luksus indkvartering. Indkvartering i Sali, tat pa centrum af byen. Indkvartering i Sali, 50 meter fra centrum af byen. Billig overnatning i Sali, tat pa centrum af byen. Ferieboliger i Sali, priser er overkommelige. Tat pa centrum af Sali, satser er overkommelige. Tat pa centrum af Sali, luksus indkvartering. Ferielejligheder i centrum af Sali, priser fra 12EUR. Airconditionerede lejligheder i Sali, 50 meter fra centrum af byen. Indkvartering i centrum af Sali, op til 8 personer. Billige hoteller i Sali, narliggende center. Billig overnatning i Sali, Kroatien. Billige lejligheder i Sali, med spektakulare udsigt over havet. Billige hoteller i Sali, narliggende center. Lejlighederne er beliggende i centrum af Sali. Komfortabel indkvartering i Sali, narliggende center. Tat pa centrum af Sali, satser er overkommelige. Billig ferielejlighed i Sali, gratis parkering. Ferielejligheder i centrum af Sali, priser fra 13EUR. Ferielejligheder i Sali, 50 meter fra centrum af byen. Sunny ferielejligheder i Sall. Tat pa centrum af Sali, luksus indkvartering.\nLejligheder i Sali, Kroatien - Direkte kontakt\nPrivat indkvartering, lejligheder (nar Sali)


Sundhedsjobs.dk - En stilling som beskrivende radiograf til Billeddiagnostisk afdeling - Nordsjællands Hospital i Hillerød\nJobbet "En stilling som beskrivende radiograf til Billeddiagnostisk afdeling - Nordsjællands Hospital i Hillerød " er udløbet\nStillingen er ledig til besættelse fra 1. december 2021 eller efter aftale.\nDu vil være en del af et team på 5 beskrivende radiografer, hvor sparring og høj faglighed prioriteres.\nAntallet af beskrivende dage om ugen, samt arbejdstider kan aftales individuelt.\nDu skal kunne indgå i et hyggeligt beskriver team med et tæt og godt samarbejde\nDu medvirker til høj faglig udvikling og har fokus på kvalitet.\nDu er positiv og glad og bidrager til et godt arbejdsmiljø med arbejdsglæde og overskud\nFuldtids beskriver job med alsidige funktioner\nMulighed for satellit funktion på Frederikssund hospital\nMulighed for at fungere som fotograferende radiograf\nEn positiv og fleksibel afdeling med mulighed for faglig og personlig udvikling\nDygtige, engagerede og glade kollegaer\nSom beskrivende radiograf vil du være tilknyttet afdelingens muskuloskeletale team, som aktuelt består af 1 overlæge samt 4 beskrivende radiografer.\nUdover afholdelse af skadekonference varetages dækning af en callcenter funktion. Endvidere beskrives undersøgelser fra primærsektoren og der vil eventuelt være mulighed for oplæring i beskrivelse af undersøgelser udenfor det primære kompetence område.\nDer er løbende undervisning og vidensdeling for det fotograferende personale.\nVi er netop ved at påbegynde et spændende og tæt samarbejde med Fælles Akut Modtagelse, som indebærer tilstedeværelse på FAM i nye lokaler.\nStillingen er som udgangspunkt en fuldtidsstilling\nBilleddiagnostisk afdeling NOH består af radiologisk afsnit i Hillerød, Frederikssund, Sundhedshus i Helsingør samt klinisk fysiologisk og nuklearmedicinsk afsnit i Hillerød. I 2024/25 flytter vi til helt nyt hospital.\nLøn- og ansættelsesvilkår i henhold til gældende overenskomst, for ikke ledende personale på Sundhedskartellets område, indgået mellem bl.a. Dansk Sygeplejeråd og Danske Regioner. Stillingen er omfattet af lokal løndannelse\nDu er meget velkommen til at kontakte ledende overradiograf Peter Flensborg på 4829 4205 eller afdelingsradiograf Dorte Poulsen 4829 7390 såfremt du har spørgsmål og/eller er interesseret i at besøge os.\nAnsøgningen sendes elektronisk til:\nAfdelingsledelsen, Billeddiagnostisk afdeling\nAnsøgningsfrist den: 15. oktober 2021, kl. 12.00\nForventes at blive afholdt i uge 43.


ordnet.dk ordbøger og korpus på internettet - PDF\nDownload "ordnet.dk ordbøger og korpus på internettet"\n1 ordnet.dk ordbøger og korpus på internettet Af Henrik Lorentzen og Lars Trap-Jensen, Det Danske Sprog- og Litteraturselskab Ordnet.dk er et websted der giver samtidig adgang til to ordbøger og et tekstkorpus. Siden 2004 har Det Danske Sprog- og Litteraturselskab for en bevilling fra Carlsbergfondet og Kulturministeriet og støttet af Det Elektroniske Forskningsbibliotek arbejdet på at organisere data i en hensigtsmæssig struktur og udvikle en hjemmeside med en række af de funktioner der hører til i en digital ordbog. De enkelte elementer i resursen er blevet offentliggjort i den takt de er blevet klar til det. Med lanceringen af Den Danske Ordbog i en netudgave den 2. november 2009 er tiden kommet til at gøre status over projektet og redegøre for de valg der har skullet træffes undervejs. I det følgende gennemgås de enkelte dele, idet der dog gøres mest ud af Den Danske Ordbog som det senest tilkomne element på hjemmesiden. 1. Ordbog over det danske Sprog Ordbog over det danske Sprog (ODS) udgør både det første og det sidste element af ordnet.dk. Værket er blevet digitaliseret inden for rammerne af projektet og blev som noget af det første sendt til Kina for at blive indtastet af firmaet TQY DoubleKey i Nanjing. Figur 1: Digitaliseringsmodel for ODS 7\n2 Det skete i et samarbejde med den afdeling ved universitetet i Trier som havde været ansvarlig for den tilsvarende digitalisering af brødrene Grimms Deutsches Wörterbuch. Digitaliseringsmodellen er gengivet i skematisk form i figur 1, men eftersom de enkelte dele af processen er blevet beskrevet i andre artikler, henvises interesserede læsere hertil for nærmere detaljer (se fx Bojsen & Trap-Jensen 2005, Trap-Jensen 2006, hvorfra figur 1 er gengivet). Siden november 2005 har det digitaliserede værk været offentligt tilgængeligt, dog kun i en foreløbig version. Dels har de fem supplementsbind ikke kunnet ses i netudgaven, dels har værket kun været ret nødtørftigt indholdsopmærket. I begyndelsen var kun opslagsord, varianter og visse sammensætninger isoleret i den underliggende database; siden er oplysninger om ordklasse kommet til, mens resten af en artikel blot optræder som én tekstblok. I de indtastede filer er til gengæld alle den trykte bogs typografiske oplysninger bevaret så netudgaven har kunnet præsenteres i en bognær, læselig form. Det har imidlertid hele tiden været planen at de typografiske oplysninger skulle bruges som udgangspunkt for en egentlig indholdsmæssig opdeling af artiklerne. Kun derved bliver det muligt at præsentere indholdet i mere overskuelige blokke på skærmen og at søge i bestemte elementer, fx søgning efter långivende sprog, citater af en bestemt forfatter eller ord der er opstået i en bestemt periode. Denne opgave bliver også den sidste del af projektets første fase sammen med offentliggørelsen af supplementsbindene. I skrivende stund pågår dette arbejde stadig, og det forventes at en ny udgave af ODS på nettet kan præsenteres til sommeren Heri vil flere dele af artikelblokken være genkendt så artiklerne kan vises i ordnettets generelle design, og supplementsartiklerne vil ligeledes indgå. Det vil dog også i lang tid fremover være en opgave at raffinere indholdsstrukturen yderligere. Det samme gælder supplementsartiklerne: Kun helt nye artikler vil uden problemer kunne flettes sammen med hovedværkets artikler, mens artikler der tilføjer, ændrer eller sletter noget i eksisterende artikler, i første omgang blot bringes som et selvstændigt supplement til de pågældende artikler. Endelig bør det nævnes at ODS er blevet revideret indholdsmæssigt på et enkelt punkt. Mange af ordbogens citater er hentet fra samleværker der er udkommet væsentlig senere end originaludgaven, undertiden endda efter forfatterens død. Det kan nok forvirre mange brugere at læse kildeangivelser som Blich.(1920) og HCAnd.(1919), og vi har derfor opdateret kildebasen sådan at det af kildeforkortelsen fremgår hvornår det citerede værk er udkommet første gang. Derudover kan man også se årstallet for den udgave der citeres fra, hvis denne afviger fra førsteudgaven. Også dette vil slå igennem når den nye version offentliggøres. 2. KorpusDK En ny version af DSL s korpusresurser har siden foråret 2008 været tilgængelig under ordnet.dk. Set fra brugerens side er der ikke sket store, synlige ændringer i indholdsdelen. Det er de samme tekster man får adgang til som på det gamle site Korpus Ikke desto mindre skal navneændringen til KorpusDK signalere at det er noget nyt. Indtil videre er det mest hjemmesidens udseende og søgefunktionerne der har ændret sig for brugerne. Det har været prioriteret at give både eksperter og mere almindeligt interesserede mulighed for at søge præcist efter bestemte ord. Der tilbydes derfor tre forskellige måder at søge på: Standardsøgningen er den hurtige måde at søge efter et bestemt ord og se det i en konkordans. Hvis man vil lave mere raffinerede søgninger, tilbydes der en udvidet søgning hvor brugeren selv kan bygge søgeudtrykket op ved at tilføje flere ord og specificere antallet af mellemliggende ord, ordklasse og bøjningsform. Denne mulighed skulle gerne være selvforklarende og lige til at bruge af de fleste. Hvis man skal have det fulde udbytte og kunne formulere alle de søgninger som systemet kan håndtere, kræves det at man behersker det særlige søgesprog som korpusprocessoren CQP benytter. Søgemuligheden Formel søgning giver adgang til alle de søgninger der kan formuleres i CQP. Til gengæld kan man ikke forvente at almindelige 8\n3 brugere er fortrolige med den formelle syntaks, og derfor tilbydes denne søgning blot som en mulighed på linje med de to øvrige søgemåder. Figur 2: De tre søgemuligheder i KorpusDK Selvom det ikke er umiddelbart synligt, er der dog også sket en del på indholdssiden. En række fejl og uhensigtsmæssigheder i opmærkningen er blevet fjernet, ligesom der er sket en tilpasning af samspillet mellem data, søgemaskine og hjemmeside. Endelig skal det siges at vi løbende har modtaget nye tekster siden 2005, primært avis- og fagblade, men også i et vist omfang skøn- og faglitterære tekster. I øjeblikket arbejder vi på en model til forbedret opmærkning af de indkomne tekster som vil sætte os i stand til at offentliggøre dem i KorpusDK. Denne opgave udføres til dels i et samarbejde med Dansk Sprognævn inden for forskningsinfrastrukturprojektet DK-CLARIN. Dette projekt udløber med udgangen af 2010 eller forår 2011, og til den tid forventer vi at være klar med nyt indhold i KorpusDK. 3. Den Danske Ordbog Arbejdet med at klargøre Den Danske Ordbog (DDO) til internetudgaven kan opdeles i to hovedområder, dels revision af datastrukturen, dels tilføjelse og revision af indhold Datastruktur Overgangen til at vise data i en elektronisk version betød at vi ønskede at nedlægge mange af papirordbogens henvisninger. De giver god mening i det papirbundne, lineære format hvor brugeren slår ord op på alfabetisk plads og må hjælpes videre hvis den ønskede oplysning ikke befinder sig der. Det gælder fx stavevarianter som de officielle dobbeltformer og almindelige fejlstavninger; i den trykte ordbog optræder de som opslagsord der blot skal lede brugeren på rette vej: majonæse henviser til mayonnaise og akceptere til acceptere. Den slags tomme artikler er der ikke brug for i en elektronisk visning hvor man sikrer sig at variantformer knyttes til den korrekte opslagsform i data således at man altid kommer til den rigtige artikel hvis man som bruger indtaster en variantform der er registreret i ordbogen. Fx vil man ved indtastning af formen alexandriner finde opslagsordet aleksandriner fordi variantformen med x er registreret i denne artikel. Det kan diskuteres hvordan dette skal formidles til brugeren. Skal man blot få vist artiklen med den korrekte staveform uden kommentarer, eller skal man oplyse om at formen med x er en uofficiel, men udbredt variant? Man kunne også være 9\n4 endnu mere eksplicit og lade brugeren komme til en mellemstation hvor det oplyses at formen alexandriner ikke findes i ordbogen, men at vi i stedet kan tilbyde formen aleksandriner. Vi har skønnet at det er mest brugervenligt at komme direkte til artiklen, men med oplysning om den indtastede forms status. Hvis man søger på en fejlstavet form eller laver en slåfejl, kommer man ikke til en artikel, men får under overskriften Mente du... hjælp i form af et antal ordbogsartikler der ligner det indtastede. Figur 3: Artiklen aleksandriner i DDO En anden type papirhenvisninger der er blevet nedlagt, er de rene synonymhenvisninger hvor to ord har nøjagtig samme betydning og definitionen derfor kun bringes i den ene artikel, mens der henvises fra den anden. Et eksempel er absolutisme, som i den politiske betydning er synonymt med enevælde og peger på den artikel. I de tilfælde hvor henvisningsartiklen ikke indeholder supplerende information i form af fx brugsrestriktioner ( især talesprog, gammeldags, uformelt osv.), har vi ment at det var uproblematisk at hente definitionen og vise den i den oprindelige henvisningsartikel; samtidig gives henvisningsordet som synonym. Det sparer brugeren for at klikke sig videre. I data foregår det på den måde at den gamle henvisning, som tidligere gik til et ord, nu går præcist til en betydning ved hjælp af et unikt id-nummer. Arbejdet med henvisningerne har ikke kun handlet om at nedlægge henvisninger; for at muliggøre klik til korrekt opslagsord og korrekt betydning er der tværtimod indført en lang række nye henvisninger som findes i data, men kun er interessante og synlige for brugeren som klikmuligheder. I den trykte DDO optræder der i mange artikler synonymer, antonymer og ord fra samme ordfelt, de sidste indledt med markøren JF. Brugeren af papirordbogen forventes at slå en sådan henvisning op og selv kunne lokalisere den rigtige betydning, evt. efter at have valgt mellem homografer. I netudgaven vil vi gerne hjælpe brugeren helt hen til det korrekte sted ved at tilbyde en klikbar henvisning. I mange tilfælde, nemlig ved monoseme og ikke-homografe ord, har vi indført henvisningen automatisk, men hvis målet for henvisningen ikke var entydigt, har vi manuelt indsat en reference til den rigtige artikel og allerhelst også den rigtige betydning. Et eksempel: I artiklen strygeinstrument optræder synonymet stryger; dette ord har imidlertid to betydninger, dels musiker, dels musikinstrument. Henvisningen skal kun gå til den sidste betydning så man ved klik lander netop der. I øjeblikket fungerer en del af disse henvisninger som de skal, men der er også en del fejl eller 10\n5 upræcise henvisninger, så det er et område der skal arbejdes videre med. Et andet arbejdsintensivt område er disambiguering af ord i flerordsforbindelser. I den trykte DDO eller de underliggende data var det ikke angivet hvilket lemma der indgik i et givet flerordsudtryk, men det ønsker vi at gøre i den elektroniske version. Det har to formål, dels søgeteknisk, dels klikrelateret. I en trykt ordbog vil et flerordsudtryk typisk stå i én artikel, evt. med henvisning fra visse af de andre indgående ord. Den begrænsning er ikke aktuel i en elektronisk version hvor vi principielt gerne vil præsentere en ordforbindelse i alle de artikler den henter ord fra, således at talemåden råbe ulven kommer optræder i 3 forskellige artikler uden at brugeren behøver spekulere over hvilket ord vi har valgt at anbringe udtrykket under. For at muliggøre en sådan søgning og præsentation må vi forsyne de enkelte ordformer i udtrykket med en oplysning om hvilket lemma formen hører til. Første fase i den proces er automatisk, så der kan forekomme fejl, men målet er at minimere disse. Målet er også at de enkelte ord i en ordforbindelse skal være klikbare så man kan hoppe hen til den relevante artikel og også gerne den rigtige betydning. Ved meget almindelige ord bliver listen over flerordsforbindelser meget lang, fx optræder kommer (dvs. former af lemmaet komme) i ikke mindre end 179 faste udtryk. I brugergrænsefladen findes de i højre side under overskriften Faste udtryk, som i udgangspunktet er foldet sammen og kan foldes ud ved tryk på knappen +. I selve artikelvisningen, i midterfeltet, har vi ment at det blev for uoverskueligt med så mange faste udtryk, så hvis antallet overstiger 50, vises kun de udtryk der også optræder i den pågældende artikel i den trykte bog. Men de er fortsat klikbare fra den lange liste i højre side. På den måde håber vi at imødekomme forskellige brugeres forskellige behov, men det kræver selvfølgelig at systemet og opstillingen er gennemskuelige Indhold Hidtil har vi beskrevet hvordan datastrukturen er blevet forbedret og beriget, men der er også sket meget med ordbogens indhold så det ikke blot er en tro kopi af den trykte DDO der nu ligger på nettet. Det mest interessante er nok de nytilkomne artikler, dvs. ord der slet ikke er med i DDO på papir. Det drejer sig dels om nye ord og betydninger der ikke var dukket op eller etablerede da DDO gik i trykken, dels om ord og betydninger der principielt godt kunne have været med i DDO, men fx var lavfrekvente i ordbogens korpus. Den første type har vi valgt at promovere lidt mere ved at lade dem optræde i højre side af grænsefladen på DDO s forside; der præsenteres en tilfældig håndfuld som skifter når forsiden genindlæses, og det kan fx være trainsurfe, break even, voldsromantik, podcaste og bagstiv. En anden type opslagsord er de ca ord der optræder som orddannelseseksempler i bunden af de trykte DDO-artikler. Redaktionen er af Bergenholtz & Vrang (2004) blevet kritiseret for at tælle dem med som opslagsord, og i Lorentzen & Trap-Jensen (2004) imødegår vi kritikken ved at gøre gældende at selvom de ikke har egen artikel, har de dog fået redaktionel behandling i og med de er placeret under et (evt. flere) af de ord de er dannet af, og det er angivet hvilken betydning de knytter til sig. Vi har dog ønsket at give dem en mere udførlig behandling i netudgaven, og i første omgang er de nu alle beskrevet i selvstændige artikler med oplysninger om variantformer, ordklasse, evt. genus samt bøjning. En del af dem er også forsynet med definition og undertiden med citat. Det er selvfølgelig ikke helt nok, men i de kommende år vil en af redaktionens opgaver være at bringe denne gruppe artikler op på et mere tilfredsstillende niveau. I februar 2010 var der artikler uden betydningsbeskrivelse. Et særligt problem er lydskriften. I papirordbogen bruger vi Dania, der som bekendt er skræddersyet til dansk. Desværre kan den ikke uden videre vises på hjemmesider fordi den ikke er en del af Unicode. Vi har derfor valgt at bruge IPA i halvgrov notation som til gengæld kan vises i alle browsere. Under alle omstændigheder er det nok de færreste almindelige 11\n6 brugere der overhovedet er i stand til at tyde lydskrift. På længere sigt vil vi gerne tilbyde en eller flere levende udtaler sådan som det allerede kendes fra danske og udenlandske ordbogssider, og til den tid bliver lydskriften måske en sekundær oplysningstype som man kan vælge at undertrykke. En ny oplysningstype gemmer sig under overskriften Beslægtede ord. Det Danske Sprog- og Litteraturselskab har siden 2004 arbejdet sammen med Center for Sprogteknologi om at opbygge et leksikalsk-semantisk ordnet for dansk, et wordnet, ud fra primært definitionerne i DDO (se fx Pedersen & Asmussen 2006). Et wordnet er groft sagt et hierarkisk system hvor begreberne er ordnet efter over- og underbegreb, idet der samtidig gives andre semantiske oplysninger om fx genstandes dele, deres formål og typiske anvendelse, personers beskæftigelse m.m. Denne resurse blev offentliggjort i marts 2009 under navnet DanNet, og nu kommer de berigede oplysninger herfra hjem til deres udgangspunkt. I første omgang får man ved klik på knappen Beslægtede ord vist et begrebs overbegreb, eventuelle underbegreber samt sidebegreber, dvs. andre begreber med samme overbegreb. Fx har kaffekande overbegrebet kande, mens det har sølvkaffekande som underbegreb. Andre ord med kande som overbegreb er bl.a. termokande, mælkekande og tinkande. Knappen der trykkes på, er efter udviklerens ønske mærket Beta fordi funktionen endnu er ganske eksperimentel, og fordi der kan være fejl eller uhensigtsmæssigheder i dataene fra DanNet. Planen er dog på længere sigt at udvikle en søgeside til specifik begrebssøgning hvor man ikke bare søger på over- og underbegreber, men kan tilføje søgeparametre som fx funktion, indhold eller materiale. Det ville fx anbringe de tre ovennævnte kander i hver sin gruppe. Figur 4: Visuel fremstilling af kaffekande s relationer 12\n7 4. Integration af resurser Tanken bag ordnet.dk har fra starten været at de forskellige elementer skulle udnyttes på tværs og på den måde berige hinanden. DDO er jo en korpusbaseret ordbog, og en del af ordbogens korpus indgår i KorpusDK, så derfor var det nærliggende at lade den omstændighed komme brugerne til gode på forskellig vis. I den nuværende version sker det overvejende under overskriften Relaterede søgninger i skærmens venstrespalte. Her har brugeren altid mulighed for at komme fra et søgeresultat til den tilsvarende søgning i en af de andre baser. For Korpus- DK s vedkommende kan man vælge mellem en konkordanssøgning enten svarende til den indtastede streng eller til det pågældende lemma og søgning efter kollokationer, eller naboord som de kaldes i KorpusDK. Når man står i en artikel i DDO har man desuden mulighed for at se eksempler fra korpus på de kollokationer der bringes under overskriften Eksempler det sker ved at klikke på det lille Kikon der står efter kollokationen i det store midterfelt på skærmen. I KorpusDK kan man vælge at se en liste over faste udtryk med et bestemt ord der forekommer i DDO (jf. figur 5). Et klik på et af udtrykkene slår det pågældende udtryk op i korpus og viser resultatet i en konkordans. Figur 5: Faste udtryk fra DDO i KorpusDK Endelig har vi allerede set hvordan oplysninger fra DanNet er brugt som en ny oplysningstype i DDO under overskriften "Beslægtede ord". De nævnte muligheder er langt fra udtømmende. 13\n8 Man kan forestille sig frekvensangivelser for opslagsord, varianter og bøjningsformer, mulighed for korpussøgning på syntaktiske mønstre fra DDO's konstruktionsoplysninger, de tilsvarende muligheder fra ODS til et korpus over historiske tekster. Listen kan fortsættes yderligere, men indførelsen af mulighederne hører en senere fase til. Litteratur Bergenholtz, Henning & Vibeke Vrang 2004: Ny dansk ordbog i seks bind for sekretærer og forskere. LexicoNordica 11, s Bojsen, Else & Lars Trap-Jensen 2005: ODS, ODS-S og fremtiden (sammen med Else Bojsen). Peter Widell og Mette Kunøe (red.): 10. Møde om Udforskningen af Dansk Sprog, Århus 2005, s Lorentzen, Henrik & Lars Trap-Jensen 2004: Kommentarer til Henning Bergenholtz & Vibeke Vrang: Ny dansk ordbog i seks bind for sekretærer og forskere. LexicoNordica 11, s Pedersen, Bolette Sandford & Jørg Asmussen 2006: DanNet fra ordbog til et leksikalsksemantisk WordNet for dansk. LEDA-Nyt 42, s Trap-Jensen, Lars 2006: Digitaliseringen af den store danske ordbog et kapitel i historien om ODS på nettet. Referencen nr. 1, 2006, 36. årgang. Faggruppen for Referencearbejde, Bibliotekarforbundet, s Henrik Lorentzen seniorredaktør Det Danske Sprog- og Litteraturselskab Lars Trap-Jensen ledende redaktør Det Danske Sprog- og Litteraturselskab 14\nLEDA-Nyt nr. 49 April 2010\nLEDA-Nyt nr. 49 April 2010 ISSN 1603-7006 Redigeret af Inger Schoonderbeek Hansen, Henrik Lorentzen og Liisa Theilgaard Meddelelser fra bestyrelsen s. 2 Indkaldelse til medlemsmøde s. 3 Indkaldelse til


Windows 10 Tip: Slår til eller fra Print til PDF-funktion - WebSetNet\nAaronStuart November 19, 2018\nUdskriv til PDF er en ny funktion introduceret i Windows 10 at lade dig nemt konvertere og gemme dokumenter i PDF-format gennem en udskrivning uden at installere 3rd-part-PDF-værktøjer. Med denne funktion aktiveret, kan du glemme alle andre værktøjer, du nogensinde har brugt til at gemme PDF-kopier af alle typer dokumenter, uanset om det er en webside eller et JPEG / PNG-billede på din computer, et orddokument osv.\nDet er en af mine yndlingsfunktioner i Windows 10 som jeg ønskede kunne eksistere for længe siden. Den er tændt som standard, men hvis du ikke kan se den i dialogboksen Udskriv, er chancerne for, at den er slukket. Eller af denne grund virker denne nye funktion til Print til PDF ikke godt for dig eller forstyrrer det værktøj, du er tilfreds med, her er hvordan du kan slå den af.\nSådan aktiveres eller slukkes Udskriv til PDF-funktion\nÅben Indstillinger app, gå til Apps, rul ned til bunden og klik på linket "Programmer og funktioner" under afsnittet Relaterede indstillinger.\nVinduet Programmer og funktioner åbnes. Klik Slå Windows-funktioner til eller fra til venstre.\nI vinduet Windows Funktioner finder du funktionen Microsoft Print til PDF, der er angivet i midten af den fulde liste. Vælg den for at tænde funktionen eller rydde den for at slukke for den. Klik derefter på OK for at gemme ændringen.\ntags:PDF Portable Document Format Printer (computing) Windows 10 windows 10 pdf 인쇄 Увімкнення та вимкнення функцій windows