gode råd når skaden er sket - PDF\nDownload "gode råd når skaden er sket"\n1 En pjece til: Mennesker med handicap Professionelle Pårørende Netværk Socialt Udviklingscenter SUS Seksuelle overgreb mod mennesker med handicap gode råd når skaden er sket\n2 2 Seksuelle overgreb. Gode råd når skaden er sket Også mennesker med handicap udsættes for seksuelle overgreb men mange overgreb anmeldes aldrig Der findes ikke en samlet undersøgelse af seksuelle overgreb mod mennesker med handicap i Danmark. Vi ved derfor ikke præcist, hvor mange overgreb der finder sted. Men vi ved at mennesker med handicap mindst lige så ofte udsættes for seksuelle overgreb som mennesker uden handicap at mennesker med handicap ofte udsættes for flere seksuelle overgreb af den samme gerningsmand. Det gælder ikke i samme grad overgreb mod mennesker uden handicap at mange overgreb mod mennesker med handicap aldrig anmeldes til politiet. Hvem handler pjecen om? Pjecen handler både om mænd og kvinder. Om mennesker med fysisk og psykisk handicap. Og om mennesker med sværere og lettere handicap. Der er selvfølgelig stor forskel på disse menne sker, men i forhold til seksuelle overgreb er lighederne større: Ofre for overgreb har brug for støtte, uanset om de har et handicap eller ej. I pjecen skelnes derfor ikke mellem mennesker med fysisk og psykisk handicap. Der er dog en undtagelse: En enkelt side handler kun om seksuelle overgreb, hvor offer og måske også gerningsmand er mennesker med udviklingshæmning. Netop denne side er ikke relevant for mennesker med fysisk handicap. Langt flere seksuelle overgreb mod mennesker med handicap bør anmeldes til politiet. Langt flere ofre for overgreb bør støttes langt bedre både akut og på længere sigt. Men det kræver, at mennesker med handicap ved, hvilken støtte man kan få og hvor den findes. Det kræver også, at professionelle, pårørende og netværk ved, hvordan de kan støtte ofre for seksuelle overgreb. Derfor denne pjece.\n3 Seksuelle overgreb. Gode råd når skaden er sket 3 Fakta om overgreb Hvad er et seksuelt overgreb? Et seksuelt overgreb kan involvere fysisk kontakt. Men der kan også være tale om et overgreb, selvom gerningsmanden ikke rører ved sit offer. Eksempler på fysiske overgreb At kønsorganerne berøres, selvom man ikke ønsker det At andre dele af kroppen (for eksempel brysterne) berøres, selvom man ikke ønsker det At man tvinges til at røre gerningsmandens kønsorganer Hvem begår overgrebene? Seksuelle overgreb mod mennesker med handicap begås næsten altid af et menneske, som ofret kender. Meget ofte er gerningsmanden et menne - ske, som ofret er afhængig af eller modtager hjælp fra. Det kan være professionelle som hjælpere, chauffører eller ansatte på bo-, dag- og fritidstilbud. Det kan også være pårørende eller bekendte. Andre gange er gerningsmanden en anden bruger af det bo-, dag- eller fritidstilbud, som ofret benytter. At man tvinges til samleje. Eksempler på ikke-fysiske overgreb At gerningsmanden blotter sig At man tvinges til at klæde sig af At man tvinges til at se på pornografiske billeder At man udsættes for sexchikane: mundtlige seksuelle tilnærmelser, som man ikke ønsker.\n4 4 Seksuelle overgreb. Gode råd når skaden er sket Hvad siger Straffeloven? 216 Den, der tiltvinger sig samleje ved vold eller trussel om vold, straffes for voldtægt med fængsel indtil 8 år. 218 Den, der ved udnyttelse af en persons sindssygdom eller mentale retardering skaffer sig samleje uden for ægteskabet med den pågældende, straffes med fængsel indtil 4 år. Stk. 2. Den, der skaffer sig samleje uden for ægteskab med en person, der befinder sig i en tilstand, i hvilken den pågældende er ude af stand til at modsætte sig handlingen, straffes med fængsel indtil 4 år, medmindre forholdet er omfattet af Den, der er ansat eller tilsynsførende ved fængsel, forsorgshjem, børne- eller ungdomshjem, hospital for sindslidende, institution for personer med vidtgående psykiske handicap eller lignende institution, og som har samleje med nogen, der er optaget i institutionen, straffes med fængsel indtil 4 år. 224 Bestemmelserne i a finder tilsvarende anvendelse med hensyn til anden kønslig omgængelse end samleje. 225 Bestemmelserne i og a finder tilsvarende an ven - delse med hensyn til kønslig om - gængelse med en person af samme køn. 232 Den, som ved uterligt forhold krænker blufærdigheden eller giver offentlig forargelse, straffes med fængsel indtil 4 år eller under formildende omstændigheder med bøde. Et seksuelt overgreb er et seksuelt overgreb uanset om ofret har et handicap eller ej Hvornår er sex overgreb? Der er tale om et seksuelt overgreb, når et menneske påtvinger et andet menneske en seksuel handling, som dette menneske ikke ønsker. Fordi han eller hun: ikke har givet sit samtykke er presset til at give sit samtykke. Er mennesker med handicap særligt udsatte? Nogle mennesker med handicap har svært ved at sige nej til uønsket seksuel kontakt. Enten fordi et fysisk handicap gør det vanskeligt at tale. Fordi manglende kropssprog gør, at der kan siges nej med munden men ikke med kroppen. Eller fordi udviklingshæmning gør det svært at sige fra. Derfor er der også tale om et seksuelt overgreb, hvis man: ikke har sagt nej fordi man ikke er i stand til det.\n5 Seksuelle overgreb. Gode råd når skaden er sket 5 Da jeg var ung, gik jeg til svømning. Jeg er blind, så en af medarbejderne kørte mig frem og tilbage. Det skete altid bag i hans bil. Det blev ved, indtil jeg holdt op med at gå til svømning. Bagefter fik jeg det dårligere og dårligere og begyndte i samtaleterapi, men jeg sagde ikke noget om det. Efter at jeg er blevet voksen, har jeg opsøgt terapeuten igen. Hun fortalte, at hun havde haft mistanke om, at jeg havde været udsat for seksuelle overgreb, men at hun dengang havde valgt ikke at sige det til mig. Det gjorde mig rasende. Jeg har jo aldrig fået sagt det til nogen. Jeg føler mig stadig uren og ækel. Offer for seksuelt overgreb Når overgrebet er sket Der skal gøres noget! Mange seksuelle overgreb kan forebygges men desværre ikke alle. Vi ved, at seksuelle overgreb finder sted. Derfor er det vigtigt at vide, hvad der kan og skal gøres, når skaden er sket. Offentligt ansatte som får mistanke eller viden om seksuelle overgreb mod børn og unge, har pligt til at underrette kommunen. Kommuner som får kendskab til overgreb mod børn og unge, har pligt til at anmelde dem til politiet. Men det er vigtigt at vide, at man ALTID bør reagere på seksuelle overgreb. Uanset om ofret er barn eller voksen og om man selv er offentligt ansat eller ej. Nogle gange reagerer pårørende, venner eller professionelle ikke, selvom de har mistanke eller viden om, at der er sket et seksuelt overgreb. De tror måske, at det er bedst for ofret ikke at rippe op i den svære og ubehagelige oplevelse. Alle ofre for seksuelle overgreb lider under overgrebene og har behov for støtte. Mennesker med handicap er ingen undtagelse. Det er forskelligt fra menneske til menneske, hvilken støtte, der er behov for. Men forskellene drejer sig ikke om, hvorvidt man har et handicap eller ej. Både mennesker med og uden handicap kan have svært ved at bearbejde, at de har været udsat for et seksuelt overgreb. Men de fleste får det værre, hvis overgrebet forties. Der findes ikke acceptable overgreb. Der findes ikke gode grunde til ikke at gribe ind. Overgrebene skal stoppes. Ofret skal støttes og hjælpes. Gerningsmanden skal anmeldes og eventuelt behandles. Hvis ingen griber ind, bliver personen både offer for seksuelle overgreb og offer for omverdenens manglende støtte.\n6 6 Seksuelle overgreb. Gode råd når skaden er sket Hvad kan du gøre, hvis du er blevet Du har ret til hjælp og støtte Det er en frygtelig oplevelse at blive udsat for et seksuelt overgreb. Derfor har de fleste ofre brug for støtte i tiden efter over - grebet. Men det kan være svært at søge hjælp og støtte. Der er flere ting, du kan gøre, hvis du er blevet udsat for et seksuelt overgreb. På disse sider er nogle forslag. Nogle kan hjælpe dig akut. Andre kan støtte på længere sigt. Du ved selv, hvilken støtte du har behov for. Du bestemmer selv, hvem du vil opsøge og hvornår. Hvor kan du søge hjælp og støtte? Fortæl et menneske, du stoler på, at du har været udsat for overgreb for ek - sempel en ven, en pårørende eller en medarbejder på bo-, dag- eller fritidstilbud. Det kan være svært at fortælle om seksuelle overgreb. Men et menne ske som du stoler på, kan støtte dig og eventuelt hjælpe dig med at tage kontakt til støttetilbud og/eller politi. Kontakt et rådgivnings- eller behandlingstilbud, som er specialiseret i at støtte ofre for seksuelle overgreb. Stederne er forskellige, men tilbyder bl.a. samtaler, støtte, psykologbistand og lægeundersøgelser. Hvis du selv ønsker det, kan tilbuddene desuden hjælpe dig med at kontakte politiet. På side 11 i denne pjece kan du finde navne, adresser og telefonnumre på rådgivnings- og be - hand lingstilbud. Tag kontakt til en brugerorganisation. En del brugerorganisationer tilbyder støtte og rådgivning eller formidler kontakt til andre, der kan hjælpe. Fortæl din praktiserende læge om overgrebet. Lægen har tavshedspligt. Gen - nem din læge har du mulighed for at få økonomisk støtte til konsultationer hos en psykolog. Opsøg en psykolog. Alle ofre for seksuelle overgreb har det svært. Mange er bange og har skyldfølelse. Mange føler sig urene og beskidte. Det kan tage lang tid at komme sig over disse følelser. Det kan være svært at bearbejde uden professionel hjælp.\n7 Seksuelle overgreb. Gode råd når skaden er sket 7 udsat for et seksuelt overgreb? Hvordan kan politiet hjælpe dig? Seksuelle overgreb er strafbare og kan anmeldes til politiet. Du har ikke pligt til at anmelde, at du er blevet udsat for et overgreb. Men der kan kun rejses straffesag mod gerningsmanden, hvis overgrebene anmeldes. Du kan både anmelde seksuelle overgreb, som lige har fundet sted og overgreb, som fandt sted for flere år siden. Men jo ældre sagen er, jo oftere vil sagen blive opgivet. Det kan nemlig være sværere at bevise, at overgrebet har fundet sted, hvis der ikke længere findes spor på dig, gerningsstedet eller gerningsmanden. Hvis du ønsker at anmelde overgrebet til politiet og netop er blevet udsat for et fysisk seksuelt overgreb så gå ikke i bad først. Politiet vil nemlig tilbyde dig at blive undersøgt af en læge. Lægen leder efter spor fra overgrebet, og de kan være vigtige beviser i en eventuel retssag. Sporene kan for eksempel være rifter og blå mærker eller sædpletter på din krop eller dit tøj. NOGLE SPOR KAN FORSVINDE, HVIS DU GÅR I BAD FØR LÆGE - UNDERSØGELSEN. Hvad sker der, når et seksuelt overgreb anmeldes til politiet? Hvis der er fysiske skader eller eventuelt andre fysiske spor på din krop efter overgrebet, tilbyder politiet dig en lægeundersøgelse. Den skal foretages af en læge, som er uddannet til at undersøge dig på den mest skånsomme måde. Nogle gange tages fotografier, der kan dokumentere skaderne. Du afhøres af politiet. De spørger om detaljer omkring overgrebet. Politiet går i gang med at efterforske sagen. De samler beviser, indhenter vidneudsagn, afhører den mulige gerningsmand. Seksuelle overgreb sker oftest uden vidner. Derfor kan de være meget svære at bevise. Hvis anklagemyndigheden vurderer, at der er grundlag for det, sigtes gerningsmanden for overgrebet og en retssag går i gang. Der kan gå flere måneder fra et overgreb anmeldes, til retssagen starter. På baggrund af beviser, vidneudsagn etc. vurderer domstolen, om den tiltalte er skyldig i anklagen og kan straffes. Tag gerne et menneske med, som du stoler på. En politianmeldelse kan være en barsk oplevelse, for politiet vil bede dig om en meget detaljeret beskrivelse af overgrebet. Hvis du er i tvivl, om du vil anmelde et seksuelt overgreb, kan du kontakte et center for voldtægtsofre. Her kan du få støtte og krisehjælp. Du kan desuden få foretaget en lægeundersøgelse med det samme men vente med at tage stilling til, om overgrebet skal anmeldes til politiet. På side 11 i denne pjece kan du finde navne, adresser og telefonnumre på centrene.\n8 8 Seksuelle overgreb. Gode råd når skaden er sket Hvad kan medarbejdere gøre? Støt ofret! Alle ofre for seksuelle overgreb har behov for støtte. Her har du som medarbejder på bo-, dag- og fritidstilbud en vigtig rolle. Du kan selv støtte ofret. Du kan hjælpe ofret med at søge akut professionel rådgivning og støtte på et rådgivnings- eller be - handlingstilbud og eventuelt med at an - melde overgrebet til politiet. På længere sigt kan du støtte ofret i at søge og tage imod støtte, for eksempel hos en psykolog eller på et krisetilbud. Der er gode erfaringer med terapi, også til mennesker som ikke har talesprog. Tag initiativ til, at din arbejdsplads formulerer en politik omkring seksuelle overgreb! En politik omkring seksuelle overgreb kan forebygge mange overgreb. Samtidig kan den indeholde procedurer for, hvad der skal gøres, hvis der alligevel sker seksuelle overgreb. Gør noget! Offentligt ansatte, som får mistanke eller viden om seksuelle overgreb mod børn og unge, har pligt til at underrette kommunen. Kommuner, som får kendskab til overgreb mod børn og unge, har pligt til at anmelde dem til politiet. Det er vigtigt at vide, at man ALTID bør reagere på seksuelle overgreb. Uanset om ofret er barn eller voksen. Uanset om man selv er regionalt eller kommunalt ansat og ofret er et menneske, som er afhængig af ens hjælp. Og uanset om gerningsmanden er en kollega, en af ofrets pårørende, et menneske fra ofrets netværk eller en af tilbuddets øvrige brugere. Leg ikke detektiv! Ofre for seksuelle overgreb har som sagt brug for støtte. Men hvis et seksuelt overgreb anmeldes til politiet, er det vigtigt, at ofret ikke taler for meget med andre om over grebet inden politiafhøringen. Hvis der bliver en straffesag, kan det nemlig be - laste hans eller hendes troværdighed som vidne. Den tiltaltes forsvarer kan pege på, at minder og forklaringer er blevet fordrejede. Samtidig kan det ødelægge dit eget vidneudsagn. Der kan gå et par dage, før afhøringen finder sted. Det kan være svært at lade være at tale med ofret om overgrebet i disse dage. Men spørg kun om så meget, som du har brug for til at kunne hjælpe akut! Kend tegnene på, at der kan være sket et seksuelt overgreb Også som fysioterapeut, ergoterapeut eller praktiserende læge kan du være en af de nærmeste til at opdage, at der kan være sket et seksuelt overgreb mod en patient eller en bruger. Desværre viser erfaringer, at nogle professionelle ikke er opmærksomme på, at seksuelle overgreb mod mennesker med handicap finder sted. En del kender ikke tegnene på, at der kan være sket et overgreb. I pjecen Seksuelle overgreb mod menne - sker med handicap gode råd om at se og forebygge overgreb, som er udgivet i samme serie som denne pjece, kan du få mere viden og gode råd. Mange mennesker med handicap be nyt ter sig af bo-, dag- og fritids tilbud. Som leder, ansat eller frivillig på sådan et tilbud har du en vigtig rolle, hvis der er sket et seksuelt overgreb mod et menneske med handicap.\n9 Seksuelle overgreb. Gode råd når skaden er sket 9 Når offer og/eller gerningsmand er mennesker med udviklingshæmning Hvis du er medarbejder på et tilbud, hvor brugerne er mennesker med udviklingshæmning, skal du være opmærksom på nogle særlige forhold, hvis der sker et seksuelt overgreb, hvor ofret og måske også gerningsmanden er mennesker med udviklingshæmning. Hvad siger Straffeloven? 218 i Straffeloven handler særligt om seksuelle overgreb, hvor ofret er et men neske med udviklingshæmning. I 218 står, at der er tale om et strafbart overgreb, hvis gerningsmanden udnytter en persons udviklingshæmning til at skaffe sig samtykke til en seksuel handling. For eksempel når ofret siger ja uden at forstå, at han eller hun har ret til at sige nej. Et overgreb er altid et overgreb! Når både offer og gerningsmand er mennesker med udviklingshæmning, anmeldes overgrebene ikke altid til politiet. Nogle gange skyldes det, at medarbejdere på bo-, dag- og fritidstilbud vurderer, at gerningsmanden ikke ønskede at skade ofret, men bare savnede et knus. Eller ikke kunne gennemskue konsekvenserne af sine handlinger. Det er ofte sandt. Men: Seksuelle overgreb er altid overgreb. Uanset om gerningsmanden er et menneske med udviklingshæmning. Og uanset hvorfor overgrebet begås. Seksuelle overgreb er kan være traumatiske for den, det går ud over. Uanset om ofret er et menneske med udviklingshæmning. Seksuelle overgreb er strafbare. Uanset om offer eller gerningsmand er menne - sker med udviklingshæmning. Også gerningsmanden har behov for støtte Mennesker med udviklingshæmning, som begår lovovertrædelser, er fritaget for straf. Alligevel er det vigtigt, at overgreb anmeldes til politiet. Mennesker med udviklingshæmning kan nemlig dømmes til an - bringelse i institution eller til kriminalpræventivt tilsyn i det sociale system. Formålet med dommene er at forebygge nye lovovertrædelser blandt andet ved at støtte og behandle den dømte. Måske er gerningsmanden et menneske med udviklingshæmning, som bruger det bo-, dag- eller fritidstilbud, hvor du er ansat. Husk at også gerningsmanden har behov for hjælp og støtte. Og at den bedste støtte aldrig er at se den anden vej! Når mennesker med udviklingshæmning begår seksuelle overgreb, er ofrene især andre mennesker med udviklingshæmning. Nogle gange kan man have mistanke om, at et menneske med udviklingshæmning har begået et overgreb mod en af tilbuddets andre brugere, men alligevel sigtes den mistænkte ikke. Måske på grund af manglende beviser, måske fordi der faktisk ikke er sket et overgreb endnu. I de tilfælde er det vigtigt at overveje, hvordan tilbuddet selv kan være med til at forebygge, at der kommer til at ske et overgreb. Overvej hvilken støtte den mistænkte har behov for. Inddrag for eksempel en sek - sualvejleder. Ofre for seksuelle overgreb har for det meste behov for støtte.\n10 10 Seksuelle overgreb. Gode råd når skaden er sket Hvad kan pårørende og netværk gøre? Mange seksuelle overgreb kan forebygges men desværre ikke alle. Vi ved, at seksuelle overgreb finder sted. Derfor er det vigtigt at tage stilling til, hvad der kan gøres, når overgrebet er sket. Nedenfor er forslag til, hvad du kan gøre, hvis din pårørende eller ven benytter et bo-, dag- eller fritidstilbud. på forhånd Kontakt det bo-, dag- eller fritidstilbud, som din pårørende eller ven benytter. Nogle tilbud har formuleret en politik omkring forebyggelse af seksuelle overgreb. Her beskrives også, hvordan ofret støttes, hvis skaden er sket både akut og på længere sigt. Spørg om bo-, dageller fritidstilbuddet har en sådan politik! Kontakt regionen eller socialforvaltningen i kommunen. Spørg, hvad din region eller kommune gør for at forebygge seksuelle overgreb på deres tilbud. Spørg, om der er procedurer for, hvem der gør hvad, hvis der sker et seksuelt overgreb. hvis overgrebet er sket Tro på din pårørende eller ven, hvis han eller hun fortæller dig om et overgreb. Tro på dig selv, hvis du opdager tegn på, at der er sket et seksuelt overgreb. Hvis du er i tvivl, så lad tvivlen komme ofret til gode. Støt ofret i at kontakte et rådgivningseller krisetilbud, som er specialiseret i at støtte ofre for seksuelle overgreb. Støt ofret i at anmelde overgrebet til politiet. Hvis din pårørende eller ven er bruger i et bo-, dag- eller fritidstilbud, kan du tage kontakt til en af medarbejderne på stedet. De kan hjælpe dig med at støtte ofret og eventuelt anmelde overgrebet til politiet. på længere sigt Mange ofre for seksuelle overgreb har behov for støtte i en længere periode efter overgrebet. Støt ofret i at søge og tage imod støtte, for eksempel hos en psykolog eller på et krisetilbud. Hvis du selv får behov for støtte Det kan være svært at rumme, at ens ven eller pårørende har været udsat for et overgreb. Det kan være svært at finde ud af, hvordan man bedst støtter ofret. Måske får du selv behov for støtte? Kontakt din læge, en bruger- eller pårørendeorganisation eller et rådgivningstilbud, som er specialiseret i at støtte ofre for seksuelle overgreb. En del af dem tilbyder også støtte og rådgivning til ofrets netværk.\n11 Seksuelle overgreb. Gode råd når skaden er sket 11 Her kan du søge hjælp Der er flere steder i landet, man kan henvende sig, hvis man har brug for hjælp, én at snakke med eller for rådgivning til at støtte et menneske med handicap, der har været udsat for et seksuelt overgreb. Ud over adresserne på listen her kan man altid henvende sig til den praktiserende læge, socialforvaltningen i kommunen eller det lokale politi. Rådgivningstilbud ULF seksualrådgivning Har du spørgsmål om seksualitet eller har du haft en ubehagelig seksuel oplevelse kan du tale, maile, chatte med seksualvejleder Steen Holme - gaard Hansen. Seksualrådgiv ningen har åben for henvendelse hver mandag kl Telefon JanusCentret JanusCentret tilbyder rådgivning til professionelle og ambulant behandling til drenge og piger i alderen år med seksuelt krænkende adfærd. Janus Centret ligger i Københavns centrum. Telefon SISOs telefonlinje Videnscenter for sociale indsatser ved seksuelle overgreb mod børn har oprettet en telefonlinje, hvor alle der arbejder med børn og unge, kan få konsulentbistand i sager om seksuelle overgreb. Telefon Akut støtte og behandling Centre for voldtægtsofre Centrene tilbyder hjælp og støtte samt lægeundersøgelse. Henvendel - sen skal helst ske inden for 48 timer efter over grebet. Centre for voldtægtsofre er placeret på eller i forbindelse med sygehuse eller skadestuer. København: Telefon Odense: Telefon Århus: Telefon Kolding: Telefon , afvent klartone, tast 7800 Aalborg: Telefon Herning: Telefon Hillerød: Telefon Bornholm: Telefon Teamet for seksuelt misbrugte børn Rigshospitalet Juliane Marie Centeret Blegdamsvej 9, 2100 København Ø Telefon Center for Børn udsat for Overgreb (CBO) Århus Universitetshospital Århus Universitetshospital, Skejby Brendstrupgårdsvej Århus N Telefon Frivillig rådgivning Center for seksuelt misbrugte Fyn Kongensgade 72, 1.sal, 5000 Odense Telefon Christine Centret Skolebakken 5, 8000 Århus C Telefon Foreningen mod incest i Nordjylland hjaelp.html FrejaCentret Norgesgade 7, 6700 Esbjerg Telefon Joan-Søsterne Dannerhuset Nansensgade 1, 1364 København K Telefon KRIS - Kristen Rådgivning for Incestofre og Seksuelt misbrugte Fredens Torv 2, 8000 Århus C Telefon Kvisten Århus Støttecenter Brendstrupvej 72 E, kld Århus N Telefon Kvisten Viborg Vesterbrogade 1, 8800 Viborg Telefon Støttecenter mod Incest i Danmark Thorvaldsensvej 3, 1123 København K Telefon Professionel rådgivning AlbaHus AlbaHus er et rådgivnings- og behandlingshus for mennesker berørt af seksuelle overgreb. AlbaHus yder rådgivning og psykologisk behandling samt formidler faglig viden om seksuelle overgreb. Telefon Incestcenter Fyn Mageløs 1, 1. sal, 5000 Odense Telefon Brugerorganisationer ULF Udviklingshæmmede Landsforbund Telefon Landsforeningen LEV Telefon DH Danske Handicap organisationer Telefon Dansk Blindesamfund Telefon Danske Døves Landsforbund Telefon Teksttelefon Telefon\n12 SUS Socialt Udviklingscenter Seksuelle overgreb mod mennesker med handicap: Gode råd når skaden er sket Her kan du få mere at vide Redigeret udgave juni 2010 Udgivet af: Socialt Udviklingscenter SUS Nørre Farimagsgade København K Tekst: Pernille Gru nberger Foto: Karl Bloosfeldt Layout: Christian Schmidt Tryk: Prinfovejle Oplag: ISBN: Genoptrykt med støtte fra Servicestyrelsen Litteratur Seksuelle overgreb mod mennesker med handicap et litteraturstudie Elsebeth Kirk Muff, Socialt Udviklingscenter SUS, 2001 Forebyggelse og håndtering Seksuelle overgreb mod mennesker med psykisk funktionsnedsættelse Socialt Udviklingscenter SUS, 2004 Seksuelle overgreb mod børn og unge med handicap. En kvantitativ og kvalitativ undersøgelse af omfanget og karakteren af seksuelle overgreb Socialt Udviklingscenter SUS og SISO (Videnscenter for sociale indsatser ved seksuelle overgreb mod børn), Hjemmesiden indeholder bred viden om temaet Seksuelle overgreb mod menne - sker med handicap. På hjemmesiden kan du finde redskaber til forebyggelse og håndtering af seksuelle overgreb, seksualog forebyggelsespolitikker, litteratur- og linkshenvisninger og materiale til undervisningsbrug. Hjemmesiden henvender sig til fagfolk og studerende, der arbejder med mennesker med handicap, som har behov for viden og metoder til at forebygge seksuelle overgreb. Sexologi: En bog for professionelle og forældre om udviklingshæmmede menneskers sexualitet Jørgen Buttenschøn, Forlaget EIBA-Press, 2001 Vejledning: Seksualitet uanset handicap Socialministeriet, 2001


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - 112 - Brand i grill\nBrand i grill\nNatten til fredag udbrød der brand i en tidligere grill.\n07. september 2018 kl. 11:28 Af John Karlsen\nLolland-Falster Brandvæsen blev kort før klokken 4 natten til fredag kaldt til Grillen næsten lige overfor brandstationen på Kidnakken i Maribo.\nDet brændte på et toilet i tilknytning til grillen.\nMens ilden på toilettet blev bekæmpet, måtte røgdykkere skaffe sig vej ind i selve grillen, som var helt fyldt med røg.\nSkadesservice er tilkaldt, og hos politiet vil man undersøge årsagen til branden i den i øvrigt lukkede grill.\nBørnefamilier fra Nykøbing reddet fra synkende båd\nAfbrænding sendte masser af røg ind over Nykøbing\nBil brændt af\nBedstemor dyrkede marihuana\nPolitiet fejlfortolkede forsøg på voldtægt i Skagen\n41 taget i fartkontroller\nBilist ikke sigtet efter dødsulykke\nFuld mand i svensk bil havde promille på 3,92\nDe to unge har formentlig eksperimenteret med midlet Doltard, der kan være dødeligt i større mængder.\nFerie i Kroatien udviklede sig dramatisk for to lokale børnefamilier, som kritiserer manglende sikkerhed på turistbåd.\nEn lovlig afbrænding af frøgræs har lørdag middag sendt masser af røg ind over Nykøbing.\nPolitiet er ved at undersøge sagen. Bilen blev brændt af onsdag aften eller natten til torsdag.\nPolsk pensionist manglede penge til ansøgning om opholdstilladelse, så hun kunne bo med sin familie.\nPolitiet gennemførte torsdag to fartkontroller på den samme vej, og begge gange var der flere, der blev noteret for at køre for stærkt.\nAfstraffelse gav fængselsdom\nVoldsoffer vendte tilbage med to venner. Det endte i grov vold.\nPolitiet har nu klarlagt lidt flere af omstændighederne omkring torsdagens ulykke, hvor en bil påkørte en ladcykel, og en ældre kvinde...\nMedarbejder fra Dansk Autohjælp fandt svært kontaktbar svensker i holdende bil på Sydmotorvejen på Lolland.\nEn større redningsaktion blev iværksat tirsdag iværksat i Grønland ved fjeldet Ikerasak.\nAntallet af indbrud i årets første halvår er det højeste i flere år i Lolland Kommune. I Guldborgsund ser det lidt bedre ud.\nÆldre kvinde alvorligt kvæstet i ulykke\nBil og cykel i sammenstød torsdag eftermiddag. Kvinden er fløjet til behandling på Rigshospitalet.\n44 taget i fartkontroller\nPolitiets fotovogn var ude to steder på de lokale veje i løbet af onsdagen.\nUkrudtsbrænder satte ild til hæk ved kolonihave\nKolonihavehuset var tæt på at blive flammernes bytte også, men det lykkedes brandfolkene at begrænse skaderne.\nHøstede 1.500 hampplanter\nPolitiet måtte have hjælp fra Beredskabsstyrelsen til at rydde op i have på Lolland.\nstormøde mellerm… 21. juli 2019 kl. 08.57\nTo drenge delte en video, der blev optaget, da danske Louisa og norske Maren blev dræbt, på Facebook Messenger\nEn kvinde blev overfaldet, men ikke forsøgt voldtaget, natten til torsdag i Skagen, lyder det fra politiet.\nSiden april har en række uforklarlige brande ramt Nyborg. Senest torsdag, hvor der udbrød brand i en kælder.\nRasmus Paludan vil gå til Højesteret med racismesag\nStram Kurs-stifter Rasmus Paludan blev i begyndelsen af juli dømt for overtrædelse af racismeparagraffen.\nPolitiet ophæver visitationszone i Aarhus trods bandekonflikt\nI knap en måned har politiet frit kunnet tjekke borgere for ulovlig våbenbesiddelse i en stor del af Aarhus.\nBåde på Lolland og Falster stoppede politiet unge mennesker på knallerter tirsdag aften.\nPoliti på biljagt\nSigtet for narkokørsel og meget andet.\nKofoedsminde-anbragt forsøgte at flygte\nFlugtforsøg under udgang.\nFik løsnet hjulbolte - opdagede det på motorvej\nEn gæst i Lalandia fik en ubehagelig oplevelse på vej hjem fra ferie.\nPigekorets Julekoncert i Koncerthuset og Jul i Tivoli\nMed Klub FT til Mallorca\nSeks sydfynske øer på to dage - UDSOLGT


Kulturelle og regionale studier (BA) | Prescott College\nKoalitionsopbygning og alliansepolitik\nFællesskabets og sociale ændringer\nKulturelle og regionale studier tilbyder en tværfaglig læseplan, der spænder over samfundsvidenskab og humaniora, herunder historie, geografi, etniske studier, kulturstudier og politisk økonomi. Læreplanen lægger særlig vægt på studiet af social forandring - de teorier, viden og færdigheder, der er nødvendige for kritisk at analysere, undersøge, samarbejde og deltage direkte i miljømæssigt og socialt retfærdighedsarbejde. Studerende lærer i klasseværelset og gennem feltstudier, lokalt og internationalt, og gennem praktikophold, forskningsprojekter og kampagner. En kompetence i CRS udstyrer de studerende med en oplevelsesmæssig forståelse af globale systemer, af historiske sammenhænge og færdighederne til at gribe ind og bidrage til løsninger. En studerendes studiekursus i CRS er designet til at understøtte hver enkelt individuelle intellektuelle interesser og karrieremål, der kan omfatte forfølgelse af en kandidatgrad eller ph.d. inden for samfundsvidenskab og humaniora, advokatuddannelse eller andre professionelle aktiviteter, arbejde i nonprofitorganisationer, internationalt arbejde, arbejde inden for folkelig uddannelse og samfundsaktivisme. CRS-læseplan tilskynder til tværfaglighed og studerendes udvikling af deres egne tværfaglige kompetencefokuser, for eksempel inden for social retfærdighedsuddannelse, kritisk psykologi, feministiske studier og retfærdighed og udendørs uddannelse. Studerende, der opgraderer med en kompetence inden for CRS, er godt forberedt på succes i flere Prescott College accelererede kandidatuddannelser og især programmet Social Justice og Community Organizing.\nHvert efterår og forår, nyt Prescott College studerende befinder sig i ”klasseværelset”, de betagende, til tider rå, altid forskellige terræn og miljøer i det sydvestlige. Nye Prescott-studerende introduceres til det sydvestlige natur, lærer om sig selv og hinanden og oplever uddannelsesfilosofier fra Prescott College under orientering, således begynder rejsen med at udvikle forhold til deres nye hjem, samfund og akademiske karriere.\nFor de fleste studerende vil orientering betyde en tre-ugers ørken-, bjerg- og Canyonekspedition (alias Vildmarksorientering). Studerende, som et lille samfund af engagerede studerende, vil være i rygsæk i hele økologisk forskellige steder i Arizona. Undersøgelse - Forbinder - Voksende. Andre studerende vil deltage i en basecamporientering eller en fællesskabsbaseret orientering.\nFølg dette link for detaljerede oplysninger om disse orienteringsindstillinger: Orienteringsdetaljer\nFørste års oplevelse\nI deres første semester tilmelder nybegynder kurser, der vedrører bekymringerne og udfordringerne ved at være universitetsstuderende. Førsteårs studerende vælger blandt en række dybdegående semesterkurser - som vand i vest, kunst og økologi, fundamenter af ledelse og introduktion til psykologi og yoga - som fortsætter med at opbygge samfund, smede relationer med fakultetsrådgivere og udvikle akademisk undersøgelse .\nI deres første semester kl Prescott College, overføre studerende deltage i Crises of the 21st Century: Research Methods & Theories. Studerende fra miljømæssige og sociale discipliner, kunst og humaniora introduceres til teoretiske og forskningsmæssige tilgange, der fremmer måder at integrere deres spørgsmål gennem klassediskussioner og personlig forskning. Studerende, der er tilmeldt dette kursus, vil få individuel støtte til at skabe en gradeplan, der organiserer kurser, de overfører med, til en vej til graduering inden for de valgte felter.\nI løbet af det første semester i deres juniorår opretter de studerende en gradeplan med hjælp fra deres fakultetsrådgiver, der tegner det akademiske kort over deres rejse. Det inkluderer en oversigt over optjente kurser og point; korte beskrivelser af områder inden for kompetence, bredde og liberal kunst; lister over afsluttede kurser og kurser, der skal afsluttes; en foreløbig Senior Project-plan og beskrivelse; og yderligere hæder eller erfaring, der bidrager til kompetence eller bredde. Gradeplanen er et levende dokument, der fortsætter med at udvikle sig gennem den studerendes sidste tre valgperioder.\nPrescott College kræver, at enhver studerende, ikke kun udpegede "hædersbevisende" studerende, designer og udfører et ambitiøst seniorprojekt. Dette projekt fungerer både som en demonstration af kompetence og en kulmination af bacheloroplevelsen. Det kan have form af et ambitiøst forskningsprojekt, en samling af original kreativ skrivning, en læseplanplan og implementering, en studiekunstudstilling, en forestilling, en case- eller feltstudie eller en udfordrende praktikplads. En anden måde at tænke på Seniorprojektet er som en bro mellem en studerendes kandidatkarriere og arbejde efter eksamen. Seniorprojektet står som et telefonkort, der proklamerer til kandidatskoler, potentielle arbejdsgivere og verden, "Se, dette er hvad jeg er i stand til at gøre."\nMiljøretfærdighed og samfund\nMiljøretfærdighed er en social bevægelse, en juridisk ramme og et sæt værdier, der er baseret på princippet om, at alle mennesker, samfund og levende væsener har ret til lige miljøbeskyttelse i henhold til loven og retten til at leve, arbejde, lære og leg i samfund, der er sikre, sunde og understøtter sunde økosystemer. Dette spor kombinerer studiet af relationer mellem samfund og økosystemer med studiet af teorier og praksis inden for bæredygtig samfundsudvikling og miljømæssige og sociale retfærdighedsbevægelser, hvilket gør det muligt for studerende at forstå og deltage direkte i miljøretlige bevægelser, politisk engagement, planlægning og udvikling.\nHistorie, etnicitet og kultur\nHistorie, etnicitet og kultur: Etniske studier udforsker de komplekse måder, som forskellige samfund og grupper af mennesker definerer og repræsenterer deres egen kulturelle praksis og historier, bestrider og samarbejder med repræsentationer, der sletter eller fordrejer deres oplevelser med henblik på dominans og udnyttelse og producerer og påvirke fortolkninger af verden. Social og kulturel analyse kombinerer studiet af kultur og magt; det undersøger roller spillet af kulturel produktion, betydninger, politik, relationer og praksis i udformningen af historie, geografi og bevægelser for social forandring og måder, hvorpå kulturelle identiteter, betydninger og politik er formet af sociale systemer. Dette fokusområde gør det muligt for studerende at lære og anvende tværfaglig historisk viden, metoder og rammer til studiet af etnicitet, samfund, steder og politik.\nDette fokusområde udforsker tværfaglige tilgange til forståelsen af globale økonomiske, politiske og sociale systemer. Det inkluderer den historiske og nutidige undersøgelse af verdenshandelspolitik, praksis og konsekvenser, studiet af urbanisering, dannelsen af nationalstater og andre systemer og skalaer for styring og udvikling og rollerne som politik, planlægning, økonomisk produktion og sociale bevægelser til at tackle globale kriser og opbygge kollektive løsninger.\n1. Social teori: Studerende lærer at forstå, sammenligne og bruge avancerede tilgange til forståelse og arbejde for at løse sociale, politiske og økologiske problemer. Arbejder side om side med lokalsamfund, organisatorer og forskere, der arbejder for social forandring, de sociale teoretiske færdigheder og oplevelser Kultur- og regionale studier studerende forbereder dem på lederroller i karrierer som samfundsorganisering, bæredygtig udvikling, byplanlægning, lov og politik og regering og politik. En stærk baggrund er social teori, som også forbereder studerende i kulturelle og regionale studier til at forfølge kandidatstudier inden for områder, herunder miljø-, almeninteresse- og immigrationslovgivning bæredygtig og international udvikling; politikundersøgelser; kommunikation og efterforskende journalistik; globale fødevaresystemer; byplanlægning og samfundsvidenskab og humaniora, såsom historie, antropologi, geografi, sociologi, statsvidenskab, etniske studier, køn og kvindelige studier og social og kulturel analyse.\n2. Kritiske sociale forskningsmetoder og etik: Studerende i kulturelle og regionale studier engagerer sig i praktisk social forskning, arbejder side om side med lærde og andre forskere for at stille rettidige og relevante spørgsmål, bruge strenge forskningsmetoder og fremstille den nye viden, der er nødvendig for at løse den presserende sociale og miljøkriser i det 21st århundrede. Hånd i erfaring med at udføre social forskning forbereder studerende i kulturelle og regionale studier til at forfølge karrierer inden for en lang række områder, der søger kvalificerede sociale forskere, såsom fagforeningsorganisation, social advokat, juridisk begrænsning, marketing og kommunikation, tilskud til skrivning, forskning på sociale medier, journalistik, politik studier, kampagneforskning og mange andre. CRS-læseplanen lægger vægt på forskningsetik og gør det muligt for studerende at arbejde etisk og effektivt inden for samarbejdsforskning inden for forskellige sociale og kulturelle rammer.\n3. Offentligt engagement: Studerende i kulturelle og regionale studier lærer at foretage ændringer ved at deltage direkte i sociale bevægelser og andre former for borgerligt engagement. Ud over at lære historien og teorien om social forandring i klasseværelset, kræver og tilbyder vores læseplan utallige muligheder for at deltage i den praktiske oplevelse af at forsøge at foretage forandringer. Fra at udvikle deres egne kampagner til at arbejde direkte med samfundets og de politiske arrangører, disse direkte oplevelser udstyrer studerende med de strategiske og inter-personlige færdigheder til at implementere løsninger på sociale og miljømæssige problemer, samtidig med at de bygger stærke genoptagelser og professionelle forbindelser.\n4. Globalisering: I nutidens intenst globaliserede verden er det vigtigt at forstå forskellige oplevelser og synspunkter samt de økonomiske og politiske systemer, politikker og praksis på verdensplan, der former hverdagslivets chancer og muligheder for at forme fremtiden. Gennem en kombination af kurser med fokus på global kultur, historie, geografi og politisk økonomi og et stort udvalg af muligheder for at forstå dynamikken i globalisering gennem direkte erfaring på området, udvikler CRS-studerende sofistikerede forståelser af, hvordan globale processer påvirker lokale steder, samfund og miljøer. Kulturelle og regionale studier kurser inkluderer direkte samfundsbaseret læring i vores feltstationer i Tucson, Arizona internationale grænser, Maasai Mara i Kenya, Bajia de Kino i Mexico og lokalt gennem Franz Fanon Community Strategic Center i Prescott, Arizona. Ud over semesterlange muligheder for at lære på området, CRS-kurser tager studerende til Guatemala, grænsen mellem USA og Mexico, Los Angeles, Denver, Chicago og Costa Rica. Studerende mødes, arbejder med og udvikler meningsfulde relationer med samfund og organisationer over hele verden, lærer og praktiserer forskellige tilgange til løsning af globale problemer, fra massemigration og fangenskab til klimakonsekvenser, politisk konflikt og kulturel overlevelse. De færdigheder, viden og erfaringer, som CRS-studerende tilegner sig gennem studiet af globalisering, sætter dem i stand til at forstå, udvikle selvtillid og empati og trives i vores hurtigt skiftende moderne verden.\nRegional og byplanlægger\nArbejdstjeneste i den offentlige sektor\nKandidatstudie i samfundsvidenskab og humaniora\nStudenter i kulturelle og regionale studier vælger blandt en lang række kurser, der giver en solid forankring i tværfaglige samfundsvidenskaber, forskningsmetoder og kritisk social teori og praksis. Hver grad af veje centrerer den studerendes særlige interesseområde (f.eks. Oprindelige studier, migrationsstudier, global politisk økonomi, etniske studier, jura og politik) og integrerer globale perspektiver med praktisk inddragelse af borgerne. Alle planer for kulturelle og regionale studier er unikke. Følgende eksempel viser en mulig grad af vej for en studerende, der er interesseret i at fokusere på forhold mellem social ulighed og miljøproblemer:\nKultur, miljø og samfund\nGrænseundersøgelser mellem USA og Mexico\nFarvelinjen i USAs historie\nØkonomisk og social historie i USA\nMiljølov og politik\nUndersøgelser inden for bæredygtig samfundsudvikling\nOprindelig kultur- og klimatilpasningsplanlægning\nHukommelse, sandhed og overgangsretfærdighed i Guatemala\nUd over vægge og bure\nVores historie er fremtiden: Global oprindelige opstandelser og klimarettighed\nStorming the Wall: Klimaændringer, migration og national sikkerhed\nGlobalt statsborgerskab kl Prescott College\nKulturelle og regionale studier (BA) fakultet\nFakultet for social retfærdighed og samfundsorganisation, bacheloruddannelser\nAssocieret fakultet for social retfærdighed og samfundsorganisering, bacheloruddannelser


Hvad er Paleo/Stenalderkost, og hvorfor er det godt?\nPaleo går ud på at leve meget lig som man gjorde tilbage i fordumstid, hvor vores forfædre levede. Dette betyder at kosten er rig på en masse kød, fisk, skaldyr, grøntsager, frugt, bær, æg osv.\nI bund og grund går det egentlig meget ud på at udelukke ting som sukker, pasta, salt, ris osv, mælk, ting som ikke indeholder stivelse, og konventionelle fødevarer der er kommet indenfor de seneste 400-600 generationer, hvor maden bliver forarbejdet.\nDisse ting skal du spise når du er på Paleo kost\nEn god ide er at holde sig til at spise kød, æg, fisk & skaldyr, grøntsager, og en lille smule frugt, og du skal så vidt muligt undgå at spise ting, såsom sukkerholdige produkter, forarbejdede fødevarer, korn/mel produkter med stivelse i...\nByg en sund Paleo\nVed en spise en masse kød, får du en masse proteiner, som gør at din krop bliver stærkere. Dvs, du får stærkere muskler, knogler, og et optimalt immunforsvar. Derudover, så vil at du får en masse protein, også gøre dig mere mæt imellem dine måltider.\nFrugt og Grøntsager er rige på antioxidanter, vitaminer, mineraler og andre gode ting, og det er bevist at ved at få disse ting, så er der mindre chance for at få sygdomme, som fx: Kræft, Diabetes og lign.\nDu skal selvfølgelig også have fedt, dette skal du dog have af de rigtige kilder. Du finder det sunde fedt i ting som nødder, frø, advokado, oliven olie, fiskeolie og lign.\nFungerer super godt med styrketræning\nPaleo vokser og vokser, og der er flere og flere indenfor fitness verdenen der adoptere denne kost ind i deres liv.\nDen er rig på proteiner, det er også en super måde til at holde fedt procenten nede, og du bliver mindre oppustet da du ikke får en masse unødvendige produkter, såsom pasta, ris osv. Det er dog nødvendigt at sætte sig godt ind i hvordan Paleo fungerer, for at kunne skabe sig en super kostplan.\nEn masse positive ting ved Paleo\nSidder du med tanken om at det ikke lyder sundt, da du måske mener kosten mangler kulhydrater eller er rig på fedt pga en masse kød, så tager du fejl. Du får alle ting kulhydrater du skal bruge igennem grøntsager og frugt. Kosten er den vores forfædre levede af, og rigtig mange der starter på Paleo oplever hurtigt et vægttab, strammere hud, mere energi i hverdagen, ren og bedre hud, og du sover bedre.\nKøb den officiele bog om Paleo/Stenalderkost af Loren Cordain\nHvis du er interesseret i mere om stenalderkost, så kan du læse den officiele bog om stenalderkost som er skrevet er Lorem Cordain, du kan finde den på dansk, og du kan købe den for kun 99,- dkk\nHvis du ønsker at vide endnu mere om Paleo og hvad det er, så tag et kig forbi:


Residence Themis - La Plagne Frankrig\nResidence Themis er et dejligt lejlighedskompleks med en fantastisk beliggenhed direkte på pisterne i Belle Plagne. Huset er opført i træ og sten, hvilket giver en varm og hyggelig atmosfære.\nLejlighederne er komfortabelt indrettet og har en smuk udsigt over det snedækkede landskab. Belle Plagnes hyggelige centrum kan nemt nås til fods, og her finder du et godt udvalg af barer og restauranter.\nBeliggende på pisten\n250 meter fra centrum\n2-værelses lejlighed type C bjergudsigt\nfor 2 indtil 7 personer\nOpholdsstue: 3 sovepladser (diverse sengetyper)\nSoveværelse(r): 2 soveværelse\nsoveværelse 1: 2 sovepladser (diverse sengetyper)\nsoveværelse 2: 2 sovepladser (diverse sengetyper)\ndepositum: ca. 800,00 € pr ophold (2-værelses lejlighed type c bjergudsigt) (betales lokalt, obligatorisk)\nslutrengøring (undtagen køkken): 72,00 € pr ophold (2-værelses lejlighed type c bjergudsigt) (betales lokalt)\n2-værelses lejlighed type A bjergudsigt\nOpholdsstue: 2 sovepladser (diverse sengetyper)\nsoveværelse 1: 3 sovepladser (diverse sengetyper)\ndepositum: ca. 400,00 € pr ophold (2-værelses lejlighed type a bjergudsigt) (betales lokalt, obligatorisk)\nslutrengøring (undtagen køkken): 62,00 € pr ophold (2-værelses lejlighed type a bjergudsigt) (betales lokalt)\nstudio type A bjergudsigt\ndepositum: ca. 400,00 € pr ophold (studio type a bjergudsigt) (betales lokalt, obligatorisk)\nslutrengøring (undtagen køkken): 52,00 € pr ophold (studio type a bjergudsigt) (betales lokalt)\n2-værelses lejlighed type B bjergudsigt\nKabine(r) (kabine 1: 2 sovepladser (diverse sengetyper))\ndepositum: ca. 400,00 € pr ophold (2-værelses lejlighed type b bjergudsigt) (betales lokalt, obligatorisk)\nslutrengøring (undtagen køkken): 62,00 € pr ophold (2-værelses lejlighed type b bjergudsigt) (betales lokalt)\nstudio type B bjergudsigt\nbadeværelse med: bad eller brusebad\ndepositum: ca. 400,00 € pr ophold (studio type b bjergudsigt) (betales lokalt, obligatorisk)\nslutrengøring (undtagen køkken): 52,00 € pr ophold (studio type b bjergudsigt) (betales lokalt)\nLejlighederne har forskellige ejere, hvilket betyder at interiør og indretning varierer fra lejlighed til lejlighed. Billederne viser eksempler på, hvordan lejlighederne kan være indrettet.\nafstand til centrum; ca. 250 meter\nafstand til skipiste ca. 10 meter\nafstand til nærmeste butikker ca. 250 meter\ntrådløs internet internethjørne (mod betaling), på værelset (mod betaling)\ndepositum: ca. 400,00 € pr enhed pr ophold (betales lokalt, obligatorisk)\ndepositum: ca. 800,00 € pr enhed pr ophold (betales lokalt, obligatorisk)\nbabypakke: på forespørgsel ca. 30,00 € pr sæt pr uge (betales lokalt)\nengangs lagen sæt: ca. 17,00 € pr sæt pr ophold (betales lokalt)\nhusdyr, ekskl. mad: på forespørgsel ca. 26,00 € pr enhed pr uge (betales lokalt)\nplads på parkeringspladsen: på forespørgsel ca. 62,00 € pr enhed pr uge (betales lokalt)\nturistskat: for deltagere med alder op fra. 18 år ca. 0,99 € pr person pr nat (betales lokalt, obligatorisk)\nSkiferie i La Plagne – Beliggenhed i 2000 meters højde\nSkidestinationen, La Plagne, som ligger i de franske Alper i en af højde af hele 2000 meter, byder på høj snesikkerhed og flot bjergudsigt. Dens høje placering betyder også, at du her er centralt placeret i selve La Plagne skiområde, hvorfra du let kan starte din dag på ski. La Plagne by består af hele syv bydele, som ligger forskelligt placeret på bjerget.\nSkiferie i La Plagne – Skidestinationen med de mange bydele\nDen mest levende del af La Plagne er bydelen, Belle Plagne, der er bygget i et smukt skovområde. Belle Plagne har diverse butikker, fremragende restauranter og gode afterskiing-barer. For mange turister er dette den mest attraktive skilandsby.\nFra bydelen, Plagne Centre, kan du tage med Funiplagne skiliften og være oppe på toppen af Grande Rochette på blot fire minutter. Fra næsten alle overnatningsstederne er det muligt at stå på ski fra boligen og hen til én af de mange skilifte. Lige under Belle Plagne ligger Bellecôte og herfra kan I hurtigt komme op på gletscheren og mange andre pister. Bellecôte ligger i en dal og her vil I altid (hvis sneen tillader det) kunne stå på ski og nyde solen og 'vin chaud' på én af terrasserne. I Bellecôte er der også diverse butikker, og for god afslapning kan I tage en tur i en opvarmet udendørs pool, i sauna og tyrkisk bad.\nPlagne Soleil er en rolig landsby med en fantastisk panoramaudsigt over bjergene og de lavere beliggende landsbyer Plagne Village og Plagne Centre. Udover lejligheder og hoteller er der et supermarked, skishop, skiskole og en bar/restaurant. Landsbyen Aime 2000 er den højest beliggende af alle landsbyerne og herfra har I en storslået udsigt fra Mont Blanc. I Aime 2000 er I direkte på pisten og hvis I vil endnu højere op er I ved en skilift på ingen tid.\nPlagne Montalbert ligger på 1375 meters højde på den anden side af bjerget. Denne traditionelle og hyggelige landsby har et lille center og flere restauranter. Denne del af La Plagne er især populær hos familier med børn. I denne landsby er der ingen rejseguide.\nI La Plagne skiområde ligger ligeledes landsbyen Les Coches, som ligger i 1450 meters højde. Her kan I stå på ski langs de snedækkede træer på overvejende blå og røde pister.\nSkiferie i La Plagne - Fantastisk skiløb med masser af pistekilometer\nSkidestinationen, La Plagne, er en del af det fantastiske skiområde af samme navn. Skiområdet består af i alt otte forskellige landsbyer med hver sin egen landsbymidte og hyggelige atmosfære. Med 220 kilometer pister og en højde på 1250-2100 meter over havet, byder dette område på smukke nedkørsler og noget for enhver smag. Som om dette ikke skulle være nok, så er dette område en del af det omfattende skiområde, Paradiski, som også dækker over Les Arcs skiområde.\nSkiferie til La Plagne med Sunweb - Altid inklusiv liftkort\nSunweb har et stort udvalg af skirejser til La Plagne. Uanset om din skiferie skal være billig, luksuriøs eller bare til den bedste pris, har vi den rigtige skiferie til dig. Når du bestiller din skiferie med Sunweb, er liftkortet altid inkluderet i prisen, som du har betalt hjemmefra.\nI La Plagne finder du:\nGode off-pist muligheder\nVanoise Express: forbindelse med Les Arcs\nLiftkort for La Plagne indgår i rejsens pris. Det er muligt at tilkøbe liftkort til det udvidede skiområde, Paradiski.\nRejser med bus:5-dages tur inklusiv 3-dages liftkort\n9-dages tur inklusiv 6-dages liftkort\n10-dages tur inklusiv 6-dages liftkort\nRabatter:Liftkortet er gratis for børn til og med 4 år. Seniorer fra 75 år er berettiget til et liftkort med rabat (ca. € 6, - for liftkort til La Plagne og omkring € 9, - for liftkort til Paradiski Illimite). Hvis du/I er kvalificeret til denne type liftkort, skal du/I vælge 'ingen liftkort’ under jeres reservation. Du/I skal nemlig afhente jeres liftkort personligt på liftkortkontoret på destinationen - vær forberedt på at skulle fremvise gyldigt ID og/eller pas.\nDepositum:Der skal ikke betales depositum for liftkortet.\nHvis I ønsker at booke undervisning i Belle Plagne eller i Plagne Bellecote, skal I notere dette direkte på jeres reservation.\nDet er ikke muligt at forudbestille skiundervisning ved kortture.\nSnowboard lektioner i Plagne Belecôte begynder på en mandag.\nVed lektioner vil du blive spurgt om dit niveau.\nBegynder: til dig der ikke har stået på ski før.\nGennemsnitlig: til dig der kan bremse, lave kurver.\nAvanceret: til dig der kan stå på ski, og som ønsker at udvide dine tekniker.\nPå ankomst- og afrejsedagen, har du mulighed for at stille din bagage i baggageopbevaring, hvis du ankommer med bus. Dette koster 5. euros pr. kuffert pr. dag. Det er dog ikke muligt at stille din bagage på følgende indkvarteringer:\nAigue Marine, Emeraude, Cassiopee, Centaure, Chalet des Arolles, Croix du sud, La Licorne, Le Quartz, Le Gemaux, Mont chalet du cimes, Mont chalet du valon, Onyx , Phoenix, Pierre de Soleil, Themis and Turquoise.\nDu kan i stedet stille din bagage i bagageopbevaring. Dette koster 5. euros pr. stk. bagage.\nVi oplever i øjeblikket stor travlhed på vores telefoner og derfor opleves der desværre en længere ventetid.\nAlle henvendelser vil blive besvaret hurtigst muligt. Det er på nuværende tidspunkt ikke muligt at blive ringet op.


Velkommen i Lavendelkrogen: september 2011\nHer kommer lige to nærbilleder af rosenhovederne. Jeg er meget sikker på, at det er en flammentanz - men lad mig høre, hvis der er andre bud?\nIndsendt af Lavendelkrogen kl. 02:03 3 kommentarer:\nHer kommer lidt billeder fra sommerhaven 2011 fra juni og juli måned.\nFlammende rødt - og Flammentanz er mit bedste bud på denne rose.\nDen springer ud i starten af juni i et overdådigt rødt flor, og den bliver ved med at blomstre rigt en måneds tid frem. Nu her i starten af september er der en beskeden lille blomstring inden den takker af for i år. Op ad stolpen får den selskab af en lilla klokkeranke, som endnu ikke har blomtret.\nVed den anden stolpe har den selskab af clematis Piilu, som snor sig lystigt imellem alle rosenbuketterne.\nTerrassestemning - Flammentanz har rod ved den første stolpe. I foråret forsøgte vi et eksperiment med to rodskud, som vi plantede ved den sidste stolpe (ikke med på billedet). Meningen er, at vi vil have hele den overdækkede terrasse rammet ind i rødt. I første omgang så det ikke ud til at projektet ville lykkes, og jeg måtte beskære og fjerne en masse visne skud midt på sommeren. Nu her i september har begge skud grønne blade og en enkelt fin rosenknop, som snart springer ud. Det er da en start.\nStaudebed med lavendel, hvid salvie, storkenæb, stolt kavaler og og en enkelt rød rose.\nFlammentanz dominerer i hele juni/juli måned. Et herligt skue. Desværre er den næsten helt uden duft.\nHaven set fra det lille skovbed under vores tre store flotte fyrretræer. Billedet er fra juni og bedet ser helt anderledes ud i dag, hvor roserne står i fuldt flor og jorden næsten er helt dækket.\nLille buddha mediterer i skovbundsbedet, som symbol på at dette skal være et sted i haven til fordybelse og ro. Med tiden skal vi have lavet en stencirkel i nærheden af bedet med havemøbler, så man kan slå sig ned og sidde og nyde lidt ro og stilhed her. Vi venter på at en bøgehæk og en kirsebærlaurbærhæk vokser op og giver lidt mere hulestemning i denne del af haven.\nPelle og Palle på stenen. De får ofte selskab af vinbjergsnegle, som lægger vejen forbi.\nVores lille yndige hjertetræ. Synes dog at al den vind vi har haft, har været lidt hård ved det. De sidste par måneder har bladende ser lidt visne og triste ud i kanterne. Vand burde det jo have fået rigeligt af i denne sommer, så jeg tror, det er vinden, der har givet det skader. Håber at det kommer sig og bliver rigtig flot til næste år.\nÉn af havens nytilkomne stauder. Digitalis, som har blomstret flot. Det bliver helt sikkert ikke den sidste. Jeg må simpelthen eje nogle flere, der kan stå og lyse op med deres stolte spir.\nStaudebed domineret af lavendler, som jeg elsker. Her sammen med storkenæb, katteurt, stolt kavaler og en nyplantet rose Louise Odier i forgrunden.\nIndsendt af Lavendelkrogen kl. 01:32 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Lavendelkrogen kl. 00:16 4 kommentarer:


Lidt om at løbe rundt om Volden - 9000running.dk\nLidt om at løbe rundt om Volden\n“Jeg ved faktisk ikke, om det er dens rigtige navn. Heller ikke, hvordan den blev skabt. Den har altid bare ligget her og vi har altid bare kaldt den for Volden. Den ligger midt i Klarup. Sådan føles det ihvertfald, selvom det geografisk set ikke er helt korrekt. Men det er ihvertfald det højeste punkt i denne lille by. Det sørgede man for, da man dyngede jord op til en 5 meter høj vold med form som en hestesko. Rundt om den går en af de mange stier i Klarup. Her gik vi forbi på vej til skole. Her sad jeg bag på Lars’ cykel, da vi kørte ned af bakken en dag efter skole. Jeg er cyklet forbi på min avisrute og engang kørte jeg et imaginært forfølgelsesløb på cykel rundt om Volden. Det er her vi har kælket og stod på ski om vinteren og spillede fodbold om sommeren og da vi blev ældre drak vi øl og nogle lå i græsset og kyssede med en pige. Den har altid bare ligget her og har været kulisse til et utal af barndomsminder. Den anden dag var jeg tilbage. Denne gang som voksen, men minderne eksisterer stadigvæk.”\nNedtrapningen er i fuld gang. Der er 9 dage tilbage. Så skal jeg løbe marathon. Nedtrapningen betyder, at de lange ture er blevet kortere og det samlede kilometer-antal om ugen er blevet mindre. Til gengæld er der stadig en forholdsvis høj intensitet på de fleste af mine træningspas. Det er en vigtig del af nedtrapning – at mængden reduceres, men at intensiteten vedligeholdes. Faktisk kan man miste op mod 10% af en iltoptagelse, hvis man ikke fastholder intensiteten i træningen de sidste uger frem mod løbet.\nDet er blevet varmt. Jeg elsker det. Jeg håber ikke, at det bliver så varmt, når jeg skal løbe Copenhagen Marathon, men på mine træningsture kan jeg godt lide at mærke den kvælende varme. Jeg har, siden mit sidste indlæg, løbet fire træningsture. Det har været fire meget forskellige træningsture, men de har været vigtige på hver deres måde.\nLørdag løb jeg halvmarathon på Egholm. Det var et løb, som jeg var meget i tvivl om, hvorvidt jeg skulle løbe. Årsagen til, at jeg overvejede det var, at Lea var tilmeldt og at hendes løbemakker havde meldt afbud. Jeg var i tvivl, om det ville blive for belastende for benene og efter at være helt fri for skinnebensbetændelse, havde jeg ikke lige brug for at gamble med min ben. Omvendt følte jeg mig frisk og muligheden for at dele denne dag med Lea trak i sidste ende for meget – heldigvis. Jeg byttede en jogge-tur fra mit træningsprogram ud med dette løb og lørdag morgen tog vi færgen til Egholm sammen med en masse andre løbere. Himlen var blå og bortset fra en frisk vind, var det perfekt løbe-vejr. Ruten viste sig at være en smule mere off-road end jeg havde forventet, men i sidste ende blev det bare to fantastiske timer sammen med Lea. Det var hendes fjerde officielle halvmarathon. For halvandet år siden kunne hun ikke løbe 3 kilometer uden at stoppe og gå halvvejs. Hendes udvikling taler for sig selv og oveni har hun tabt 16 kilo i den periode. Jeg er sindsygt stolt af hende – jeg kunne sagtens skrive titusind ord omkring dette, men nogle ord kan måske godt bare blive i intimiteten imellem to mennesker.\nSøndag morgen stod jeg tidligt op for at løbe intervaller. De blev løbet i Klarup, hvor jeg er vokset op, da vi har lånt mine forældres hun imens de er på ferie. Det er altid specielt at løbe rundt på de stier, hvor jeg har færdes igennem min barndom og ungdom. Det er egentlig ikke nyt for mig at løbe her. Det gjorde jeg også, da jeg var ung, men dengang endte det oftest i raseri og hysteri, fordi jeg hadede at løbe. Jeg blev sur på min far, fordi han var god til at løbe og naturligvis var bedre end mig til at løbe. Jeg blev sur på græsset i vejkanten, der var dårligt at løbe i, og løb ud på asfalten – blot for at blive sur asfalten kort efter. Jeg blev sur på bakkerne, der var umulige at komme op ad. Jeg løb med vilje lidt langsommere end jeg behøvede og så blev jeg sur igen på min far fordi han løb fra mig. Jeg var vist mest af alt sur på mig selv. I søndags var jeg tværtimod forventningsfuld. Jeg løb en runde i Klarup som opvarmning inden jeg løb mine intervaller rundt om Volden i Klarup. Fem gange løb jeg 1200 meter i mit AT-tempo, som er lige på syregrænsen. Det var hårdt, men der er intet, der slår følelsen af, at have overstået en vellykket interval-træning. Sådan var det også denne søndag morgen.\nMandag holdt jeg fri og så var planen faktisk at løbe tirsdag. Dog valgte jeg at gøre noget, som jeg ikke helt kan huske, hvornår jeg sidst har gjort. Jeg lod være med at løbe. Simpelthen fordi jeg ikke rigtig havde lyst. Nu skal I dog ikke sidde og tro, at jeg droppede løbeturen – det gjorde jeg naturligvis ikke. Jeg løb den bare onsdag i stedet for. Igen stod den på intervaller. Faktisk et træningspas, der lignede det forrige til forveksling. Forskellen var blot, at jeg i stedet for 1200 meter skulle løbe 1000 meter i mit AT-tempo. Lea cyklede med og imens jeg løb 14 omgange om Volden, lå hun i græsset og nød solen. Jeg nåede både at overhale en dame på cykel,der havde hentet sin datter i børnehaven og at løbe om kap med en dreng der cyklede rundt på stien, der omkredsen Volden. Da jeg var færdig stoppede jeg uret og drak nogle slurke af min medbragte drikkedunk, inden Lea og jeg fulgtes ad hjem igen. Hende på cykel og mig løbende ved siden af. Sådan har vi tilbragt mange timer efterhånden.\nIgår løb jeg 10 kilometer. Imens jeg sad og snørede mine Saucony Kinvara 7, tog jeg mig selv i at tænke, at turen ville være hurtigt overstået. Det var trods alt “kun” 10 kilometer. Egentlig kan det jo lyde temmeligt storskrydende og arrogant. Sådan håber jeg ikke det opfattes – det er ikke tilsigtet eller min hensigt. Jeg tog det egentlig bare som et udtryk for den udvikling jeg har været igennem som løber. Jeg kan stadig huske første gang jeg løb 10 kilometer. Der havde været snestorm om aftenen og natten og sneen lå stadig i store driver, da jeg, vel nok mest i dumdristig trods, løb afsted og ville løbe 10 kilometer. Dengang føltes det som den længste distance, der nogensinde var tilbagelagt i verdenshistorien. At forestille sig, at der fandtes folk, der løb længere, var umuligt. Det måtte være et udtryk for en dødsforagt, jeg ikke kunne begribe. Siden den søndag, hvor jeg sled mig igennem sneen med våde tæer, har jeg løbet mange kilometer, hvilket naturligvis også er grunden til, at jeg har fået et andet forhold til at løbe 10 kilometer. Samtidig må jeg også tilstå, at jeg stadig har dage engang imellem, hvor det kan føles urimeligt langt, at løbe 10 kilometer – bare så vi lige ved, hvor vi har hinanden igen!\nI morgen løber jeg igen. Det gør jeg også i overmorgen. Søndag skal jeg også ned til Anne og have massage. Mandag skal jeg ikke løbe, men skal til gengæld have akupunktur af Dina. Det er de små detaljer. Alt tæller. Uanset om det er den sikre effekt, som både massagen og behandlingen med Dina’s nåle har på min krop eller det blot er det psykiske boost det er, at kigge ned af et par glatbarberede ben, på en løbetur og se musklerne træde tydeligt frem. Det hele tæller – uanset om det rent faktisk er med til at gøre benene skarpe eller blot er med til at give en følelse af skarphed. Der er 9 dage tilbage.


2 1. Parterne Nærværende rammekontrakt er indgået mellem: ORDREGIVER Jammerbugt Kommune Toftevej Aabybro og RAMMEKONTRAKTHAVER [Navn på den ordregivende myndighed] [Evt. afdeling] [Adresse] [Postnr.] [By] 2. Rammekontraktgrundlag Nærværende rammekontrakt er indgået i henhold til gennemført annoncering af drift af 2 plejecentre. Rammekontrakten beskriver Ordregivers og Rammekontrakthavers forpligtigelser og rettigheder. Rammekontraktgrundlaget består i prioriteret rækkefølge af: 1. Rammekontrakt af mellem Ordregiver og Rammekontrakthaver med hertil hørende rammekontraktbilag 2. Supplerende oplysninger, herunder evt. rettelsesdokumenter samt spørgsmål og svar 3. Øvrigt annonceringsmateriale med bilag fra Ordregiver 4. Rammekontrakthavers tilbud af [dd.mm.åååå] Rammekontrakthavers egne betingelser finder ikke anvendelse i forhold til leverancer foretaget i henhold til nærværende rammekontrakt såfremt de måtte stride mod rammekontraktgrundlaget. 3. Ydelsen Rammekontrakthaver forpligter sig ved nærværende rammekontrakt til at udføre de i rammekontraktgrundlaget nævnte tjenesteydelser på de beskrevne vilkår og til de anførte priser. I det omfang rammekontraktgrundlaget ikke giver tilstrækkelig vejledning, skal opgaven udføres efter almindelig anerkendt faglig standard. Detaljerede krav til opgaveløsningen følger af rammekontraktbilagene. 4. Rammekontraktperiode Rammekontrakten er gældende fra og indtil Rammekontrakthaver kan ikke opsige kontrakten i denne periode. 2\n3 Rammekontrakten kan af Ordregiver opsiges når som helst med et varsel på 12 måneder til en månedsudgang. Ordregiver er ligeledes berettiget til at opsige rammekontrakten med 3 måneders varsel, såfremt en administrativ myndighed, herunder, men ikke begrænset til, Klagenævnet for udbud, Konkurrencestyrelsen eller Europa Kommissionen eller en dansk eller europæisk retsinstans træffer afgørelse/dom om, at beslutningen om tildeling af rammekontrakten annulleres eller erklæres for uden virkning. Ordregiver er i den forbindelse ikke ansvarlig for driftstab eller andet indirekte tab i den resterende rammekontraktperiode. Ordregivers ret til at opsige rammekontrakten gælder uanset, at afgørelsen/dommen ankes. 5. Option Ordregiver kan forlænge rammekontrakten. Forlængelse sker i givet fald på uændrede rammekontraktvilkår. Meddelelse herom skal gives til Rammekontrakthaver senest 3 måneder før rammekontrakten udløber, i modsat fald ophører rammekontrakten uden særskilt opsigelse. Såfremt forlængelsen udnyttes, ophører rammekontrakten først ved særskilt opsigelse. Rammekontrakthaver og Ordregiver kan opsiges når som helst med et varsel på 12 måneder til en månedsudgang. 6. Kontakt mellem parterne Parterne udpeger hver især de personer, der varetager den daglige kontakt i relation til rammekontrakten. Parterne kan individuelt tage initiativ til en fælles evaluering af samarbejdet mellem Rammekontrakthaver og Ordregiver. Herudover er Rammekontrakthaver forpligtet til at deltage konstruktivt i samarbejdsmøder jf. rammekontraktbilag A. 7. Fakturering Rammekontrakthaver skal månedsvis sende elektroniske fakturaer for arbejde udført i den forløbne kalendermåned med angivelse af det skyldige beløb til Ordregiver. Fakturaer skal gebyrfrit fremsendes elektronisk, jf. BEK nr. 354 af 12. april 2010 og BEK 205 af 11. marts 2011 om elektroniske regninger til offentlige myndigheder. I henhold til bekendtgørelserne skal fakturaer og kreditnotaer fremsendes i OIOUBL format og via Nemhandel infrastrukturen OIORASP. Fakturaer og kreditnotaer skal som minimum fremsendes under forretningsprofilen Procurement-BilSim-1.0. Fakturaer fremsendes elektronisk til nærmere oplyst EAN-nummer med angivelse af Ordregivers ordrenummer og eventuelle andre ID-numre, som er nødvendige for Ordregiver for en effektiv fakturabehandling, eksempelvis kode for økonomisk tilhørsforhold. Fakturaen skal som minimum indeholde den forgange måned med antal dokumenterbart leverede plejedøgn delt op på 3\n4 Somatiske boliger Demensboliger Aflastningsbolig Fakturaen skal indeholde kapacitetsomkostningsprisen for den forgangne måned. Rammekontakthaver skal samtidig over sikker mail fremsende oversigten i Excel fil med personoplysninger på CPR-nummer niveau. Ordregiver kontrollerer de pågældende fakturaer, og kan på forlangende bede om at modtage yderligere dokumentation omkring den enkelte beboer. Rammekontrakthaver skal stille sig til rådighed for afklaring ved afvigelser. Ordregiver er berettiget til at udskyde betalingen, hvis faktura ikke modtages elektronisk, ovenstående oplysninger mangler eller hvis fakturaen på anden vis er fejlbehæftet. Fejlebehæftede fakturaer skal af Rammekontrakthaver berigtiges inden betaling kan finde sted. Tilsvarende kan Ordregiver pålægge Rammekontrakthaver en bod i forbindelse med fejlbehæftede fakturaer, jf. punkt Priser og afregning For tjenesteydelser udført i henhold til rammekontrakten gælder de i Rammekontrakthavers tilbud af [dd.mm.åååå] angivne enhedspriser. 9. Prisregulering Reguleringen skal ske i henhold til KL s pris- og lønskøn for art. 4.9 (Øvrige tjenesteydelser). Indekset for KL s pris- og lønudvikling kan findes på Første prisregulering kan ske med virkning fra 1. februar 2017, svarende til KL s prisskøn for art 4.9 for budget Prisregulering sker kun såfremt følgende er opfyldt: Rammekontrakthavers initiativ ved meddelelse om dokumenteret reguleringssats i procent. Varsel om prisreguleringer, som sendes senest 30 dage før ikrafttræden. Et opdateret prisskema fremsendes pr. til Ordregiver inden ændringens ikrafttræden. Varsel om prisreguleringer sendes elektronisk til: Jammerbugt Kommune 4\n5 Økonomi Social og Sundhed Beskæftigelse Att.: Parterne kan forlange ændringer i den aftalte tjenesteydelses pris, når nye lovkrav eller ændret offentlig regulering bevirker en væsentlig fordyrelse eller billiggørelse af leveringen af tjenesteydelsen. Sådanne ændringer får virkning fra det tidspunkt, hvor de nye lovkrav eller den ændrede offentlige regulering konkret fordyrer eller billiggør leveringen af tjenesteydelsen. Prisregulering betinges af fremsendt dokumentation herfor, og reguleringen er betinget af Ordregivers godkendelse. 10. Betalingsbetingelser 30 dage netto fra korrekt modtaget faktura. 11. Ændringer Det er et vilkår, at tilpasninger på under 3% af den samlede årlige kontraktværdi skal implementeres umiddelbart. Tilpasninger på over 3% af kontraktens forventede samlede årlige værdi skal være fuldt implementeres efter modtaget varsel på tre måneder. Rammekontraktens parter kan forlange forhandling om regulering af betaling som følger af tilpasninger i op- eller nedadgående retning, forudsat forholdene er dokumenterbare i relation til en eventuel fordyrelse eller formindskelse af rammekontrakthavers udgifter. Forhandling vil blive gennemført på statusmøderne mellem parterne. 12. Underleverandører Det er tilladt Rammekontrakthaver at anvende underleverandører, forudsat underleverandøren er godkendt af Ordregiver. Såfremt Rammekontrakthaver anvender underleverandører til opfyldelsen af rammekontrakten, garanterer Rammekontrakthaver for opfyldelsen af rammekontrakten i samme omfang, som hvis Rammekontrakthaver selv havde udført leverancen. Tilsvarende skal underleverandøren opfylde samtlige krav i forbindelse med ydelsen. Rammekontrakthaver er forpligtet til skriftligt at orientere Ordregiver ved anvendelse af underleverandører senest 20 arbejdsdage før denne overdrages opgaven. Orienteringen skal indeholde: 1. Navnet på underleverandøren 2. Underleverandørens CVR. 3. Angivelse af den pågældende opgave, som denne skal udføre. Anvendelse af underleverandør kræver Ordregivers skiftlige godkendelse. Såfremt Rammekontrakthaver anvender underleverandører til udførelsen af opgaven, som ikke er godkendt af Ordregiver, er Ordregiver berettiget til at pålægge Rammekontrakthaver en bod, jf. punkt 22, og anvendelse betragtes som en væsentlig misligholdelse af kontrakten. 5\n6 13. Arbejdsklausul De personer, der virksomhedsoverdrages, skal have løn- og ansættelsesvilkår, svarende til den kommunale overenskomst på området indtil udløbet af overenskomstperioden den Forpligtigelsen: Ansatte hos Rammekontrakthaver samt hos Rammekontrakthavers eventuelle underleverandører (herunder underleverandører i flere led) som medvirker til at opfylde rammekontrakten, skal være sikret løn (herunder særlige ydelser), arbejdstid og andre arbejdsvilkår, som ikke er mindre gunstige end dem, der gælder for arbejde af samme art i henhold til en kollektiv overenskomst indgået af de inden for det pågældende faglige område mest repræsentative arbejdsmarkedsparter i Danmark, og som gælder på hele det danske område, jf. Cirkulære om arbejdsklausuler i offentlige kontrakter nr af 30/06/ Krav til medarbejderens ansættelsesforhold og identifikation Alle medarbejdere skal inden 4 uger efter arbejdets påbegyndelse have modtaget et ansættelsesbevis samt orienteres, af Rammekontrakthaver, om egnens gældende løn- og arbejdsvilkår. Rammekontrakthaver er endvidere ansvarlig for, at der, hvor relevant, kun anvendes medarbejdere med gyldig opholds- og arbejdstilladelse. Medarbejdere skal på forlangende kunne dokumentere deres identitet ved fremvisning af billedlegitimation Krav om registrering af udenlandske tjenesteydere Såfremt Rammekontrakthaver eller dennes underleverandør er forpligtiget til, at der sker anmeldelse til registret for udenlandske tjenesteydelser (RUT-registret), skal Rammekontrakthaver sikre sig, at der er sket faktisk anmeldelse af Rammekontrakthaver eller dennes underleverandør og straks efter anmeldelsen og på eget initiativ sende en kvittering for anmeldelsen til Ordregiver Dokumentation for overholdelse af forpligtelsen Der skelnes i nærværende arbejdsklausul mellem krav til dokumentation og krav til redegørelse Dokumentation Rammekontrakthaver har bevisbyrden for, at forpligtelsen jf. klausulens afsnit er overholdt, og Ordregiver kan på forlangende kræve at se dokumentation for Rammekontrakthavers og dennes underleverandørers overholdelse heraf. Ordregiver kan kræve dokumentation direkte fra Rammekontrakthavers eller dennes underleverandørers medarbejdere. Relevant dokumentation skal som minimum omfatte lønsedler, E-indkomstkvittering, lønregnskaber, opholds- og arbejdstilladelser og ansættelsesbeviser samt den referenceramme Rammekontrakthaveren har anvendt i forbindelse med fastsættelsen af løn- og arbejdsvilkår for de ansatte. Herudover kan Ordregiver i den konkrete sag anmode Rammekontrakthaver om at fremsende andre relevante dokumenter Redegørelse Såfremt Ordregiver har en mistanke om overtrædelse af arbejdsklausulen, skal Rammekontrakthaver, efter påkrav, fremsende en fyldestgørende redegørelse. Parterne har endvidere pligt til egenhændigt at orientere hinanden ved mistanke om manglende overholdelse af arbejdsklausulen. 6\n7 Rammekontrakthaver skal som minimum redegøre for, under hvilke forhold og/eller metoder de tjenesteydelser, der indgår til opfyldelsen af rammekontrakten, er udført. Ordregiver kan i den konkrete sag anmode Rammekontrakthaver om at uddybe andre relevante forhold Frister Dokumentationen skal være Ordregiver i hænde senest 10 arbejdsdage efter påkravets modtagelse. Redegørelsen skal være Ordregiver i hænde senest 20 arbejdsdage efter påkravets modtagelse Sanktion for manglende overholdelse af forpligtelsen Rammekontrakthaver eller dennes underleverandørers væsentlige overtrædelser af Arbejdsklausulen vil altid berettige Ordregiver til at ophæve rammekontrakten helt eller delvist. Ifalder Rammekontrakthaver nedenstående sanktioner eller andre misligholdelsesbeføjelser, fritages denne ikke for pligten til at opfylde rammekontrakten Sanktioner ved leverandørens overtrædelse af klausulens afsnit (Forpligtelsen) Ordregiver er berettiget til at tilbageholde vederlag med henblik på at tilgodese berettigede krav fra Rammekontrakthaver eller underleverandørers ansatte. Rammekontrakthaver ifalder bod ved overtrædelse af klausulens afsnit 1. Boden pr. påbegyndt ugedag andrager DKK dog minimum DKK pr. overtrædelse, indtil overtrædelsen er bragt til ophør. Beløbet kan modregnes i Rammekontrakthavers vederlag Sanktioner ved leverandørens overtrædelse af klausulens afsnit 13.2 (Dokumentation og redegørelse) Rammekontrakthaver ifalder bod ved overtrædelse af klausulens afsnit 2. Boden pr. påbegyndt ugedag andrager DKK dog minimum DKK pr. overtrædelse indtil Rammekontrakthaver har imødekommet Ordregivers påkrav. Beløbet kan modregnes i Rammekontrakthavers vederlag Kontrolbesøg Ordregiver eller en tredjepart vil i rammekontraktens løbetid løbende kunne foretage uanmeldte kontrolbesøg på arbejdspladsen for at sikre overholdelse af Arbejdsklausulen. 14. Gave og låneforbud Rammekontrakthaver og dennes medarbejdere samt ægtefæller, nærtstående og pårørende må ikke modtage arv, gaver eller lignende økonomiske fordele fra beboerne. Rammekontrakthaver og dennes medarbejdere samt ægtefæller, nærtstående og pårørende må ikke yde eller modtage pengelån eller andet lån fra beboerne. 15. Uddannelse af elever Rammekontrakthaver skal påtage sig en uddannelsesforpligtigelse svarende til Rammekontrakthavers andel af det samlede antal visiterede timer Herudover er Rammekontrakthaver forpligtet til at opfylde Ordregivers krav til uddannelse og praktiksted jf. Rammekontraktbilag A. Opfylder Rammekontrakthaver ikke sin uddannelsesforpligtelse grundet forhold hos Rammekontrakthaver, anses det som en væsentlig misligholdelse. 7\n8 16. Overdragelse af rettigheder Rammekontrakthavers rettigheder og forpligtigelser i henhold til denne rammekontrakt kan hverken helt eller delvist overdrages til anden/andre leverandør(er) uden forudgående skriftlig samtykke med Ordregiver. Rammekontrakthaver kan som udgangspunkt ikke overdrage sine forpligtelser til andre. Således vil dette alene i ganske særlige tilfælde være muligt, eksempelvis i forbindelse med konkurs. Manglende overholdelse af bestemmelsen anses som en væsentlig misligholdelse, der berettiger Ordregiver til at hæve rammekontrakten. 17. Misligholdelse Er ydelsen ikke udført i overensstemmelse med rammekontraktgrundlaget, uden at dette skyldes Ordregivers forhold, eller forhold i øvrigt, som Ordregiver bærer risikoen for, foreligger der misligholdelse. Tilsvarende foreligger der misligholdelse, hvis tjenesteydelsen ikke lever op til Ordregivers berettigede krav eller, hvis Rammekontrakthaver ikke opfylder andre krav, som ifølge rammekontrakten stilles i forbindelse med tjenesteydelsen, eller som følger af rammekontrakten i øvrigt. Følgende ikke udtømmende punkter betragtes som væsentlig misligholdelse: Manglende overholdelse af tilbudte kvalitetssikringsmodel er at betragte som væsentlig misligholdelse af rammekontrakten. Økonomiske vanskeligheder for Rammekontrakthaver i form af forfalden gæld til det offentlige af et sådan opfang, at gælden overstiger det tilladte i henhold til loven om begrænsninger af skyldnerens muligheder for at deltage i offentlige udbudsforretninger. Hvis rammekontrakthaver ikke vil acceptere Ordregivers rimelige tidsfrister for udbedring af den utilstrækkelige håndtering af nødkald. Misligholdelse af punkterne 12-13, 16-17, 26 og i rammekontrakten. Gentagne tilfælde af misligholdelse, som skriftligt er blevet påpeget og advaret af Ordregiver, betragtes som væsentlig misligholdelse, som berettiger til ophævelse af rammekontrakten, jf. punkt 23. Gentagne tilfælde af samme fejl, som skriftligt er blevet påpeget og advaret i forbindelse med det foregående tilsyn, betragtes som væsentlig misligholdelse, som berettiger til ophævelse af rammekontrakten, jf. punkt 23. En rammekontraktpart, som må indse, at der er risiko for misligholdelse, har pligt til uden ugrundet ophold at give den anden rammekontraktpart begrundet meddelelse herom. 18. Reklamation og varsel Vil en part påberåbe sig en misligholdelse, skal denne give den anden rammekontraktpart meddelelse herom uden ugrundet ophold, efter at misligholdelsen er eller burde være opdaget. Vil en part hæve rammekontrakten eller kræve afhjælpning, skal denne uden ugrundet ophold, efter at misligholdelsen er eller burde være opdaget, give den anden rammekontraktpart meddelelse herom. Undlader parten dette, har parten fortabt sin ret til at hæve rammekontrakten eller kræve afhjælpning. Det samme gælder for Ordregivers ret til at kræve bod, jf. punkt 22. 8\n9 Krav om forholdsmæssigt afslag eller erstatning skal opgøres og fremsættes uden ugrundet ophold efter meddelelse i henhold til ovenstående, idet retten ellers fortabes. En part fortaber dog uanset ovenstående ikke sin ret til at påberåbe sig misligholdelse, bod, forholdsmæssigt afslag eller erstatning, når den anden part har handlet svigagtigt, eller når denne part har gjort sig skyld i grove fejl og forsømmelser, og dette medfører skade for parten. 19. Afhjælpning Ordregiver kan, hvor dette er praktisk muligt, kræve afhjælpning, medmindre det vil volde Rammekontrakthaver uforholdsmæssig omkostning eller væsentlig ulempe. Såfremt afhjælpning kan ske uden væsentlig forsinkelse og uden væsentlig gene for Ordregiveren og beboerne i øvrigt, har Rammekontrakthaveren ret til at foretage dette. Rammekontrakthaveren skal straks efter modtagelse af reklamation give Ordregiveren meddelelse, hvis Rammekontrakthaveren ønsker at udøve denne ret. 20. Forholdsmæssigt afslag I det omfang den leverede tjenesteydelse ikke er overensstemmende med rammekontraktgrundlaget, og dette har bevirket en værdiforringelse, som ikke er kompenseret ved afhjælpning, jf. punkt 19, eller bod, jf. punkt 22, er Ordregiver berettiget til at kræve et forholdsmæssigt afslag i vederlaget. 21. Erstatningsansvar og forsikring Hvis Rammekontrakthaver eller dennes underleverandør under udførelse af forpligtelserne i henhold til rammekontrakten ved handlinger eller undladelser forårsager skader på personer eller fysiske genstande, er alene Rammekontrakthaver ansvarlig for sådanne skader. Hvis skadelidte rejser krav mod Ordregiver i anledning af skader af enhver art forårsaget af Rammekontrakthaver og dennes underleverandør, skal Rammekontrakthaver friholde Ordregiver for ethvert krav og enhver udgift, herunder tillige sagsomkostninger, renter m.v., som et sådan krav måtte medføre. Rammekontrakthaver er minimum forpligtet til at etablere og vedligeholde følgende forsikringer gennem hele rammekontaktperioden: Lovpligtig forsikringer. Erhvervs- og produktansvarsforsikring med en årlig forsikringssum på minimum DKK 10 mio. pr. år for personskader og DKK 2 mio. pr. år for tingsskader Forsikringspolicen(erne) skal dokumenteres forud for underskrift af rammekontrakten og når som helst på opfordring fra Ordregiver i kontraktperioden. Ordregiver kan kræve ændringer i dækningsomfang og forsikringsbetingelser, der er proportionelt i forhold til opgavens indhold og størrelse. 9\n10 Rammekontrakthaver kan ikke ændre væsentlige forhold, herunder regulering af forsikringssummer i nedadgående retning, uden Ordregivers forudgående accept. Betjener Rammekontrakthaver sig af underleverandører, er Rammekontrakthaver forpligtet til at sørge for, at underleverandørerne på samme måde opfylder de nævnte krav om forsikringsdækning. Ordregiver kan ligeledes forlange dokumentation herfor. 22. Bod Ordregiver kan pålægge Rammekontrakthaver en bod i overensstemmelse med det i rammekontraktgrundlaget fastsatte. Boden udelukker ikke muligheden for tillige at gøre andre misligholdelsesbeføjelser gældende, jf. nærværende rammekontrakt. Såfremt Rammekontrakthaver anvender underleverandører til udførelsen af opgaven, som ikke er skriftlig godkendt af Ordregiver, er Ordregiver berettiget til at pålægge Rammekontrakthaver bod pålydende DKK pr. dag, hvor underleverandøren udfører ydelsen. Gentagne tilfælde af brug af ikke godkendte underleverandører, anses som væsentlig misligholdelse, som berettiger Ordregiver til at ophæve rammeaftalen. Ordregiver kan pålægge Rammekontrakthaver bod, såfremt det konstateres, at Rammekontrakthaver misligholder sin forpligtelse til at registrere i omsorgssystemet eller registrere korrekt i omsorgssystemet for registreringer, som kan have fatale følger for beboeren eller ved gentagelsestilfælde, jf. rammekontraktbilag A. Boden fastsættes til DKK 500 pr. manglende og/eller fejlregistrering. Ligeledes kan Ordregiver pålægge Rammekontrakthaver bod, såfremt der konstateres, at Rammekontrakthaver misligholder sin forpligtelse til at følge op på kald, jf. rammekontraktbilag A. Boden fastsættes til DKK pr. overtrædelse. Tilsvarende kan Ordregiver pålægge Rammekontrakthaver bod, såfremt der konstateres fejl på de fremsendte fakturaer, under forudsætning af, at fejlen kan henføres til forhold hos rammekontrakthaver. Boden kan pålægges uanset rammekontrakthavers pligt til berigtigelse af fejlen. Boden fastsættes til DKK 500 pr. fejlbehæftet faktura. 23. Ophævelse Aftalen kan ophæves helt eller delvist af Ordregiveren, hvis der foreligger en væsentlig misligholdelse fra Rammekontrakthaverens side. I bedømmelse af misligholdelsens væsentlighed indgår tjenesteydelsens beskaffenhed, misligholdelsens karakter, risiko for gentagelse, misligholdelsens betydning for Ordregiver, Ordregivers eventuelle offentligretlige forpligtelse til at sørge for tjenesteydelsen, ophævelsens betydning for Rammekontrakthaveren samt omstændighederne i øvrigt. Hæves aftalen helt eller delvis, er Ordregiveren berettiget til at foretage dækningskøb for Rammekontrakthavers regning. Rammekontrakthaver er ligeledes erstatningsansvarlig for direkte tab opstået som følge af misligholdelsen. Hvor et leveringsophør efter en ophævelse vil være velfærdstruende for borgere, der er afhængige af ydelsen, kan Ordregiver uanset aftalens ophævelse kræve, at Rammekontrakthaver i en overgangsperiode stiller ressourcer til rådighed for levering af ydelsen, indtil leveringen med rimeligt varsel kan overtages af 10\n11 Ordregiver eller en anden leverandør. Levering i overgangsperioden sker på samme vilkår som i den ophævede aftale. 24. Sikkerhedsstillelse Til sikkerhed for Rammekontrakthavers opfyldelse af rammekontrakten skal Rammekontrakthaver stille en anfordringsgaranti på 10 % af den årlige rammekontraktsum som fastsat i forbindelse med tilbudsafgivelsen (stipuleret), jf. rammekontraktbilag D. Anfordringsgarantien kan dog maksimum udgøre DKK 3 mio. Sikkerheden skal stilles senest ti Arbejdsdage efter rammekontraktens indgåelse i form af pengeinstitutgaranti eller kautionsforsikring eller på anden betryggende måde. Sikkerheden skal opretholdes indtil tre måneder efter rammekontraktens udløb, med mindre Ordregiver forinden over for Rammekontrakthaver og garanten har fremsat krav om udbetaling under garantien. I så fald bortfalder garantien først, når Ordregiver meddeler garanten, at garantien kan bortfalde eller garanten har udbetalt hele garantisummen. Garantien nedskrives ikke i perioden. 25. Loyal adfærd Rammekontrakthaver er forpligtet til at udvise loyal adfærd i hele rammekontraktperioden. Dette indebærer blandt andet, at Rammekontrakthaver skal konkurrere om borgerne på reel og loyal vis med udgangspunkt i den leverede ydelse. 26. Konkurs m.v. Konkurs, betalingsvanskeligheder, insolvens, rekonstruktionsbehandling eller væsentligt forringede økonomiske forhold i øvrigt, som giver Ordregiver begrundet mistanke om, at Rammekontrakthaver ikke er i stand til at varetage sin forpligtelse over for Ordregiver i rammekontraktperioden vil blive betragtet som væsentlig misligholdelse, og vil berettige Ordregiver til omgående at ophæve rammekontrakten. Såfremt boet har ret til at indtræde i rammekontrakten i medfør af konkurslovens bestemmelser, skal boet efter forespørgsel uden ugrundet ophold give skriftlig meddelelse om, hvorvidt boet vil indtræde. 27. Opfyldelseshindringer, herunder force majeure I tilfælde af force majeure suspenderes parternes forpligtelser så længe force majeure er til stede og i det omfang force majeure er til hinder for Rammekontrakthavers opfyldelse af sine forpligtelser. Som force majeure regnes ikke årstidsbetingede vejrlige forhold, strejke og lockout (opremsningen er ikke udtømmende). 11\n12 Den af parterne, der ønsker at påberåbe sig force majeure skal give den anden part skriftlig meddelelse herom, så snart force majeure kendes eller konstateres, medmindre force majeure i sig selv umuliggør meddelelsen. Meddelelsen skal angive: Årsagen til force majeure situationen Forventet varighed af force majeure situationen Indsats fra Rammekontrakthavers side for at kunne genoptage leveringen. Hvor opgaver er overladt til underleverandør, jf. punkt 13, og denne forhindres i at udføre disse, kan Rammekontrakthaver alene påberåbe sig force majeure over for Ordregiver, i det omfang samme forhold ville have forhindret Rammekontrakthaver i at levere ydelsen, dersom denne havde valgt en anden underleverandør eller havde valgt ikke at betjene sig af underleverandører. 28. Ændring af ydelsen Såfremt ændringer i lovgivningen og/eller myndighedskrav medfører, at der skal foretages korrektioner/ændringer, er Rammekontrakthaver pligtig til omgående at informere Ordregiver herom samt omgående at ændre ydelserne som påkrævet. Ændringer som følge af nye lovkrav eller ændret offentlig regulering skal dog ske i overensstemmelse med eventuelle frister i den pågældende lov eller offentlige regulering. 29. Tavshedspligt og offentliggørelse af rammekontrakten Nærværende rammekontrakt er fortrolig, og kan hverken helt eller delvist offentliggøres uden, at parterne på forhånd og skriftligt har aftalt, hvad der kan/skal offentliggøres. Ovenstående bestemmelse gælder ikke, såfremt tredjemand forlanger og får medhold i begæring om aktindsigt i dele af eller hele rammekontrakten i henhold til forvaltningslovens eller offentlighedslovens almindelige regler om aktindsigt. Udtalelser til pressen, der vedrører enten rammekontrakten eller den anden rammekontraktpart, skal godkendes af modparten inden udtalelsen foretages. Rammekontrakthaveren og dennes medarbejdere har tavshedspligt med hensyn til fortrolige oplysninger, som de bliver bekendt med gennem opgaveløsningen, jf. rammekontraktbilag A Kravspecifikationen. 30. Rammekontraktændringer Nærværende rammekontrakt, herunder bilag til rammekontrakten, kan kun ændres ved skriftlig aftale mellem Ordregiver og Rammekontrakthaver. Indførte ændringer, der ikke må forrykke annonceringsgrundlaget væsentligt, skal fremgå af ændringsmeddelelser, som er underskrevet af begge parter. Undtaget herfra er kvalitetsstandarderne, som skal revideres i overensstemmelse med gældende lov. 31. Rammekontraktens ophør Ved ophør af rammekontrakten skal Rammekontrakthaver til Ordregiver aflevere følgende uden beregning: Notater, som er udarbejdet i forbindelse med opgaveløsningen 12\n13 Sagsoplysninger vedrørende den enkelte beboer, som er indhentet i forbindelse med opgaveløsningen Øvrige informationer som er relevante for opgaveløsningen Evt. nøgler, udlånt materiale og hjælpemidler m.v. Oversigt over personale i henhold til rammekontraktbilag N Kontrakter relateret til drift af plejecentret Ordregiver forbeholder sig retten til at beslutte, at reglerne om virksomhedsoverdragelse skal finde anvendelse ved ordregivers hjemtagelse eller genudbud i forbindelse med denne kontrakts ophør. 32. Lovvalg og afgørelse af tvister Rammekontrakten er underlagt dansk ret og dansk rets almindelige regler gældende i parternes indbyrdes forhold. Skulle der opstå uenighed om forståelsen af rammekontrakten eller i det hele taget som følge af de i nærværende bestemmelser m.v. skabte forhold, påhviler det parterne at søge uenigheden fjernet ved indbyrdes imødekommende forhandlinger, idet parterne skal efterleve kontrakten indtil afgørelse foreligger enten ved forhandling eller voldgift. Fører disse forhandlinger ikke til enighed, kan stridsspørgsmålet ikke indbringes for domstolene, men kan af enhver part indbringes for en voldgiftsret. Aalborg er værneting for alle tvister, der måtte udspringe af denne rammekontrakt. Voldgiftsrettens kendelse er endelig, og voldgiftsretten fastsætter en tidsfrist for kendelsens opfyldelse. Voldgiftsretten fastsætter desuden fordeling af sagens omkostninger. 33. Offentlige påbud Rammekontrakthaver er forpligtet til at overholde alle gældende direktiver, love, bekendtgørelser, myndighedskrav og regler/påbud på tidspunktet for indgåelse af rammekontrakten som i rammekontraktperioden. Manglende overholdelse af bestemmelsen anses for at være en væsentlig misligholdelse, hvilket berettiger Ordregiver til at ophæve rammekontrakten med omgående virkning. 34. Miljø Rammekontrakthaver garanterer, at alt hvad der bliver leveret under nærværende rammekontrakt opfylder de til en hver tid gældende miljøregler, -love, -bekendtgørelser, EU-direktiver mv. Manglende overholdelse af bestemmelsen anses for at være en væsentlig misligholdelse, hvilket berettiger Ordregiver til at ophæve rammekontrakten med omgående virkning. 35. Etik og socialt ansvar Ordregiver forudsætter, at Rammekontrakthaver og dennes eventuelle underleverandører overholder internationale konventioner tiltrådt af Danmark, herunder følgende grundlæggende ILO-konventioner: Tvangsarbejde (ILO-konvention nr. 29 og 105) Arbejdsklausuler (ILO-konvention nr. 94) 13\n14 Ingen diskrimination i ansættelsen (ILO-konvention nr. 100 og 111) Mindstealder for adgang til beskæftigelse samt forbud mod og omgående indsats til afskaffelse af de værste former for børnearbejde (ILO-konvention nr. 138 og 182) Sikkert og sundt arbejdsmiljø (ILO-konvention nr. 155) samt Organisationsfrihed og ret til kollektive forhandlinger (ILO-konvention nr. 87, 98 og 135), inden for rammerne af gældende lovgivning. Det forudsættes endvidere, at Rammekontrakthaver og dennes underleverandører respekterer grundlæggende menneskerettigheder, herunder lever op til FN s Menneskerettighedserklæring og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Manglende overholdelse af bestemmelsen anses for at være en væsentlig misligholdelse, hvilket berettiger Ordregiver til at ophæve rammekontrakten med omgående virkning. 36. Regnskab Leverandøren skal årligt indsende en årsrapport og det revisionspåtegnede årsregnskab til Ordregiver. 37. Underskrift Nærværende rammekontrakt underskrives i to eksemplarer, hvoraf hver part modtager et eksemplar. Dato: Ordregiver Dato: Rammekontrakthaver 14


Hvordan bliver man lærer? Guide til Danmark\nHvis du brænder for at undervise andre, og vil oplære den næste generation i at gøre det godt, så skulle du måske tage og blive lærer. Her kan du læse, hvordan man bliver lærer, og hvad jobbet egentlig betyder.\nEn lærer har den essentielle funktion at oplære den næste generation i den viden, de skal have for at klare sig.\nEn lærer har som opgave at\nUndervise eleverne i et givet emne eller fag\nKontakt til andre lærere og samarbejde omkring undervisningen\nKontakt med forældre til barnet, hvis man underviser børn\nDu skal først gøre op med dig selv hvilken type lærer, du ønsker at blive.\nDer er mange andre lærerstillinger ledig i Danmark, som du kan ansøge med de rette kvalifikationer, også uden at være uddannet lærer.


Postgraduate studerende Shaobo Han fra Linköping University (Sverige) har designet et nyt filter til rensning af snavset eller bare saltvand, som ikke kræver energi for at fungere. Den bruger varmen fra solens stråler og fordamper i en passiv tilstand konstant væsken og adskiller den i processen til ren damp og urenheder. Princippet er gammelt, men i dette filter implementeres det ved hjælp af et usædvanligt materiale - termisk aerogel.\nKhan tog cellulose som grundlag som et udbredt og ekstremt billigt materiale. Det blev omdannet til en aerogel og overtrukket på den ene side med organisk polymer PEDOT: PSS. Det er kendt for at være ekstremt effektivt til at absorbere solstråling, især i det infrarøde, termiske spektrum. Som et resultat opvarmes belægningen hurtigt.\nFor bedre opdrift blev aerogelen anbragt på et porøst basismateriale, hvorigennem vand kan sive igennem. Det stiger gennem porerne og når aerogelen, hvor den opvarmes og fordamper. Processen er langt fra øjeblikkelig, men den løber 4-5 gange hurtigere end den naturlige fordampning af vand under påvirkning af solen. Den resulterende damp lægger sig på en speciel plade, hvorefter kondensatet strømmer ned i renden ned i en opsamlingsbeholder.\nEt sådant filter kan fungere på ubestemt tid, så længe solen skinner, hvilket kun gør det afhængigt af vejret. Sandt nok skal aerogelen i sig selv rengøres periodisk for akkumulerede urenheder. Men med regelmæssig rengøring er dens levetid næsten ubegrænset, og denne teknologi hjælper med at passivt rense store mængder forurenet vand.\nForskere har udviklet en futuristisk "Replikator", der er i stand til at skabe 3D-objekter med lysets kraft


Ejendomsmægler.Nu Risskov Få 3 Gratis & uforpligtende Tilbud\nUdfyld boliginformations skemaet og få tilbud fra Ejendomsmægler i Risskov - Gør som 14.255 boligejere.\nInfo omkring Risskov\nRisskov er en bydel i Aarhus. Tidligere var det en del af Vejlby, og huser foruden sine 10.000 indbyggere også en del specialbutikker samt et indkøbscenter. Risskov er opkaldt efter skoven, Riis Skov, der er Danmarks første offentlige skov, og blev skænket til Aarhusianerne af Margrethe I.\nBydelen strækker sig langs skoven og stranden ved Aarhus Bugten, langs kystlinien fra den nordlige del af Aarhus C og ud til Egå og Den Permanente. Risskov er i lighed med Højbjerg og Komponistkvarteret i Marselisborg, et velhaverkvarter i Aarhus og er kendetegnet ved sine gamle patriciervillaer og liebhaverhuse ombygget fra gamle sommerhuse, typisk med attraktive beliggenheder og udsigt. Risskov huser også Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center Risskov og Psykiatrisk Hospital Risskov.\nPå klare dage kan man se Samsø, Helgenæs og Mols Bjerge fra Risskov. Ejendomsmægler Risskov


Casa de la Ballena - Sayulita | Hotels.com\n3-stjernet lejlighedshotel med udendørs pool i nærheden af Sayulita Torv\nSayulita Torv: 4 minutters gang\nSayulita Beach: 6 minutters gang\nGringo Hill: 9 minutters gang\nPlaya los Muertos: 11 minutters gang\nMercado del Pueblo: 12 minutters gang\nStudio-suite - 1 kingsize-seng med sovesofa - handicapvenligt\nStudiolejlighed - 1 queensize-seng med sovesofa - handicapvenligt\nRancho Mi Chaparrita: 24 minutters gang\nReceptionen er åben hver dag fra kl. 06.00 til kl. 10.00.Kontakt venligst ejendommen via kontaktoplysningerne i reservationsbekræftelsen, mindst 48 timer før du ankommer, for at arrangere indtjekning. Kontakt venligst ejendommen via kontaktoplysningerne i reservationsbekræftelsen, hvis du planlægger at ankomme efter kl. 22.00. Gæster skal kontakte overnatningsstedet på forhånd for at få indtjekningsinstruktioner. Personalet tager imod gæster ved ankomst. Kontakt venligst overnatningsstedet via kontaktoplysningerne i din reservationsbekræftelse for at få flere oplysninger.\nTilbyder Casa de la Ballena gratis afbestilling og fuld refusion?\nJa, Casa de la Ballena har fuldt refunderbare værelser på vores hjemmeside, som kan afbestilles op til et par dage før indtjekning. Du skal bare sørge for at tjekke overnatningsstedets afbestillingspolitik for de præcise vilkår og betingelser.\nHvilke rengørings- og hygiejneforanstaltninger er der i øjeblikket indført på Casa de la Ballena?\nEr der parkeringsmuligheder på stedet ved Casa de la Ballena?\nEr der en pool på Casa de la Ballena?\nEr kæledyr tilladt på Casa de la Ballena?\nHvornår er indtjekning og udtjekning på Casa de la Ballena?\nEr der restauranter på eller i nærheden af Casa de la Ballena?\nJa. Nærliggende restauranter inkluderer Rollie's (4 min. gang), Choco Banana (5 min. gang) og La Rustica Sayulita (5 min. gang).\nHvad kan jeg opleve hos Casa de la Ballena og i nærheden?\nCasa de la Ballena tilbyder en udendørs pool og en have.\nMolloy, Rejse på 21 nætter, 5. feb. 2020\nAnnonoumous, Rejse med venner på 3 nætter, 17. jan. 2020\nEric, Rejse med venner på 4 nætter, 29. dec. 2019\nRomantisk rejse på 9 nætter, 28. dec. 2019