Hee Kirke – VestRum\nFrivilligliste – støt op om din by\nHee lokalhistorisk arkiv\nI. C. Christensens Hus\nHee – Sognenyt\nBørne- og ungdomsklub\nFodbold i Hee\nAt være Malemand på Hee\nFriluft (Tour de Pedal)\nHvornår er klubhuset ledigt?\nMultibanen i Hee\nPR & Redaktion på Hee Sognenyt\nTeltudvalg i Hee\nSvømning i Hee\nTilmelding til Svømning\nTorsdagsklubben i Hee\nVolleyballudvalg i Hee\nHjertestartere i Hee\nAvis- og papirindsamling i Hee\nDer er skrevet mange artikler og forskningsafhandlinger om Hee kirke gennem de sidste 150 år på grund af kirkens særpræg. I disse kan man læse om byggestilen, mønstrenes kunstfærdighed og den smukke ornamentering.\nBlandt andet har P. Storgaard Pedersen skrevet en udførlig redegørelse, som er gengivet i ”Hardsyssels Årbog 1912”. Ligesom Kr. Susgaard har skrevet meget i bogen ”Hee Sogn”.\nI Trap Danmarks beskrivelse fra 1965 står der: ”Hee kirke er en meget anselig kirke, der er et af landets ejendommeligste og mest betydningsfulde bygningsmonumenter fra romansk tid. Den har været herredskirke og vistnok viet til Vor Frue (Jomfru Maria).”\nKirken er bygget af kvadre, der er hugget ud af granit og gnejs, som isen fra istiderne har skubbet med sig fra Norge og Sverige og efterladt over et meget stort område.\nDet er ikke staten eller kongen, der har bekostet opførelsen, men befolkningen og måske en stormand, som med egen arbejdskraft og økonomisk formåen har stået for byggeriet.\nEfter enorme besværligheder med at finde, og om vinteren på den hårdtfrosne jord slæde, sten til byggepladsen, samle penge, finde og måske især vente på en virkelig dygtig stenmester, som med sine huggesvende tilhuggede stenene og byggede kirken, stod Hee kirke efter sandsynligvis mere end 100 års forberedelse og arbejde færdig omkring år 1140.\nAt de har gjort sig umage kan ses af, hvor smukt hver kvadre er færdiggjort. I modsætning til næsten alle kvaderstenskirker er stenene i Hee kirke tilhugget på alle 6 sider altså også den side, som vender indad.\nArbejdet for beboerne bestod sandsynligvis også i at nedbryde en gammel trækirke, som i omkring 300 år havde stået lige ved siden af, hvor der nu blev bygget.\nDenne har sikkert erstattet de før så hedenske beboeres offerplads. Måske først et hørg, som var et stenalter under åben himmel og senere et hov, der var et afgudshus af træ.\nFra gammel tid har landet været inddelt i herreder, hvor Hee ligger i Hind (Hing) herred.\nAt kirken blev så stor og rigt udsmykket skyldes, at den var herredskirke. Det vil sige, at den lå i forbindelse med herredets tingsted.\nMidterrummet i Hee kirketårns 1. etage var opbevaringssted for herredets arkiv.\nPå tingdagen samledes folk fra hele herredet, og en tingdag begyndte altid med en gudstjeneste. Derfor måtte tingkirken have en anselig størrelse for at kunne rumme de mange mennesker, også selv om alle måtte stå op, da der ikke fandtes stolestader.\nSelv om kirken gennem århundrederne har været udsat for forfald og nødtørftige reparationer, er den nu ført tilbage tæt på sin oprindelse og fremstår som en meget flot kirke med et smukt kirkerum.\nDet ganske særlige ved Hee kirke er Tårnet, der oprindeligt går tilbage til romansk tid. Tårnet er bygget efter et andet mønster og med større kunstfærdighed end skib og kor, og man mener, at tårnets bygmester også har været med til at bygge Ribe Domkirke, da der er mange ligheder.\nLæg mærke til tårnets indgangsportal. Her kan man se den kunstfærdighed, hvormed der er arbejdet. På begge sider findes smukt formede søjler, der er smykket med blade og omkranset af fine perlebånd. Den halvrunde overligger er smykket med to løver med en monstrans mellem sig.\nAndre steder på kirken findes flade murpiller, slanke søjler, smukt formede kragsten og under tårnets halvtage ses vindøjer, som er udhugget hver for sig i en enkelt sten.\nOprindelig var kirken ikke bygget med tårn, idet dette først er opført omkring 50 år senere.\nDerimod var der på kirkeskibets sydvestlige side en mindre og forholdsvis smal tilbygning. Det var våbenhuset, som var mændenes indgang, hvor de måtte lægge deres våben, inden de trådte ind i kirkerummet.\nEfter tårnet blev bygget, taler sandsynligheden for, at mændene er begyndt at bruge denne indgang i stedet. Her var lettere adgang, når man bar sine våben, og tårnrummet havde bedre plads til at lægge disse fra sig, så man hurtigt kunne få fat i dem, hvis det skulle blive nødvendigt.\nI den nordvestlige side var indgangsdøren for kvinderne. Den blev tilmuret engang efter reformationen i 1534, men man kan stadig se, hvor den har været.\nSandsynligvis et par hundrede år efter kirkens opførelse blev der tilbygget et sakristi på korets nordøst side, fordi det skulle være i nærheden af alteret. I sakristiet opbevaredes kirkens hellige bøger og kar. Desuden var det præsteværelse og blev brugt til skriftemål.\nPå vestsiden af tårnet kan man se ansigterne på de trolde, som man mener, byggede Hee kirke.\nDet siges, at kirkerne i Hee, Rindum og Gammel Sogn på Holmsland blev bygget samtidig af tre trolde og deres koner. De indgik væddemål om, hvem der blev først færdig.\nTroldene i Hee var næsten lige så høje som tårnet, og de kunne derfor holde øje med, hvor langt de andre kom med byggeriet. Da det stod klart, at troldene i Hee ikke kunne følge med de andre, fyldte troldefar sine handsker med jord og kastede dem mod de to andre kirker. Den ene faldt lige øst for kirken i Gammel Sogn, den anden lige vest for kirken i Rindum, og begge steder ligger endnu resterne af handskernes indhold som store jordvolde.\nDa de to andre troldepar kunne melde, at byggeriet var færdigt, blev troldene i Hee så arrige, at de sprængtes i stumper og stykker, og hovederne borede sig ind i kirketårnet.\nI 1461 lod Peder Skram, der dengang ejede kirken og herregården Voldbjerg syd for Hee, våbenhuset nedbryde, og på stedet lod han opføre kirkens første større sideskib (det sydvestlige).\nHan lod sideskibet indrettet til et flot gravkapel for sig selv og sin familie.\nKapellets gulv blev hævet cirka 40 cm. over kirkens gulv. Lyset faldt ind gennem et stort aflangt vindue foroven midt i rummet. Væggene blev hvidtet og en dygtig maler sat til at dekorere dem med kalkmalerier.\nAdgangen til gravkapellet var naturligvis gennem kirken, hvor der blev opsat et tralleværk (lodret gitter), som foroven var prydet med en række jernspyd med modhagere, mellem kirken og kapellet.\nI en bue mellem kirkerummet og kapellet lod han indmure et monstransgemme, hvori der opbevaredes en beholder af ædelmetal med alterbrød. Uden på gemmet blev malet en monstrans og indskriften: Ecce panis angelorum (Se englenes brød). Indvendig på gemmets dør blev malet et billede af Kristus med et neg og en vinranke i hænderne. Desuden fik Skram naturligvis malet sit slægtsvåben; en enhjørning hvorunder der står H: P.S., samt sin hustru, Ellens, slægtsvåben; 3 krager og F: E.K..\nBogstaverne står for Hr. Peder Skram og Fru Ellen Krag\nDette monstransgemme samt det originale tralleværk kan stadig ses i kirken.\nEllen Krag og Peder Skram var bedsteforældre til den danske admiral Peder Skram, som ledede den dansk-norsk-svensk-preussiske flåde i Grevens Fejde i 1530’erne.\nPeder Skram lod kapellet opføre, for at der kunne holdes sjælemesser for blandt andet hustruen Ellen, som lige var død 60 år gammel. Hendes kiste blev indsat i kapellet, hvor også han selv blev bisat ca. 5 år senere.\nForuden vægmalerierne lod han rummet udsmykke med en dobbelt figurgruppe med baldakin flankeret af to vældige hjortegevirer alt sammen udskåret i egetræ. Den ene figur forestiller Sct. Anna med Jomfru Maria og Jesusbarnet. Den anden forestiller den hellige Barbara afbildet ved et tårn, som hun blev indespærret i. (Denne dobbeltfigur findes i dag på Nationalmuseet.)\nEllen og Peder Skram havde en særlig tilknytning til Hee kirke.\nSom unge nygifte overtog de godset Voldbjerg efter hans far, Christen Skram, men kort efter måtte Peder aftjene sin ledingspligt i kongens hær. I lang tid så de to unge ikke noget til hinanden, men på et tidspunkt var ledingshæren kommet så tæt på Hee, at Peder ikke kunne vente længere. En nat i ly af mørket sadlede han sin hest og jog mod Voldbjerg. Ingen havde set ham, og han og Ellen fik nogle få lykkelige timer sammen, før han inden daggry måtte være tilbage i lejren.\nUheldet ville, at under det korte besøg var Ellen blevet gravid. Det satte hende i en forfærdelig situation, for hvis hun fortalte, at Peder havde været på besøg, ville han blive straffet med døden for desertering, og hvis hun ikke fortalte det, ville det være en uafvaskelig vanære, at hun skulle føde et uægte barn.\nI sin kvide søgte hun hjælp hos præsten, som rådede hende til at tage ophold i kirkens to tårnkamre sammen med en trofast tjenestepige, der kunne hjælpe hende, når tiden kom.\nFru Ellen fødte sin søn og boede i de to små rum i fire sommermåneder, indtil hun fra tårnvinduet en dag så en skare krigere ride ind på Voldbjerg. Som så mange gange før, hvor hun havde håbet, at det var hendes mand, der kom hjem, sendte hun tjenestepigen af sted og ønskede, hun ville komme tilbage med godt nyt. Hun fulgte pigens løb den kilometer, der var til godset, og så kort efter en rytter kommende galoperende ud af gården.\nAllerede på afstand kunne hun genkende sin mand, og skyndte sig ned ad trapperne, men hun nåede dog ikke ud af kirken, inden Peder havde revet døren op, og de faldt i hinandens arme.\n. . . Sandsynligvis var sønnen den gode admirals far, Christen Skram!\nAlt dette skete for små 600 år siden, men selv den dag i dag benævnes de to små rum under klokkerummet som Fru Ellens kamre.\nGrev Otto Rantzau var en af landets største godsbesiddere. Han overtog omkring 1670 godset Voldbjerg med blandt andet Hee kirke.\nI 1700’tallet lod han kapellet ombygge til sig selv og sin familie, og sandsynligvis var det ham, som lod opføre et gravkammer under kapellet, hvortil han flyttede de to kister med Ellen og Peder Skram.\nGravkammeret var 2½ x 2½ meter og ca. 2 meter dybt. Det blev bygget op af kampesten, som foroven blev afsluttet med en muret hvælving. Nedgangen var en kvart svings trappe. Gravkammeret blev lukket ved, at man lagde et munkestensgulv i kapellet.\nKapellet blev udsmykket med to sandstensepitafier, som stadig ses. Da han og hans gemalinde døde, blev deres legemer lagt i egetræskister overtrukket med sort læder, og kisterne blev hensat i kapellet.\nOven over kisterne hang en lanse og et kårdehefte. Ned fra lansen hang en rød udspændt silkefane med Chr. IV.s monogram.\n(Fanen findes i dag på Rosenborg slot.)\nVed siden af kapellet var der i 1530’erne blevet tilbygget endnu to sideskibe på sydsiden af Hee kirke.\nOm dette har overleveringen op gennem tiden fortalt, at en af studedrivernes veje fra Holstebro til Syddanmark gik forbi No. I 1300’tallet havde disse drivere medbragt den smitsomme sygdom, pest, som ramte No så voldsomt, at hele sognet uddøde.\nDengang som nu havde Hee og No fælles præst, der boede i Hee præstegård, og endnu i de næste 200 år red præsten hver søndag til No for at prædike, skønt der næsten ingen kirkegængere var.\nMorten Perssøn var præst fra omkring 1510 til 1548. Han, hans hustru og børn var meget musikalske, og herremanden på Voldbjerg, som også på det tidspunkt hed Peder Skram, ville meget gerne have præstefamilien til at underholde, når han havde gæster. Men det kunne Morten Perssøn ikke om søndagen, når han skulle prædike i to kirker.\nDa der alligevel ikke kom nogen i No kirke, foreslog Peder Skram kongen, at kirken blev nedbrudt.\nEfter yderligere argumenter fik godsejeren tilladelse til at nedbryde kirken, mod at han opførte den igen som to sideskibe til Hee kirke og kaldte disse kirkeskibe ”No kirke”.\nMen ingen bønder ville være med til et så gudsbespottende arbejde, så herremanden måtte selv køre de første læs sten til Hee. Her ville uheldet, at vognen væltede, da den skulle over Hover Å, hvilket gav bønderne endnu større grund til at nægte arbejdet, så der gik et stykke tid, før de langt om længe indvilligede i dette.\nDer var rigeligt med sten til de to sideskibe.\nAf de resterende sten byggede Peder Skram en staldbygning til Voldbjerg, men hver aften viste der sig i stalden en skikkelse i sort tøj, som gik og slog på stenene med en stav, så dyrene blev urolige.\nDa det havde stået på et stykke tid, blev bygningen brudt ned igen, og nogle af stenene blev brugt som fundament, da man opførte toldbygningen på Ringkøbing havn. Her kan de ses den dag i dag.\nSå vidt overleveringen om de to sideskibe, men virkeligheden var nok en anden, for ifølge sognebøger kan man se, at No sogn ikke så længe efter pestudbruddet igen var fuldt beboet.\nOg at menigheden i No Sogn må have været af en anselig størrelse kan ses af, at man byggede to annekser til Hee kirke, og de to tilbygninger gav lige så meget plads til No’s beboere, som den oprindelige plads, der var til Hee’s beboere.\nSandsynligvis er der sket det, at kirken er blevet nedbrudt og stenene ført til Hee kirke af godsejerne Peder Skram på Voldbjerg og Iver Juel på Rybjerg ved Velling på ordre fra Chr. III som hævn for, at flere af sognets bønder havde deltaget på Chr. II’s side i Grevens Fejde 1536.\nMen det var jo lige i reformationsårene, og kongen har måske haft en vis usikkerhed med hensyn til den katolske og den protestantiske linje. Så for en sikkerheds skyld forlangte han den nedrevne kirke opført som anneks til Hee kirke.\nNu var det oprindelige kirkebyggeri fra 1140 blevet noget af et misfoster. Det havde fået tilført et tårn i vest, som dog pyntede, men desuden et sakristi mod nordøst og tre sideskibe mod syd.\nSamtidig var kirkebygningen gennem århundrederne blevet svært misligholdt af ejerne.\nIsær var det gået ud over tårnet. Vestenstormene med indtrængende vand og frostsprængninger havde givet det flere så store revner, at det længe truede med at styrte sammen, hvilket også skete.\nGrev Christian Rantzau til Voldbjerg fik i 1720 skøde på kirken og bad kongen om økonomisk hjælp til at udbedre skaderne. Her skrev han blandt andet: ”I et indfaldende Guds vejr med storm i sommeren 1720 styrtede en del af tårnet sammen, dog Gud være lovet for hans nådige tilsyn, at intet menneske kom til ulykke eller mistede livet derved.”\nDa greven nød indtægterne fra kirken, mente biskop Thura fra Ribe også, at han måtte erholde udgifterne, men da skaderne var meget store, var han også forstående for, at der kunne udvirkes nogen hjælp fra kongen.\nMen grev Rantzau brugte bestemt ikke flere penge på restaureringen, end det var allerhøjest nødvendigt, og hans måde at restaurere tårnet på var ikke noget smukt syn. I stedet for at rive ned og bygge op igen blev murene overalt sikrede med større og mindre jernankre, for at de ikke skulle forskyde sig yderligere.\nDet øverste af tårnet, fra undersiden af tårnvinduerne og op, som var faldet ned, blev i 1771 muret op igen med almindelige mursten og noget bindingsværk.\nIndvendig i tårnets sydside gik en vindeltrappe af granitsten helt op til klokkerummet, men hele trappen mellem første og andet stokværk var styrtet ned og i stedet for at genopbygge den, blev den erstattet med en stige.\nI årene derefter blev kirken yderligere forsømt af ejerne, som nok kunne bruge de rige indtægter fra kirkens jorder og kirketienden, men nødig ville koste noget på dens vedligeholdelse.\nTil kirkens store held købte 111 fæstebønder under godset Voldbjerg deres egne gårde og godset samt den tilhørende kirke i 1792.\nHer blev kirkens vedligeholdelse lagt som en forpligtelse på alle ejendommene, men i de næste 90 år blev det kun til den nødvendigste vedligeholdelse, idet man ikke rigtig vidste, hvor man skulle begynde, og hvor man skulle ende med en større restaurering.\nDog var man tilsyneladende trætte af sakristiet. Det har sandsynligvis været i en meget dårlig forfatning og blev efterhånden kun brugt som oplagsplads, blandt andet for noget inventar fra den nedlagte No kirke, hvor tiden og de dårlige opbevaringsforhold sandsynligvis havde ødelagt det meste. Derfor blev sakristiet nedbrudt og hullet muret efter med mursten.\nI 1868 blev Johannes Carl Hieronymus Molbech præst ved Hee kirke. Han interesserede sig naturligvis meget for kirkens forfatning og fik lavet gentagne undersøgelser.\nLigeledes var han foregangsmand for, at No sogn skulle have bygget sin egen kirke igen, hvilket skete i 1877.\nFor at skaffe midler til dette fik Molbech bl.a. tilladelse til, at man nedbrød det østlige af sideskibene ved Hee kirke og brugte stenene i No, samt solgte blyet fra taget og brugte de indkomne midler til den nye kirke.\nUd fra professor H. Storck’s anvisninger blev Hee kirke i årene 1882 – 1884 gennemrestaureret og i så høj grad, som det var muligt, ført tilbage til sin oprindelige stil.\nDet var først og fremmest tårnets fejlagtige genopbygning og dårlige tilstand, som ved denne restaurering blev ført tilbage til det udseende, man mente, den oprindelig måtte have haft.\nEjerne af Voldbjerg og kirken indtil bøndernes overtagelse havde naturligvis brugt gravkapellet, så der henstod en del kister. Men allerede i 1873 fik man tilladelse til at nedlægge kapellet, og kisterne blev nedsat i en grav ca. 20 meter nord for kirken.\nNu blev gravkapellet restaureret. Gravkammeret blev fyldt op med sten, jord og gammelt gravfyld, fordi hvælvingskonstruktionen i kammerets loft var ved at styrte sammen, og kapellets gulv blev sænket ned i den øvrige kirkes gulvhøjde.\nSamtidig blev sydmuren i det bevarede sideskib ”No kirke” flyttet ind, så det flugtede med gravkapellets sydmur, og indgangsdøren, som havde været i No kirke, blev flyttet til den nuværende plads i det tidligere gravkapel, der nu igen som ved kirkens opførelse blev våbenhus.\nDenne indgang bruges den dag i dag, men navnet hænger ved, for våbenhuset benævnes stadig som; Rantzau’s kapel.\nTil restaureringen blev brugt ”de forefaldne sten” blandt andet fra sakristiet, hvorfor der i murværket ses vievandskar, vinduesoverliggere og andre sten, som før har haft en anden betydende plads.\nUnder en restaurering i 1957 skulle munkestenene i våbenhuset lægges om, og da de blev taget op, kom det gamle gravkammer til syne.\nNationalmuseets folk udgravede kammeret, hvor man fandt skeletterne af Ellen Krag og Peder Skram.\nDe blev lagt i bunden af kammeret, som nu er fyldt op og sløjfet.\nIndvendig er der foretaget et stort restaureringsarbejde i 1957.\nDåbsfonten er sandsynligvis den oprindelige, og som sådan det eneste inventar fra kirkens første tid. Den er udsmykket med udhuggede bladornamenter.\nDåbsfadet er fra omkring 1575\nFontehimlen forestiller en krone med en fremstilling af Jesu dåb omgivet af de 12 apostle. På toppen af himlen ser man i tre tempi Jesu død, opstandelse og opfaren til himmels.\nFontehimlen er skænket omkring 1655 af daværende kirkeejere Otto Krag og frue til Voldbjerg, hvis navnetræk også ses på de to øverste kirkestole. De to næstøverste bærer slægterne Fasti og Spends våben, (ægtefolk, ejere af Voldbjerg og kirken i 1500’tallet.)\nAltertavlen er et betydeligt kunstværk fra 1635 skåret i egetræ, og udstyret med en mængde figurer. De mange symbolske figurer i rammen skal forestille havets og jordens kræfter, der lægges i bånd for at frembære menneskeslægten. I det store midterparti forneden fremstilles den hellige nadver. Over disse figurer ses kundskabens træ med slangen og ved siden af lovens tavler med slør over. I de øverste felter fremstilles korsfæstelsen og Jesu opstandelse. De to engleskikkelser med symbolerne for troen, håbet og kærligheden skal forestille himlen, hvor menneskelivet når sin højeste blomstring.\nAltertavlen er skænket af Niels Krag og hustru og bærer deres våben.\nPrædikestolen og himlen over er fremstillet i 1684. Stolen har fem malerier, der forestiller Jesu korsfæstelse, opstandelsen, himmelfarten, sædet ved Faderens højre hånd samt Helligåndens udgydelse.\nKrucifikset med Jesu på korset med de ejendommelige brede endestykker på korsarmene fortæller om et middelalderligt billedskærerarbejde fra omkring 1450, som står langt over den tids andre billedskærerarbejder.\nKristusfiguren er en helt anden, end man er vant til. Det er ikke Jesu lidelse, der skildres, men hans sejr med løftet hoved, mund og øjne som siger ”Frygt ikke! Det er fuldbragt.”\nPå venstre side af alteret står præstestolen, som er skåret i fyrretræ i renæssancestil omkring år 1600.\nPå alterets højre side står degnestolen, der er skåret i egetræ omkring år 1520. Den er skænket af biskop Iver Munk, og på endestykkerne bærer den hans forældre, Munks og Juels, våben.\nPå Pulpituret, som i sin oprindelse var ophøjede aflukkede siddepladser, er orglet anbragt og foran prydet med billeder af Verdens Frelser og de tolv apostle. På pulpiturets bagside er billeder af troen, håbet og kærligheden.\nI dag står den smukke kirkebygning som et mesterværk sammensat af middelalderens byggekunst, som er slebet af tidens tand gennem næsten ni hundrede år og de opståede skader udbedret med nutidens nænsomme hånd.\nRedigeret og fortalt af Ernst Munck\nLæs nyheder fra Hee\nSe hvornår er klubhuset ledigt?\nSe hvad der sker i Hee\nDET SKER I VESTRUM\nLandsbymessen: VestRum fejrer livet i de syv sogne - AFLYST\nFølg også Det sker i Hee på Facebook\nSe Hee på YouTube


De opstegne Mestre - DanInfo Messerne\nArtikel fra Stjernen/Christspirit Af Birgit Elisabeth Friis Emdal\nJeg har set og hørt, at mange mennesker er mystificerede over disse udtryk, som tilsyneladende i visse kredse er den største selvfølgelighed. I mange artikler skrives om dem med stor indforståethed, som jo ikke gør det mere klart for almenmand, hvem disse "hemmelige" Mestre er. Opstegne Mestre, Hvidt Broderskab eller Hierarkiet, vi taler om de samme entiteter, sjæle. At nogle kalder dem for opstegne hentyder ganske enkelt til, at de er steget op i en højere energifrekvens, eller et højere bevidsthedsniveau via deres udvikling på Jorden. Der er dog intet hemmeligt ved dem. For intet er hemmeligt, men alt er Helligt!\nDer har alle dage været mennesker, som for egen selvhævdelses skyld, har gjort spirituel viden til store hemmeligheder eller lagt røgslør hen over den rene sandhed. Hvorfor mon dette? Viden er magt og magt kan som bekendt bruges og ikke mindst misbruges. Der har været og foregår stadig i allerhøjeste potens en magtkamp her på Jorden, nemlig en kamp imellem det gode, og det mindre gode. Denne kamp kan vi også kalde for kampen imellem Lyset og mørket. Den gode vilje og den mindre gode vilje. Når vi taler om den gode vilje, menes den Guddommelige Vilje, som kommer fra vores sjæls energi, mens den mindre gode vilje kommer fra vores ego, som desværre ofte er blevet forvansket hen til et sted, hvor den ikke hører hjemme. Oprindelig fik vi mennesker et ego, som havde den funktion at meddele os fakta om vore omgivelser, og ikke andet. På et tidspunkt, begyndte dette ego at få sin egen mening om tingene, og tilføjede kommentarer til det, der blev observeret. Dette kunne kun ske hos mennesker, som havde mistet forbindelsen til deres egen sjæl, deres egen hjerteenergi, eller det Guddommelige i dem selv.\nDet Hvide broderskab har bl.a. den funktion at lede os på sporet igen, tilbage til sandheden, tilbage til Gud, og samarbejder med mange aspiranter og disciple på Jorden om netop dette.Det er alle som én sjæle, som har været inkarneret på Jorden i en menneskekrop og som derfor har stor erfaring med de problemer og konflikter, et menneske kan udsætte sig selv for. Flere af dem har været inkarneret på Jesus tid, hvor de var også var med til at sprede Guds ord og helbrede mennesker ud af vildfarelse. Blot for at nævne nogle få: Mesteren Kuthumi fx var inkarneret som en Jesus 12 apostle, nemlig Johannes, som har skrevet Åbenbaringen. Af andre kan nævnes Sct. Germain og El Morya. Disse tre mestre var ligeledes inkarneret som de 3 vise mænd ved Jesus fødsel. Selvsagt er Jesus (Sananda) en af dem, ligesom hans mor Maria er. Når de kalder sig for det HVIDE broderskab, er det ganske enkelt fordi, de arbejder på Lysets side og har en aura af lys omkring sig, det vi kalder en glorie. Dette lys har de fået ved at udvikle sig i kærlighed. De har taget en masse indvielser på Jorden, og herved fået en masse indsigter, som de har omsat i praktisk handling. De har bevist for sig selv, at de kan bruge de Guddommelige love i praksis! Det har altså ingen relation til menneskeracer og hudfarver. Kvindelige Mestre\nDet hvide broderskab og søsterskab består af både maskuline og feminine energier. Sananda Christ leder det maskuline hierarki og Maria, hans dual, det feminine hierarki. At de er dualer vil sige, at de er en del af den samme Guddommelige gnist. Der er lige så mange kvindelige Mestre som mænd, men det maskuline hierarki har været mest ”synlige” i lang tid. Dette er dog nu ved at ændres, idet Maria vil begynde at træde mere og mere frem på alle planer, og med hende følger adskillige andre kvindelige Mestre. Et godt tegn på dette er bl.a. at flere kanaler for Lyset er begyndt at kanalisere de kvindelige Mestre!Lige såvel som Maria hjalp det Guddommelige ned på Jorden i form af hendes søn Jesus Christus, lige såvel vil hun i disse tider bane vejen for Christus tilsynekomst på Jorden. Både Jesus og Maria er inkarneret på Jorden i fysiske kroppe. Jesus har sagt til os for over 2000 år siden: ”Jeg er den første og den sidste, og jeg forlader jer aldrig.” Altid er han altså med os, men det er ikke alle, der er parate til at møde ham eller for den sags skyld Maria. Maria har ofte valgt at vise sig for børn. Flere også voksne mennesker har set Maria og endnu flere vil komme til det i nærmeste fremtid. Nemlig de rene af hjertet!¨\nMestrene kan komme til os alle om natten i drømme, om dagen i en meditation eller i et afslappet øjeblik, hvor du får en Lys tanke, en Guddommelig inspiration til glæde for dig og andre. Du kan møde en sådan Mester i et syn, de viser sig ofte som lys for mennesker med clairvoyante evner. Du kan møde dem i form af et dyr, et menneske du møder på din vej, for Mestrene kan materialisere sig, som hvem de vil, hvis der et godt formål dermed. Du kan måske høre dem i radioen, i tv, i medierne på Internettet, de er overalt, og kan dukke op på de forunderligste måder. De er SÅ TÆT på menneskene, men ikke alle er åbne overfor dem. Det kræver et åbent hjerte, et åbent modtageligt sind. Derfor er det ofte, de viser sig for mennesker som er ude i en krise med sig selv, for der er vi mennesker mere åbne end sædvanligt. En krise kan således være en åbning til det åndelige i livet og særdeles positivt. Der er nemlig ikke noget, der er dårligt. Det er mennesker, der gør oplevelser og situationer til noget mindre godt.Der er i sandhed mange forskellige guddommelige love, men blot for at nævne et vigtigt princip, som vi alle på Jorden må lære at mestre: Det du tænker, det du føler og den måde du handler på skal hænge sammen. Når vi gør det, begynder alting at gå nemmere for os, og tingene tager fart. Det er som regel en god rettesnor for, om vi følger vores livskontrakt, den Guddommelige plan for vort liv.Alle mennesker kan få kontakt til disse Mestre, da vi alle har en sjæl, som vibrerer på denne frekvens. Forstå at alt er energi, og de Opstegne Mestre hører til på et energiniveau, som ligger på det vi kalder de Buddhiske plan for kærlighed og visdom.\nJorden er i en rivende udviklingsproces, hvor vi skal have udryddet bl.a. drabets princip, krige, ufred og uretfærdigheder. Vi skal lære at have kærlighed til alt, der er skabt. Javist der et stykke arbejde, der skal gøres, men netop derfor er der mange af disse Mestre inkarneret på Jorden, for at hjælpe med denne proces!Nogle af Mestrene er altså i fysisk inkarnation, men ikke mange er klar over dette - endsige har viden om hvem det er, og hvor de findes. De fleste arbejder i det skjulte, de har INGEN behov for at hævde sig med titler og fine ordener, men de har et uudtrykkeligt behov for at hjælpe og informere om kærlighedens princip, at Gud findes, og at vi alle skal finde tilbage til De Guddommelige energier igen. Vi kommer alle fra Gud, men mange har ”glemt” det, fortrængt det og føler sig derfor rådvilde, ensomme, bange, frustrerede eller lignende.\nSai Baba har sagt det: Why fear, when I am here??? Sai Baba bærer Christusenergien på Jorden, men hvor mange er klar over det? Mennesker fokuserer ofte på det negative og dømmer hverandre, skønt allerede Jesus fortalte os, at vi ikke skal dømme nogle. Dem der har brug for AT DØMME, dømmer kun sig selv, og der i sandhed temmelig mange der dømmer på livet løs, hvad enten det handler om Sai Baba eller mennesker, de har mødt på deres vej. Hvornår går det op for folk, at det de siger om andre, dybest set handler om dem selv?? For den rene er alting rent!Børnene driller hinanden og synger: ”Det man siger, er man selv”, ja gå til børnene og bliv vis…………\nLæs mere www.christspirit.com DanInfo Messerne - Sepstrupvej 67 - 8653 Them - Tlf. 86 86 93 55 E-mail messer@daninfo.dk


Foreningen Gråsten Cykleklub er stiftet d. 7. februar 2008 og har hjemsted i Gråsten i Sønderborg Kommune. Foreningen er tilsluttet Danmarks Cykle Union-Motion (DCU-Motion) og tilknyttet Område Sydjylland – Fyn, under Danmarks Idræts-Forbund og er underlagt disses love og bestemmelser.\nForeningens formål er at dyrke cykelsport i form af cykelmotion og cykelløb i bred forstand og med udgangspunkt i fællesskabet og det sociale liv i klubben at udbrede kendskabet til denne idræt. Det er endvidere foreningens formål at udvikle medlemmernes lyst til at engagere sig og tage et medansvar i foreningen.\nEt medlem kan udelukkes midlertidigt eller ekskluderes permanent, såfremt vedkommende handler til skade for foreningen, eller såfremt vedkommende ikke opfylder sine medlemsforpligtelser.\nGeneralforsamlingen er foreningens øverste myndighed i alle anliggender. Ordinær generalforsamling afholdes én gang årligt inden udgangen af februar måned. . Indkaldelse med angivelse af dagsorden skal findes sted med to ugers varsel på GCK Memberlink hjemmeside: http://graasten-cykleklub.dk\nForslag, som ønskes behandlet på den ordinære generalforsamling, skal være indsendt skriftligt til bestyrelsen senest en uge før generalforsamlingens afholdelse.\nBeslutninger træffes ved almindeligt stemmeflertal. Dog kræver vedtægtsændringer og beslutning om foreningens opløsning kvalificeret flertal, jf. §§ 17 og 18\nAfstemningen skal foretages skriftligt, såfremt fem medlemmer forlanger det. Ved personvalg dog på forlangende.\nBestyrelsen fastsætter selv sin forretningsorden. Bestyrelsen er kun beslutningsdygtig, når mindst tre af dens medlemmer, herunder formanden er til stede. Over bestyrelsens forhandlinger føres en protokol.\nDe vedtagne beslutninger og foretagne handlinger forpligter foreningen i forhold til vedtægten. Bestyrelsen konstituere sig med formand, kassere og sekretær på første bestyrelsesmøde efter generalforsamlingen, formand, kassere og sekretær vælges derfor ikke af generalforsamlingen.\n2 bestyrelsesmedlemmer og suppleant er på valg i lige år og 3 bestyrelsesmedlemmer er på valg i ulige år.\nValgbare til bestyrelsen er medlemmer, der er fyldt 15 år og har stemmeret, jf.§ 9.\nForeningens regnskabsår er kalenderåret. Bestyrelsen skal inden d. 7. januar afgive årsrapport for det foregående år til revisoren. Årsrapporten forelægges den ordinære generalforsamling til godkendelse og skal være forsynet med revisorens påtegning og underskrift.\nPå den ordinære generalforsamling vælges for et år ad gangen en revisor og en suppleant.\nRevisoren skal hvert år i januar gennemgå årsrapporten og påse, at beholdningerne er til stede. Revisionsformen er regnskabsmæssig revision, og årsrapporten forsynes med en påtegning. Revisoren har til enhver tid adgang til at efterse regnskab og beholdninger\n16.1 Foreningen tegnes af bestyrelsesformanden og kassereren i forening jfr. dog punkt 16.2.\n16.2 Kassereren står for den daglige varetagelse af foreningens formue, herunder indkassering af kontingenter samt betaling af regninger mv.\nTil brug for kassererens varetagelse af foreningens formue kan den samlede bestyrelse meddeler kassereren skriftlig fuldmagt til at disponere over foreningens konti, herunder via Netbank og/eller Mobilbank.\nFuldmagt skal oprettes på pengeinstitutters fuldmagtsformularer.\nFor at forslaget kan vedtages, kræves, at mindst tre fjerdedele af de afgivne stemmer er for forslaget. Opnås et sådant flertal på en generalforsamling, der ikke er beslutningsdygtig, indkaldes til en ny generalforsamling, hvor beslutning kan træffes med ovennævnte stemmeflerhed, uanset hvilket antal stemmeberettigede medlemmer, der er til stede.\nPå generalforsamlingen skal samtidig træffes bestemmelse om, hvilke almennyttige/almen velgørende formål, foreningens formue, herunder eventuel fast ejendom, skal tilgå.


Gasthof Dorfschenke - Sammenlign Hotelpriser Stall\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Østrig > Hoteller i Stall > Gasthof Dorfschenke\nGasthof DorfschenkeStall 20, Stall, Østrig Vis kort\nGasthof Dorfschenke: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i Stall, Østrig.\nGasthof Dorfschenke er udstyret med svømmebassin og udendørs bassin samt lejligheder med tekøkken. Det tilbyder døgnåben reception, børnepasning og legeplads.Denne 3-stjernet hotelejendom omfatter transport til/fra lufthavn, tour desk og cykeludlejning. Trådløst internet er tilgængeligt på hotelejendommen, så du kan forblive tilsluttet på rejsen. Dem der bor på ejendommen, kan også nyde faciliteter som fiske, kanoroning og ridning.Alle lejligheder i hotelejendommen har med hårtørrer og te/kaffe-faciliteter.\nGenerelKæledyr tilladt, Ikke-rygerværelser, Kaffe-/te-faciliteter, Hårtørrer, TvTjenesterDøgnåben reception, Børnepasning, Flersproget personale, Hæveautomat, Cykeludlejning, RygeområdeAktiviteterSvømmebassin, Turistservice, Golfbaner, Vandaktiviteter, Fiskeri, Legeplads, Udendørs bassinInternetHøjhastighedsinternet, Internetforbindelse (trådløs)ParkeringParkering, Transport til/fra lufthavnAndenDart, Ridning, Kanotur, Vandreture, Pakkede frokostkurve\nBrugere, som kiggede på Gasthof Dorfschenke kiggede også på disse 3 stjerner Stall hoteller:


Flere tilfældige ofre for våbenlov\nKnivlov får flere og flere tilsyneladende uskyldige ofre. Advokater kritiserer loven, som politikerne nu også kræver til serviceeftersyn.\nOnsdag d. 09. september 2009, kl. 13.54\nDen nye våbenlov med fokus på folks brug af knive får endnu flere tilfældige ofre. Mens politikerne kræver et serviceeftersyn af loven, kommer der flere og flere tilfælde frem, hvor folk er blevet straffet for at være i besiddelse af en kniv.\nSenest oplyser berlingske.dk, at den 24-årige pædagog Peter Søbygge fra Nørresundby ved landsretten er idømt syv dages fængsel for at have opbevaret et såkaldt multiværktøj i handskerummet i sin bil. Værktøjet har proptrækker, målebånd og en kniv, der er tre millimeter længere end tilladt.\nDen 30-årige Lars Lentz Sørensen fra Lille Skensved ved Køge risikerer også en fængselsstraf, fordi han efter en fisketur glemte en foldekniv i sin bil. I første omgang straffede byretten ham med en bøde på 3000 kroner, men anklagemyndigheden har anket sagen.\nI sidste uge fik en 19-årig mand fra Middelfart syv dages fængsel for at have to hobbyknive fra sit arbejde liggende i bilen - en dom der formentlig ødelægger hans planer om at blive politibetjent. Og samme risiko svæver Lars Lentz Sørensen nu i. Den tidligere soldat er i dag sikkerhedsvagt på en retspsykiatrisk afdeling og vil gerne være fængselsfunktionær.\n- Politikerne har lavet loven for firkantet. Man har ikke villet give domstolene det spillerum, som domstolen normalt har til at undgå fuldstændigt åbentlyse tåbeligheder, siger mandens forsvarer, Jakob Fastrup, til avisen.\nDen opstrammede våbenlovgivning er netop blevet skarpt kritiseret for at fastsætte minimumsstraffe for folk, der går rundt med knive i det offentlige rum.\nOm lidt holder DF-toppen møde


Den gamle tjenestefløj | bobedre.dk\nHuse — 16.8.10\nDen gamle tjenestefløj\nDa forfatter Hélène Wagn og hendes familie i sin tid overtog denne bolig nord for København, flyttede de ind i en oprindelig tjenestefløj, som med knofedt og kreativ tænkning blev forvandlet til en rummelig, moderne villa.\nTekst — Gitte Stærbo\nEjendomsmæglerens annonce lød cirka sådan her: Charmerende, ældre dobbelthus i to plan med gammel frugthave beliggende i Charlottenlund. Men spørger man familien selv, var det snarere en lille, nedslidt tilbygning til en statelig herskabsvilla, opført af en fabrikant Braun i slutningen af 1800-tallet.\nTilbygningen indeholdt grovkøkken, pejsestue og værelser til tjenestefolket  og al nødtørft foregik i retiraderne (små skure med latrintønder, red.) i gården.\nFamilien Braun levede her i flere generationer, men med tiden blev tjenestefolkene overflødiggjort af opvaskemaskiner, tørretumblere og andre nymodens installationer, så i 1960erne blev tilbygningen omdannet til selvstændig bolig for Braun-familiens inkarnerede ungkarl\nHer skulle med andre ord ske noget, før de 100 m² kunne blive til et tidssvarende hjem for forfatter Hélène Wagn, hendes mand, Jakob Møller, og deres to børn.\nDen hvide veranda udvider den gamle, gule tjenestefløj med spisestue og arbejdsplads mod haven  og en dejlig, overdækket terrasse med aftensol på førstesalen.\nSådan så villaen fra 1890erne ud, før familien gik i gang med renovering, veranda og vinduer ...\nHélène Wagn i det åbne køkken, som er bygget op omkring en kogeø og en indbygget skabsvæg magen til en i stuen. Fra gulv til loft er væggen fyldt ud med skuffer, skabe og åbne reoler efter et stramt system. Kogeøen gemmer på opvaske-maskine, kombiovn, vask, blus og gryde- skabe. Køkkenet er snedkerfremstillet efter Hélène Wagns mand, arkitekt Jakob Møllers, tegninger.\nHaven er blot 516 m² men da villaen ligger i skellet, føles haven større. Familien har lagt en del arbejde i at rumopdele haven i mange forskellige kroge og funktioner.\nTrappe til førstesalen er ny  smal og smuk. Man behøver ikke mange møbler og nips, når selve murværket er skulpturelt.\nEt kig ud i verandaen der fungerer som spisestue og arbejdskrog. Her er lige præcis plads til seks Myrestole og et langt spise- bord, som er specialdesignet til rummet i en ekstra smal udgave. Verandaen er husets lyseste rum  også om vinteren, hvor solen står lavt ind ad vinduerne.\nHele stueetagen er åben men da væggen mellem stue og køkken ikke kunne fjernes helt, valgte familien at lade to enkle søjler holde muren. Resultatet er blevet en lys og luftig dagligstue med god kontakt til resten af huset.\nEnkelt og æstetisk er forældresoveværelset på førstesalen, der både har udgang til den overdækkede terrasse og en lille balkon med havudsigt til Sverige. Indretningen er lys med mørke indslag i form af en smuk cello, et fint gammelt arbejdsbord og et grafisk miks af indrammede malerier og fotografier.\nFra sengen kan man træde direkte ud ad døren til den overdækkede terrasse og kigge ud over haven. Sengen med indbyggede natborde er fra Auping, væglamperne er fra Luxo.\nDet lille, funktionelle badeværelse er lyst og enkelt med badekar og varme i gulvet under de sandfarvede fliser. Rummet har fået et hyggeligt og personligt præg med de gamle spejle og billedrammer samt et praktisk skuffedarium i træ, i stedet for traditionelle skabselementer.\nDet gamle hønsehus er blevet til et moderne kontor på 17 m², der huser Hélène Wagns aktiviteter som journalist og forfatter. Hele sydfacaden er skrællet af og erstattet med store ateliervinduer ud mod haven. Hvis vejret tillader det, foregår korrekturlæsning og research gerne ude på terrassen.\nHélène Wagn har netop udgivet bogen Verdensmad for Gyldendal, hvor hun sammen med kokken Carsten Kyster guider til lækre måltider med råvarer fra din lokale, etniske købmand.\nDrømmehjem: Se den arkitekttegnet villa\nHjemmet er som taget ud af en Bond-film fra 60’erne.\nArne Jacobsen var 27 år, da han tegnede sit første hus. Det var til ham selv og hans familie, og den funktionalistiske bygning gav et fingerpeg om, hvad der var i vente fra den geniale designer.\nFamilien elskede det børnevenlige kvarter, men manglede flere kvadratmeter i deres rækkehus. Løsningen blev en tilbygning, der pludselig gjorde rækkehuset langtidsholdbart og samtidig har bragt familien sammen i det nye rum. Se her, hvad blot 18 kvm kan gøre.\n80’er-huset bestod af to fløje - som slet ikke hængte sammen. Men med en lille tilbygning og en større ombygning fik familien generobret hele huset.\nEt ældre Mogens Lassen-hus fik ny tilbygning, og blev samtidig ført tilbage til sit oprindelige udseende.\nTransparens, konsekvens og kvalitet. Huset her nord for København har været igennem en total forvandling, som har skabt klarhed og forbundet øst og vest.\n"Vi har altid vidst, at vi en dag ville bygge til, så vi kunne få mere gavn af beliggenheden med udsigten til skoven."\nFind en tilbygning ...\nTo af de tre bygninger på ovenstående foto er fra 2001  den sidste er en helt ny tilbygning fra sidste år, der har givet Trine og Anders Leth og deres tvillinger cirka 120 m² mere at boltre sig på i det skønne hus.


Danske afgifter holder inflationen på højt niveau\nDenne sides placering er: Dansk Erhverv - ForsideNyhederSiderDanske-afgifter-holder-inflationen-paa-hoejt-niveau\nHer er du: Dansk Erhverv - Forside > Nyheder > Danske afgifter holder inflationen på højt niveau\n19-03-2012 Dagens tal fra Danmarks Statistik og Eurostat viser, at den danske inflation har ligget stabilt på det høje niveau på 2,7 pct. fra januar til februar. Sidebillede\nKommentar til EU-harmoniseret forbrugerprisindeks, februar 2012\n”Vores inflation vil gennem hele 2012 være præget af de nye afgifter på fedt og grænsehandelsfølsomme varer, som blev indført i hhv. oktober og januar. Og til april hæves tobaksafgiften. Den danske inflation på sukkerholdige varer ligger eksempelvis på 3,4 pct. i februar, mens den i Euroområdet ligger på 0,2 pct.,” siger cheføkonom Bo Sandberg, Dansk Erhverv.\n”De nye nationalregnskabstal for 4. kvartal viste en længe ventet stigning i privatforbruget, hvilket akkurat holdt Danmark fri af recession. Men med risiko for faldende efterspørgsel på en række af de europæiske eksportmarkeder, bliver hjemmemarkedet særligt vigtigt som økonomisk dynamo i 2012. Derfor er det åbenlyst modproduktivt med selvvalgte ekstraregninger til de danske forbrugere i form af nye afgifter på grænsehandelsfølsomme varer,” siger Bo Sandberg.\nDansk Erhverv peger i øvrigt på, at det - set med EU-briller - faktisk ikke er så skidt med en årlig inflation i underkanten af 3 procent:\n”Ganske vist er årlige prisstigninger på omkring 3 procent dårligt nyt for forbrugernes købelyst og købekraft. Men omvendt indebærer inflationen, at de mest gældsplagede lande får udhulet deres gældsbyrde en smule – og det er der også brug for,” siger Bo Sandberg.


Industri » Braat ser frem til udenlandsk arbejdskraft\nBraat ser frem til udenlandsk arbejdskraft\nDanske Maritime ser på vegne af dets medlemmer frem til, at international rekruttering gøres væsentligt nemmere - som ønsket af statsminister Mette Frederiksen i hendes nytårstale. Det siger adm. direktør i Danske Maritime Jenny Braat.\n”Statsministerens nye toner i forhold til udenlandsk arbejdskraft er længe ventet, og en positiv overraskelse set i lyset af, hvor passiv regeringen indtil nu har været på denne agenda. Virksomhederne i den maritime industri har i hele landet brug for at kunne rekruttere globalt til de meget specialiserede job, som både er branchens styrke og svaghed”, siger Jenny Braat.\n”Vi er blandt verdens dygtigste og mest anerkendte maritime industrier og oplever stor efterspørgsel i hele verden, men som andre danske brancher har vi kæmpe udfordringer med at skaffe nok kompetente medarbejdere. Derfor er det vores håb, at regeringen både vil være villig til at sænke lønkravet i Beløbsordningen, villig til at se på en udvidelse af Positivlisten over særligt efterspurgte kompetencer og villig til at se fast track-ordningen efter i sømmene, så det bliver nemmere at få ansatte hertil også i kortere perioder”. siger Jenny Braat.\nEt andet vigtigt emne var en mulig CO2-afgift i relation til luftfart. Her undrer det Danske Maritime, at talen ikke berørte skibsfart:\n”Det er fin ambition at stræbe efter CO2-neutral indenrigsflyvning, men det kan undre, at regeringen ikke i samme åndedrag nævner vores indenrigstrafik til søs. Vi har i jo alt 66 indenrigsfærger, og en del af dem har over 40 år på bagen. Siden da er der sket store teknologiske fremskridt til gavn for både den grønne omstilling, driftsomkostningerne, brugerne og naboerne. Så en del af færgerne bør skiftes ud, og andre bør have en kraftig opgradering”.\n”Sidste år blev en mindre pulje til grøn omstilling af færger revet væk, så den bør følges op af langt flere øremærkede midler snarest. At flyve grønt er ikke lige rundt om hjørnet, men vi kan sejle grønt allerede fra i år, hvis regeringen og kommunerne er villige til at foretage de nødvendige investeringer”, siger Jenny Braat.


Forrige premierefilmThe Gift\nFilmen har en varm og venlig grundstemning. Den indeholder enkelte let dramatiske scener, hvor hovedfigurerne kommer ud for forskellige strabadserende oplevelser. I én scene forsøger to tyveknægte at bryde ind i et sommerhus om natten, og i en anden scene tages en af hovedfigurerne til fange og låses inde i et bur. I en tredje dramatisk scene er to mænd ved at drukne i Vadehavet, da de sidder fast i mudderet. Da de dramatiske scener hurtigt forløses positivt eller komisk, da hovedfigurerne er velkendte og handlekraftige, og da fortællingen grundlæggende er rolig og varm, vurderes det, at filmen ikke kan virke skræmmende på børn.\nI den danske film 'Far til fires vilde ferie' er familien taget til Vadehavet for at holde ferie.\nDe glæder sig, og alt er i den skønneste orden, lige indtil familien finder ud af, at de skal bo i en gammel cirkusvogn. Derfor er det heller ikke så mærkeligt, at de bliver tiltrukket af et luksussommerhus på nabogrunden.\nMen da Far på grund af en misforståelse bliver beskyldt for at begå indbrud i det luksuriøse nabohus, må familien træde til for at finde de rigtige tyveknægte.\n'Far til fires vilde ferie' er den intet mindre end 16. familiefilm i den populære serie, men det er blot den anden med nyt skuespillerhold, der blev introduceret sidste år i Far til Fire - Onkel Sofus vender tilbage.\nKurt Ravn er igen Onkel Anders, Far spilles af Jesper Asholt, og elefanten Bodil er naturligvis også med igen. Tidligere har rollen som Far været udfyldt af Ib Schønberg, Karl Stegger, Helge Kjærulff-Schmidt og Niels Olsen.\n'Far til fires vilde ferie' er instrueret af Giacomo Campeotto. (copyright: kino.dk)\nFamiliefilm ved Vadehavet\nVælg bedømmelseGive Far til fires vilde ferie 1/6Give Far til fires vilde ferie 2/6Give Far til fires vilde ferie 3/6Give Far til fires vilde ferie 4/6Give Far til fires vilde ferie 5/6Give Far til fires vilde ferie 6/6Fortryd bedømmelse\nBagom filmen #2: Far til fires vilde ferie\nKlip fra Ugens premierefilm\nOnkel A. & Lille Per på tyvejagt\nBagom filmen: Far til fires vilde ferie\nTrailerpremiere: Far til fires vilde ferie\n10 billeder fra Far til fires vilde ferie\nTeaserpremiere: Far til fires vilde ferie\n'Far til fires vilde ferie' godt på vej\n"...lette løsninger og papirtyndt tegnede bikarakterer." (Louise Kidde Sauntved)\n"En ekstra stjerne for casting af Søs & Kirsten - et af landets sjoveste komikerpar, der sammen med Martin Brygmann giver historien og spillet lige det ekstra." (Michael Lind)\n"Plottet er igen stort set ikke-eksisterende, hyggen forloren, og universet ligner stadig en gulnet pakke Ota Solgryn." (Henrik Queitsch)\n"Det bliver desværre hverken sjovt eller spændende, og end ikke Kirsten Lehfeldt, Søs Egelind eller Martin Brygmann kan stille noget op i de ubehjælpelige biroller." (Katrine Sommer Boysen)\n"Sommerhyggen er smurt tommetykt på i en film, hvor Sigurd Philip Dalgas igen er en rigtig fin Lille Per. [...] Jeg håber, titlen er ironisk ment." (Kim Skotte)\nFilmen var pinefuld at komme igennem, men efter at have set den igen indså jeg at det må havde været intentionen med filmen. Så gik det op for mig at filmen havde lykkedes med det den prøvede på, og derfor er stor kunst. Fuck det er filosofisk det her! Jeg skal vidst se flere kunstfilm som denne her!!! :D\nJanniuser/350403 4 år siden\nJeg har lært man skal stoppe imens legen er god, og denne film burde ikke være blevet lavet. Legen er ikke god mere!\nSjov og undeholdende\nSom altid en dejlig Far til fire film\nDen er bare hyle-morsom for børn og voksne. Jeg havde min mor på 75 år med i biffen, og vi grinede og hyggede os gevaldig. Sød spændende historie og dejlige skuespillere der spiller rollerne med stor respekt for de oprindelige skuespillere.\nGlæder mig og kan næsten ikke vente til der kommer en ny Far til fire-film\nNej.....bare nej :/\nOkay, jeg blev tvunget ind og se den med min lilesøster.\nJeg kan huske at jeg så den første af de "nye" Far Til Fire-film, da jeg gik i 1.klasse, og selvom jeg grinte nu og da, var jeg ikke vildt imponeret dengang. Så jeg tænkte at det da kunne være sjovt at se hvordan filmene har udviklet sig.\nJeg havde set anmeldelserne, så mine forventninger var ikke ligefrem store da vi satte os på plads i biografen.....men jeg er alligevel målløs over hvor lavt de er sunket! Jeg tror måske dette er den dårligste film jeg hidtil har set (og jeg har altså set Catwomen). Det var så fornærmende dårligt, at jeg næsten blev forarget. Jeg er med på at det er en børnefilm, men derfor må man sgu da godt gøre sig lidt umage (som før i tiden). Det virkede ærligt talt som om manuscript-forfatterne havde tænkt "okay, vi kan ikke rigtig finde på mere, så lad os bare give dem hvad vi har).\nÉn ting er at historien er totalt tømt for nogen form for vision, men de har derudover hyret de mest fallerede b-skuespillere jeg har set! :o\nHåber virkelig at denne film bliver den sidste i rækken, for den er et ALT for godt eksempel på at presse for meget mælk ud af yveret. Lad det stoppe nu, i stedet for at ødelægge arven efter den oprindelige serie totalt :/\nMin søster (på 12) gav den 2 stjerner, mens jeg selv gav den en halv stjerne....\nMiss Hearts→ Mickey 5 år siden\nMon vi har set den samme film? Min mor på 75 og jeg der snart er 50 synes den var både spændende og sjov.\nFallerede B-skuespillere? Det synes jeg nu heller ikke de er. Tænk for eksempel på Kurt Ravn som Onkel Anders, da han bliver skudt bagud fra Das´et.\nNå men sådan er vi jo så forskellige og har forskellig smag. Og heldigvis for det. Ellers ville verden jo da være kedelig.\nValdemar Skibsted 5 år siden\nDet er en fremragende familiefilm, for alle mellem ca. 5-15. Den varmer om hjertet, og spændingen er i top.\nDer er dog disse små såkaldte movie mistakes, såsom at man kan se kameraet i en blank dørkarm, men det er kun folk som dyrker det som hobby, at finde disse fejl,der lægger mærke til dem.\nAlt i alt er det en fantastisk familiefilm som stærkt kan anbefales, og de nye skuespillere lever klart op til forventningerne.\ndet var alt her fra ;-)\npiauser/708549 5 år siden\nAnmeldelserne snyder - børnene elsker den:-)\nVar inde og se den med min datter på 12 og min søn på 14. Min datter giver den 12 med pil opad - min søn mener den skal have 3,5. Selv syntes jeg det er en af de bedste far til 4 film der er lavet - måske fordi forventningerne ikke var så høje:-)\nBetina Louisa 5 år siden\nskøn familie film\nEn skøn film, som alle kan se. Super sjov\nDen et god og sød\nDen er sød og god den er bar så god og sød


Berig sexlivet og få mere nydelse hver gang - Danidajob - Nye artikler hver dag!\nBerig sexlivet og få mere nydelse hver gang\nHar man brug for mere erotik i sit sexliv, så findes der rigtig mange gode råd at hente. Der findes nemlig en del webshops hvor man kan finde en masse erotisk legetøj til super gode priser. Her kan man finde meget forskelligt, så uanset man leder efter erotisk legetøj til sig selv eller samme med sin sexpartner, så kan man altså finde det hele online. Her er der også meget mere end blot sexlegetøj. Det kan derfor være en rigtig god ide at undersøge de mange forskellige webshops, for at finde de allerbedste produkter og de bedste tilbud.\nRundt omkring i det danske land\nDer findes dog også en del sexshops rundt omkring i Danmark. Så er man interesseret i at besøge en sexshop, hvor man kan få lov til at se alle produkterne tæt på, så kan det være en god ide at søge på de forskellige sexshops, for at finde de bedste tæt på en. Der findes rigtig mange gode sexshops i København, og det skyldes at det er en stor by. Derudover er priser i København også meget lavere end resten af landet, og det skyldes at der er flere udbydere og derfor er prisen også lavere de fleste steder.\nMan kan både finde bøger og film hos disse sexshops. Derudover kan man også finde finde bøger og film online. Online har man god mulighed for at få en forsmag på filmen, og det kan være en god ide, for at se om det er noget, man kan lide. Det er dog altid en god ide at handle bøger, film og erotisk legetøj over internettet, da priserne her er langt lavere end hos de lokale forhandlere.\nNår man vælger at berige sit sexliv med sexlegetøj, så kan det være en rigtig god ide at vælge kvalitet fremfor prisen, og det skyldes at det er meget vigtigt med god kvalitet af produkterne, for det vil helt sikkert give meget mere nydelse. Når det handler om god sex, så kan det være en rigtig god ide at vælge de rette materialer og er man på udkig efter gode dildoer så er det en god ide at finde de dildoer, som er i silicone, fordi de er meget behagelige.\nStore udvalg af dildoer\nDe fleste steder online og i de lokale butikker er der gode udvalg indenfor dildoer. Så leder man efter den helt rette dildo, kan man være sikker på at finde den online. Her kan man finde meget forskelligt legetøj til sexlivet, og det kan helt sikkert være med til at give lidt ekstra til sit sexliv, og det er altid sjovt at eksperimentere og prøve noget nyt. Der er både billige strap on, share dildo og almindelige.\nAf admin|2015-03-31T21:21:53+00:0023 marts 2015|Sport og friluftsliv|Kommentarer lukket til Berig sexlivet og få mere nydelse hver gang


Bo Skjoldborg: Skriv under et moderat pres 0\nBo Skjoldborg, der har skrevet digtsamlinger og børnebøger og underviser i at skrive.\nHør om hans personlige skrivevej, og hvordan han endelig knækkede koden til at skrive romaner. Bliv inspireret af værktøjer som flowskrivning og method writing.\nDet bliver en samtale om at strukturere sin skrivetid, om at skrive sammen med en anden og om at bruge oplevelser eller personaer til at få liv i teksten på.\nHan giver også nogle effektive skriveøvelser til dig, der gerne vil skrive, til sidst i samtalen.\nHusk du kan abonnere gratis på podcasten Forfatterhjørnet på din iPhone.


Jeg var for et stykke tid siden ved at give fortabt i forhold til et stykke patchwork , da mine fingre var gennemhullede og blodige pga. et fejlvalg med noget cowboystof. Derfor var sejren ikke mindre sød, da jeg endelig nåede i mål med den umulige Umulius :) Jeg synes den er blevet rigtig sød, og også ok drenget selvom det kan være lidt svært med alt det småmønstrede stof. Og J er også ret vild med den som legetøj til knægten, der er jo "matematik i den" :) - Posted using BlogPress from my iPhone\nJeg har været flere strømpeopskrifter igennem, og fik bare ikke et resultat jeg var tilfreds med - fik tilmed en af mine garvede strikkende strikketanter til at teste en opskrift, for lige at være helt sikker på, at det ikke var min præ-ammehjerne, der spillede mig et pus. Men hun kylede også opskriften a..h...til :D Men nu har jeg fundet en opskrift der dur. Den er fra Mayflower og kan tilmed fås gratis lige her . Der er faktisk rigtig mange fine gratis opskrifter på Mayflowers hjemmeside, så jeg vil klart anbefale, at du kigger forbi :) Og EM-finalen i går gav så endelig lejlighed til at få hæftet de FIRE små ender :) Utroligt at det skulle tage mig en måned at nå der til! Opskrift: Fra Mayflower.dk Garn: Fabel Superwash fra Drops Pind: Strømpepind 2,5 og 3 - jeg holdt mig på 2,3 hele vejen. Størrelse: 0-1/4 år - men håber ved gud ikke, at min baby har så store fødder, når han kommer ud. Så må lige have lavet et par der er lidt mindre :) Ny teknik: nej - m\nEndelig - fordi jeg efterhånden har strikket en del af disse små oppe-fra-og-ned-trøjer (se evt. her og her ) og det for første gang er til min egen lille dreng, der kommer ud til os, om ca. 6 uger :) Og endelig - fordi det faktisk er 6 uger siden jeg strikkede den, men det var først under EM-finalen i går aftes, at jeg fik hæftet ender. Den er hverken vasket eller presset endnu, så derfor ruller kanterne en del. Erfaringen viser, at det aftager en smule, når den kommer i brug. Men derfor tror jeg nu stadig, at jeg vil prøve at lave en, hvor jeg strikker ribkanter på. For den er simpelthen et så dejligt afslappende stykke strik, så jeg kommer helt sikkert til at strikke flere :) Opskrift: Tidligere har jeg strikket den efter en opskrift at Britta Wilfert, men denne gang blev det efter en næsten identiske opskrift fra Hjertegarns hæfte der hedder: Baby Vital - Vidal - Rustic No. 30. Det er model D. Garn: Tidligere har jeg strikket de små trøjer i den intet mindre end fanta


Killer Z spiller rigtig meget videogames. Så meget at han drømmer om dem når han sover. Killer Z er faldet i søvn, og er fanget i en levende drøm. Drømmen er fyldt med forfærdelige mennesker, der ligner hans venner. Det er meget mærkligt. Hjælper du han med at overleve i drømmen?The Nightmare\nTag i parken og led efter den tabte mobil telefon! Saml alle genstande du finder!The Replacements\nI dette spil skal lille Timmy og store Bill arbejde sammen! Lad Timmy samle alle overskæggene og lad Bill hjælpe til når Tommy ikke kan nå.Tiny Timmy And Big Bill\nFind din vej igennem labyrinten. Saml fluerne og hold dig væk fra din fjende.Toad Trouble\nSkyd de monsterer der kommer mod tænderne! Lad dem ikke slippe væk! Klik bagefter på Submit Score for at tilføje dit score på hightscorelisten.Tommy Toothtopscorer\nStjæl kasserne med hemlig information fra fjendens varehus.Ufo Eventur\nBan dig vej gennem de forskellige levels med dit maling-gevær! Hver farve har en speciel finktion! Du kan løde hurtigere gennem den oranje farve og den grønne lader dig hoppe højere!Underlige Eventyr\nUdfør i hvert level missionerne! Lad graverne finde nye områder og tag kampen op mod de underjordiske væsner!Undermountain\nVampyrer imod prinsesser. Når du møder en modstander skal du bare kysse dem indtil de forsvinder.Vampires vs Princesses


Envisions nye direktør. ”Han sad lige uden for min dør” - Bureaubiz\nEnvisions nye direktør. ”Han sad lige uden for min dør”\n25. september 2008 0 kommentarer\nLars Samuelsen er ny strategisk direktør i Envision. Rekrutteret internt, men det tog lidt tid at få øje på direktørkvaliteterne.\nLars Samuelsen tiltrådte Envision i april, omtrent samtidig som kontaktdirektør Thomas Rud stoppede. Umiddelbart havde til- og aftrædelserne intet med hinanden at gøre, men det har de fået nu:\n“Lars Samuelsen tiltrådte som strategisk chef. Jeg vidste, at han var en god strateg, men ikke at han også kunne blive en helt fantastisk kontaktdirektør”, siger adm. direktør i Envision, Mona Juul.\nI et halvt års tid arbejdede Lars Samuelsen som strateg, samtidig med at Mona Juul ledte efter en ny kontaktdirektør.\n“Jeg har ikke lige haft øje for den del af Lars’ kompetencer. Og han sad så at sige lige uden for min dør. Både medarbejdere og kunder er glade for ham”, siger Mona Juul.\nOfficielt tiltræder 31-årige Lars Samuelsen som strategisk direktør på onsdag. Han bliver medlem af bureauets direktion med ansvar for al kontakt til – og udvikling af kommunikationsstrategi for – bureauets kunder. Han er uddannet inden for medievidenskab og kom til Envision fra Mediaedge:cia, hvor han var communications planning director.


Hotel Aidipsos i Aidipsos til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nPapadiamanti and Filellinon, Loutra Edipsou, Aidipsos, Grækenland, 34300 - Se på kort\nMere om Hotel Aidipsos\nMed en praktisk beliggenhed i Aidipsos er Hotel Aidipsos et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHotel Aidipsos tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet bagageopbevaring, restaurant, elevator, transportservice.\nAtmosfæren på Hotel Aidipsos afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, skrivebord, fjernsyn, bruser er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet have. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Aidipsos, så er Hotel Aidipsos det perfekte sted til en spændende rejse.\nAlle slags rejsende (34)Par (16)Rejsende alene (8)Familie med små børn (3)Familie med store børn (3)Gruppe (5)


Skrotpræmie - Jørgen Hansen Biler | Se hvor meget du kan få i skrotpræmie\nDen bedste skrotpræmie hos Jørgen Hansen Biler\nAlle biler ender på et tidspunkt som skrotbil, hvad end den så bliver efterladt et sted eller som skrotpræmiebil ved en autoophugger, det vil vi gerne ændre på. Der er efterhånden mange forhandlere, som er gået i vores fodspor, hvad skrotpræmie angår. Vi synes i tidernes morgen, at en skrotpræmie var en rigtig god idé, og det synes vi stadig, vi tilbød den højeste skrotpræmie i Sønderjylland, ja den højeste skrotpræmie i Jylland. En bils skrotpræmie er en fordel for dig, som gerne vil erhverve ny bil, men som samtidig også har en gammel du gerne vil af med.\nHos Jørgen Hansen Biler A/S giver vi den højeste skrotpræmie på 15.000,- ved køb af ny bil, når du køber en ny bil med finansiering hos os. Det gælder alle vores modeller, så længe du handler bil for mindst 100.000 kroner. Skrotpræmie er et bredt begreb, da det ikke kun er biler til skrot vi tager i bytte. Er din bil mere værd, så giver vi gerne en vurdering. Vi er i øvrigt ligeglade med, hvordan bilen ser ud, hvor gammel den er, eller hvor langt den har kørt.\nHar du en gammel bil, som du ønsker at få en skrotpræmie på, så er skrotpræmie år 2020 på ca. et par tusinde kr. ved en miljøgodkendt autoophugger. Du kan også i stedet aflevere den gamle bil ved os når du alligevel køber ny bil med finansiering, her får du til gengæld 15.000 kr. - det kalder vi den bedste skrotpris.\nEr din bil mere værd end de 15.000 kr. vi tilbyder i skrotpræmie, giver vi selvfølgelig altid det for den, som den er værd. Skrotprisen som vi tilbyder på din bil kan ikke udbetales kontant, hvorfor den skal bruges ved finansiering af en ny bil. Udbetalingen på en bil er altid 20% af bilens samlede værdi, så det er altså et rigtig fint tilskud, at få 15.000 kr. i skrotpræmie så du slipper for at skulle betale så meget i udbetaling.\nEr du nysgerrig på hvad din bil er værd, så kontakt os gerne. Vi giver dig et uforpligtende tilbud på din bil i forbindelse med finansiering af en ny, så er vi sikre på, at du atter engang er godt kørende. Det kan være at du er i tvivl om det kan betale sig at skifte din gamle bil ud? Ofte kan en ældre bil veje tungt i budgettet med en høj vægtafgift og en dyr forsikring. Reparation og vedligeholdelse er også noget der kan blive dyrt i længden og det er måske der, at det er værd at undersøge om det ikke på længere sigt vil være billigere at skifte din nuværende bil ud. Kontakter du os giver vi dig den bedste rådgivning i forhold til hvad der er bedst for dig og din situation.


FUJIFILM GFX 50S - Gearguiden\nFujifilm beviser med det spejlløse GFX 50, at der er god grund til at vælge mellemformat. Se her, om billedkvaliteten også lever op til forventningerne.\n6. juli 2017 #Kamera #Fujifilm\nFUJIFILM GFX 50S overraskede os adskillige gange i løbet af de første dage. Kameraet vejer ikke mere end et spejlrefleks med full-frame-sensor, og så ligger det rigtig godt i hænderne. Et spejlrefleks med mellemformat giver normalt et ordentligt klask på grund af det store spejl, når man tager billedet. Systemkameraet GFX har ikke spejl og tilmed mulighed for at arbejde fuldstændig lydløst og uden mekanisk rystelse, hvis du indstiller på elektronisk lukker i menuen. Kameraets indstillinger minder ikke overraskende om Fujifilms X-serie med adskillige programmérbare knapper. Det eneste, vi savner, er et dedikeret hjul til eksponeringskompensationen, som skal bruges flittigt. Også eksponeringen vælges som på X-serien, nemlig med et lukkertidshjul og en blændering, der kan stilles på A og dermed lave alle de klassiske former for automatik. Billedkvaliteten er ikke overraskende fremragende og fuldt anvendelig op til ISO 25.600. De sidste to trin op til maksimale ISO 102.400 kan dog også bruges. Detaljegengivelse og farve er fremragende. Det eneste full-frame-kamera, der giver GFX kamp til stregen, er Sony Alpha7R II med et topklasseobjektiv, men GFX er stadig marginalt bedst, når du går tæt på detaljerne i det færdige billede. Jpeg-filer i bedste kvalitet fylder omkring 30 megabytes og har et imponerende dynamisk spillerum. En raw-fil fylder skræmmende 111 megabytes, så det er godt, der er plads til to SD-kort. Vælges tabsfri komprimering af raw, falder filstørrelsen til knap 50 megabytes. GFX’ svagheder er langsom autofokus og en optagehastighed på 3,0 billeder i sekundet.\nMellemformat har dog aldrig været beregnet til action. Mellemformat handler om billedkvalitet – og det får du i den grad med GFX 50S.\nDer er indtil videre lanceret fem tætnede GX-objektiver, og der er endnu et på vej i 2017, mens der i 2018 skulle komme en tele og en telekonverter. Objektiverne koster fra 11.995 kroner. Alle har en praktisk lås på blænderingen, når du vælger indstillingen A, hvilket vi længe har efterlyst på Fujifilms XF-objektiver. Et enkelt objektiv indtil videre har optisk billedstabilisering, hvilket er sjældent i mellemformat. Der er makroobjektivet på 120 mm, der med brændviddeforlængelsen på 0,79x, svarer til 95 mm.\nSom tilbehør fås batterigrebet VG-GFX1 med et komplet sæt knapper til optagelse i højformat. I øvrigt kan søgeren tages af. Endnu findes der ikke udskiftelige søgere som til de analoge mellemformatkameraer, men med adapteren EVF-TL1 kan den elektroniske søger vippes op og drejes til siden. Det samme kan skærmen på 3,2 tommer. Søgeren med 3,7 mio. punkter og skærmen viser billedets og motivets farve, lys og kontrast, fuldstændig som de kommer op hjemme på computeren.\nBatteriet NP-T125 er nyt og passer ikke til andre kameraer. Holdbarheden opgives til 400 skud per opladning, hvilket holder nogenlunde, hvis du ikke tjekker dine billeder på skærmen for tit.\nVideo kan optages i nydelig Full HD med beskedne 29,97 billeder per sekund. Der er stik til løs mikrofon og hovedtelefon, og der er indbygget wi-fi og dermed mulighed for at fjernstyre kameraet fra din telefon.\nPrismæssigt ligger GFX 50S på omgangshøjde med Pentax 645Z, et stykke under Hasselblad X1 D og langt under Leica S, Phase One og de store Hasselblad-modeller.\nI 1980’erne og 1990’erne producerede Fujifilm en stribe mellemformatkameraer, lige fra det enorme studiekamera GX680 til GW-serien med målesøger. Ingen af dem opnåede mere end en perifer position på markedet i forhold til de store spillere som Hasselblad og Mamiya. Med GFX og Fujifilms intelligente spring hen over full-frame og direkte til digitalt mellemformat til relativt rimelige priser tør vi godt spå Fujifilm en central placering i dette attraktive kamerasegment.\nDu smiler fra øre til øre. Både når du er ude at fotografere, og når du kommer hjem til computeren og ser resultatet.\nAutofokussen er langsom, og serieoptagelser kan højst tages ved 3,0 billeder per sekund. GFX 50S er klart bedst til rolige motiver.


Skat.dk: Skattemæssig omgørelse - rejsegodtgørelse\n07 Dec 2005 12:43\n21 Nov 2005 10:25\n14. afdeling, B-1868-04\nSkattemæssig, omgørelse, skattebesparelse, skatteudskydelse, løn, skattefri, rejsegodtgørelse\nEn musikprofessor drev ved siden af sit ansættelsesforhold på musikkonservatoriet og som næstformand for Det Kongelige Teaters bestyrelse en komponist- og forfattervirksomhed i selskabsform. Af konsolideringsgrunde valgte han ikke at modtage nogen løn fra selskabet. Udbetalt rejse- og befordringsgodtgørelse efter reglerne om skattefri rejse- og befordringsgodtgørelse blev som følge heraf skattepligtige. Der anmodedes derfor om tilladelse til omgørelse af beslutningen om lønafkald, således at der i stedet blev udbetalt en årlig løn på 12.000,- kr.\nLandsretten tiltrådte, at sagsøgeren ikke opfyldte betingelserne for at få skattemæssig omgørelse med henvisning til, at beslutningen om ikke at få løn i sig selv var usædvanlig og måtte anses for i overvejende grad at være båret af hensynet til at udskyde skat af indtægten, samt at dispositionen ikke havde været lagt klart frem for myndighederne.\nProcessuelle regler 2005-3 O.1\nKirsten Thorup, Ulrik Jensen og Anne Mikkelsen (kst.)\nVed denne sag skal landsretten tage stilling til, om sagsøgerne, A og H1 ApS (herefter selskabet), skal kunne omgøre, at A ikke modtog løn fra selskabet i årene 2000 og 2001. Ligningsmyndighederne har derfor ikke godkendt, at A i disse år kunne modtage skattefrie diæter og kørselsgodtgørelser fra selskabet. Selskabet ejes af A.\nSagen blev anlagt den 20. august 2004.\nSagsøgte tilpligtes at anerkende, at A for år 2000 har ret til at omgøre den disposition, at han ikke har modtaget løn fra selskabet, således at han for år 2000 modtager 12.000 kr. i løn fra selskabet og således, at de udbetalte kørselsgodtgørelser/diæter på 85.945 kr. fra selskabet anses som skattefrie i medfør af ligningslovens §§ 9 A og B.\nSagsøgte tilpligtes at anerkende, at selskabet har ret til at omgøre den disposition, at det i år 2000 ikke har udbetalt løn til A, således at selskabet for år 2000 udbetaler løn på 12.000 kr. til A.\nSagsøgte tilpligtes at anerkende, at A for år 2001 har ret til at omgøre den disposition, at han ikke har modtaget løn fra selskabet, således at han for år 2001 modtager 12.000 kr. i løn fra selskabet og således at de udbetalte kørselsgodtgørelser/diæter på 86.286 kr. anses som skattefrie i medfør af ligningslovens §§ 9 A og B.\nSagsøgte tilpligtes at anerkende, at selskabet har ret til at omgøre den disposition, at det i år 2001 ikke har udbetalt løn til A, således at selskabet for år 2001 udbetaler løn på 12.000 kr. til A.\nSagsøgte tilpligtes at anerkende, at A for år 2000 har ret til at omgøre den disposition, at han ikke har modtaget løn fra selskabet, således at han for år 2000 modtager 12.000 kr. i løn fra selskabet.\nSagsøgte tilpligtes at anerkende, at A for år 2001 har ret til at omgøre den disposition, at han ikke har modtaget løn fra selskabet, således at han for år 2001 modtager 12.000 kr. i løn fra selskabet.\nAf selskabets regnskaber for årene 2000 og 2001 fremgår det, at der ikke har været personaleudgifter, og at der ikke har været ansatte. I 2000 blev der udbetalt 85.945 kr. i skattefrie diæter og kilometerpenge og i 2001 86.286 kr. Af As formueforklaring for år 2000 fremgår det, at han har modtaget 88.874 kr. i diæter og kilometerpenge. I år 2001 var dette beløb 103.115 kr. Selskabets egenkapital var begge år på knap 1 mio.kr.\nKommunen sendte den 23. oktober 2002 følgende forslag til ændring af As skatteansættelse:\nKørselsgodtgørelse og diæter modtaget fra selskabet anses ikke for skattefrie jf. Ligningslovens § 9 A og 9 B, men skattepligtige jf. Ligningslovens § 9, stk. 5\nKørselsgodtgørelser og diæter modtaget fra selskabet anses ikke for skattefrie jf. Ligningslovens § 9 A og 9 B, men skattepligtige jf. Ligningslovens § 9, stk. 5\nJf. selskabets regnskab hæver De ikke løn til Dem selv i selskabet, men De har hævet skattefrie diæter og kørselsgodtgørelse på henholdsvis kr. 85.945, og kr. 86.286 i 2000 og 2001.\nJf. en dom fra Østre Landsret d. 2. februar 2001 kan der ikke hæves skattefrie diæter og kørselsgodtgørelser i selskabet, når ikke man kan anses for ansat i selskabet.\nDe er ene anpartshaver i selskabet. Jf. vedtægternes § 13 har De valgt ikke at have en bestyrelse. De er direktør i selskabet og jf. vedtægternes § 15 tegnes selskabet af direktøren alene.\nDe hæver ikke løn i selskabet og kan således ikke anses for at være ansat lønmodtager. De er ikke bestyrelsesmedlem, så de skattefrie diæter og kørselsgodtgørelse vedrører ikke bestyrelsesarbejde. Vi mener derfor ikke, at De er berettiget til at hæve skattefrie ydelser fra selskabet jf. LL § 9 B, stk. 3 og 4 og LL § 9 A ,stk. 1.\nVi anser beløbene for at være skattepligtige jf. LL § 9, stk. 5."\nDen 9. december 2002 blev As årsopgørelser ændret i overensstemmelse med forslaget.\nSagsøgerne søgte herefter om omgørelse efter skattestyrelseslovens § 37 C.\nDen 20. april 2004 traf Ligningsrådet denne afgørelse i sagen:\nLigningsrådet skal herved meddele, at anmodning om omgørelse ikke kan imødekommes.\nA er komponist. Hans virksomhed drives i selskabsform, dels personligt.\nDen erhvervsmæssige virksomhed (komponist-, koncert- og foredragsvirksomhed) drives i selskabet H1 ApS, der er stiftet pr. 1. januar 1997 ved en skattefri virksomhedsomdannelse af den hidtil drevne personlige virksomhed.\nA er ansat som professor ved ... og er næstformand for bestyrelsen for .... Vederlaget herfor beskattes personligt hos A, således som gældende regler foreskriver.\nSelskabet har ikke udbetalt løn til direktør A. Dette er begrundet i, at A ønskede at konsolidere selskabet og A havde via sine lønindtægter som professor og honorar som næstformand for ... tilstrækkelig dækning til sit privatforbrug.\nDer er udbetalt rejsegodtgørelse (kilometerpenge og diæter) efter reglerne om skattefri rejsegodtgørelse jf. ligningslovens § 9 A og § 9 B.\nFor årene 1997 og 1998 har skattemyndighederne foretaget skønsmæssige forhøjelser af selskabets indkomst hos selskabet, og dette beløb er anset som løn hos hovedanpartshaver A. Imidlertid har Landsskatteretten ved kendelse af 8. marts 2002 fastslået, at denne forhøjelse var uberettiget.\nDa Landsskatteretten fastslog, at der ikke var udbetalt "skjult" løn til A, har skattemyndighederne for de år hvor der ikke var indtrådt forældelse efter skattestyrelseslovens regler, ikke anerkendt, at de modtagne rejsegodtgørelser er skattefri, idet der ikke er udbetalt løn til A.\nMyndighederne har ikke gennem sagsforløbet bestridt at andre forhold, end at A ikke har været aflønnet af selskabet, har været til hinder for, at ligningslovens §§ 9 A og 9 B har kunnet finde anvendelse.\nTold- og Skattestyrelsen finder indledningsvist, at den konkrete anmodning om omgørelse hører under anvendelsesområdet for skattestyrelseslovens § 37 C.\nTold- og Skattestyrelsen lægger ved sin indstilling vægt på følgende:\nBåret af hensyn til at spare eller udskyde skatter eller afgifter\nAf skattestyrelseslovens § 37 C, stk. 1 fremgår det, at dispositionen ikke i overvejende grad må have været båret af hensyn til at spare eller udskyde skatter eller afgifter.\nI relation til nærværende sag, skal der lægges vægt på, om det forhold, at A har valgt ikke at blive aflønnet af selskabet for sin arbejdsindsats, i overvejende grad har været båret af hensyn til at spare eller udskyde skatter eller afgifter.\nDa selskabet ikke har været nødlidende i indkomstårene som nærværende sag omhandler findes det ikke velbegrundet, at formålet med ikke at aflønne A var båret af ønsket om at konsolidere selskabet. Når der samtidig henses til, at det utvivlsomt medfører en skatteudskydelse at lade kapitalen blive i selskabet, anses det for sandsynliggjort, at hovedformålet med at undgå lønudbetaling har været skatteudskydelse.\nLagt klart frem for myndighederne\nAf skattestyrelseslovens § 37 C, stk. 3, fremgår det, at dispositionen skal have været lagt klart frem for myndighederne.\nDer er fremgået af As kapitalforklaringen for år 2000 og 2001, at A har modtaget godtgørelser som i regnskabet benævnes skattefri. De benævnte beløb kan ikke afstemmes til de indberetninger, der er foretaget vedr. A for de pågældende indkomstår.\nDette skyldes hovedsageligt, at H1 ikke over for myndighederne har foretaget de fornødne indberetninger vedr. ydelserne, som man mente var skattefri udbetalinger til A.\nAnsøger har ved sin klage af 26. november 2003 angivet, at det klart er fremgået af selskabets regnskab, at der udbetales rejsegodtgørelse, men der ikke udbetales løn, og der er indberettet udbetaling af rejsegodtgørelse, men ikke indberettet løn, og disse oplysninger har foreligget ved ligningen af A, der har selvangivet i overensstemmelse hermed.\nTold- og Skattestyrelsen anser det for korrekt, at det tydeligt fremgår af regnskaberne, at der ikke er udbetalt løn til A. Det forhold, at der ønskes omgørelse af en løndisposition, er dermed som udgangspunkt opfyldt.\nSammenholdt med løndispositionen, der ønskes omgjort, anser Told- og Skattestyrelsen det for nødvendigt, at det også vurderes, hvorvidt den afledet effekt af løndispositionen (muligheden for skattefri udbetaling af befordringsgodtgørelse m.v.) er lagt klart frem. Told- og Skattestyrelsen er ikke enig med ansøger i, at der er indberettet udbetaling af rejsegodtgørelse fra selskabet til myndighederne. Det fremgår ikke af indberetningerne for årene 2000 og 2001, at der er foretaget indberetning fra selskabet. Det fremgår ej heller af selskabets regnskab til hvem ydelserne, der benævnes skattefri diæter og km.penge, er udbetalt til.\nPå den baggrund mener Told- og Skattestyrelsen ikke, at forholdene vedr. den skattefri godtgørelse er lagt klart frem for myndighederne.\nAnsøger har i forbindelse med klagen foretaget nærmere redegørelse for hvorledes de oplyste godtgørelser for As kapitalforklaring for årene 2000 og 2001 kan afstemmes. De af ansøger oplyste godtgørelser kan ikke afstemmes til de af myndighederne modtagne indberetninger for As. F.eks. er differencen mellem de af A oplyste indtægter for indkomståret 2000 vedr. skattefri rejse og befordring og de af H1 ApS oplyste udgifter oplyst til 2.929 kr. Ansøger afstemmer dette beløb således, at der er modtaget 2.098 kr. fra ... og 831 kr. fra .... Det fremgår dog af de indberettede oplysninger fra As arbejdsgivere for år 2000, at der f.eks. også er modtaget 4.716 kr. fra ... Legat for det pågældende indkomstår. Told- og Skattestyrelsen er derfor af den opfattelse, at de af ansøger efterfølgende oplysninger vedr. As befordringsgodtgørelser for 2000 og 2001 ikke er korrekte.\nTold- og Skattestyrelsen er efter en samlet konkret vurdering af sagen af den opfattelse, at betingelserne i skattestyrelseslovens § 37 C ikke er opfyldt, og det indstilles på det grundlag, at der gives afslag på anmodningen om omgørelse.\nLigningsrådet tilslutter sig Told- og Skattestyrelsens afgørelse."\nA har forklaret, at han først og fremmest er komponist og forfatter. Herudover har han udøvet pædagogisk virksomhed ved ..., og han er næstformand i bestyrelsen for .... Endvidere har han forskellige konsulentopgaver. Han stiftede selskabet i 1997. Han ønskede at sikre, at han senere i livet kunne koncentrere sig om sin kunstneriske virksomhed og leve af opsparingen i selskabet. Han blev rådet til at indrette sig på denne måde, vistnok fordi selskaber betaler mindre i skat. Han har hele tiden udført arbejde for selskabet ved siden af sit lønarbejde. Det har drejet sig om forfattervirksomhed, komponistvirksomhed og konsulentvirksomhed, og indtægterne for disse arbejder er gået til selskabet. Han har tillige ført regnskab og lavet PR for selskabet.\nI 1997, 1998 og 1999 blev hans rejsegodtgørelser anset for skattefrie. Fra november 2002 og frem har han modtaget løn fra selskabet på 12.000 kr. årligt for regnskabsføring, bankforretninger og repræsentationsopgaver. Det er ret beskedne funktioner, og 1.000 kr. om måneden er rimeligt for dette arbejde. Godtgørelserne er herefter igen anset for skattefrie.\nStatsautoriseret revisor CP har forklaret, at han i 2002 overtog A som kunde, da den hidtidige revisor gik på pension. Selskabet er reelt A. I regnskabsnoten "personaleudgifter" står der, at der ikke har været ansatte. Det betyder blot, at der ikke er udbetalt løn. Rejsegodtgørelse er betalt til A, når denne skulle holde foredrag, forhandle arbejder med DR og Gyldendal eller forberede eller overvære koncerter. Han ved ikke, hvorfor der ikke er indsendt oplysningsseddel på A. Skattemyndighederne kan dog ikke have været i tvivl om, at A har modtaget rejsegodtgørelserne.\nSagsøgerne har til støtte for deres påstande anført, at sagsøgerne opfylder betingelserne for omgørelse i skattestyrelseslovens § 37 C. Dispositionen har ikke i overvejende grad været båret af hensyn til at spare eller udskyde skatter, jf. skattestyrelsesloven § 37 C, stk. 1, nr. 1. A har via sine øvrige hverv haft tilstrækkelige midler til privatforbrug, således at det ikke har været nødvendigt at trække midler ud af selskabet. Det udelukker ikke i sig selv anvendelse af reglen, at dispositionen medfører udskydelse af skat. Dispositionen har haft utilsigtede skattemæssige virkninger, der er væsentlige, jf. skattestyrelseslovens § 37 C, stk. 1, nr. 2. Som en følge af, at A ikke har modtaget løn fra selskabet, er diæter og rejsegodtgørelser anset for skattepligtige hos A. Forholdet har været lagt klart frem for skattemyndighederne, jf. skattestyrelseslovens § 37 C, stk. 1, nr. 3. Det fremgår klart af selskabets regnskab, at der ikke er udbetalt løn, og at der er udbetalt skattefrie diæter og kilometerpenge, ligesom det af formueforklaringen til As selvangivelser fremgår, at han har modtaget godtgørelserne. Skattemyndighederne har da også kunnet påligne den yderligere skat. Betingelserne i skattestyrelseslovens § 37 C, stk. 1, nr. 4 og 5, er ubestridt opfyldt. Skatteministeriet skal derfor tillade omgørelse, og landsretten kan umiddelbart tage den principale påstand til følge, da den eneste grund til, at rejsegodtgørelserne er blevet beskattet, er den manglende lønudbetaling. Dette kan ses af sagsfremstillingen i Ligningsrådets afgørelse og af, at ligningsmyndighederne efterfølgende har accepteret, at rejsegodtgørelserne er skattefrie. Sagsøgerne har videre gjort gældende, at lønnen på 12.000 kr. pr. år med tillæg af fri bolig og telefon er et sagligt og rimeligt vederlag for det udførte arbejde.\nSagsøgte har til støtte for frifindelsespåstanden anført, at alle betingelserne i skattestyrelseslovens § 37 C skal være opfyldt, for at omgørelse kan tillades. Betingelsen i skattestyrelseslovens § 37 C, stk. 1, nr. 1, er ikke opfyldt, idet beslutningen om, at A ikke skulle have løn i et selskab, man hævder at have udført arbejde for, i sig selv er usædvanlig. Det reelle formål med den manglende lønudbetaling har netop været at opnå besparelse eller udskydelse af skat. Betingelsen i skattestyrelseslovens § 37 C, stk. 1, nr. 2, er heller ikke opfyldt. Dispositionen har ikke udløst nogen utilsigtede skattemæssige virkninger, men er tværtimod accepteret af myndighederne. Endelig er betingelsen i skattestyrelseslovens § 37 C, stk. 1, nr. 3, ikke opfyldt, idet forholdene ikke har været lagt klart frem for skattemyndighederne. Det fremgår ikke af As selvangivelse, at han har modtaget skattefrie godtgørelser fra selskabet, og selskabet har ikke er indsendt oplysningsseddel vedrørende A. Det bestrides endvidere, at landsretten kan tage stilling til skatteansættelsen vedrørende rejsegodtgørelserne. Dette er ikke prøvet af skattemyndighederne. Det er ikke oplagt, at rejsegodtgørelserne er skattefrie, selv om omgørelse tillades. Lønnen på de 12.000 kr. er symbolsk og udbetales alene med det formål at opnå skattefri rejsegodtgørelse. Sagsøgernes principale påstande kan derfor ikke tages til følge.\nA udførte det arbejde, som begrundede indtægterne i selskabet. Beslutningen om ikke at udbetale løn er derfor usædvanlig og må anses for i overvejende grad at have været båret af hensynet til at udskyde skatten af indtægten. Dispositionen har endvidere ikke været lagt klart frem for myndighederne. Da sagsøgerne således ikke opfylder betingelserne for omgørelse i skattestyrelseslovens § 37 C, stk. 1, nr. 1 og 3, tager landsretten Skatteministeriets påstand om frifindelse til følge.\nSagsøgerne skal in solidum betale sagsomkostninger til Skatteministeriet med i alt 21.000 kr. Beløbet dækker skatteministeriets udgifter til advokatbistand og udarbejdelse af ekstrakt.\nSagsøgerne, A og H1 ApS, skal in solidum betale sagens omkostninger til Skatteministeriet med 21.000 kr.


Sådan bruges en flannel-shirt - Nyttige tip - 2022\nFem ikke-klassiske skjorter, som en mand skal have\nFlanelltrøjer ligner billedet af skovjakker i hårdt arbejde, eller omvendt, grunge fans, der nyder deres yndlingsgruppe. Disse modsatte visualiseringer beviser, hvor alsidig denne klassiske basegarderobe kan være. Mænd og kvinder kan bære flanelletrøjer til enhver lejlighed med lidt lys styling. Prøv disse måder at bære en flanelltrøje på, så får du blikke og komplimenter i hele byen.\nDenim er det mest trendy stof i sæsonen, hvilket betyder, at enhver stilfuld mand bestemt har brug for en denim-shirt. Cool universal ting, der ikke kræver kompliceret pleje. Det er syet af naturligt materiale, så det er behageligt i næsten ethvert vejr. Lignende skjorter findes i Dsquared 2, Calvin Klein, og i et mere overkommeligt prissegment.\nHvad skal jeg bære? Det er muligt med jeans. Total denim bow er relevant. Med chinos af alle nuancer: beige, blå, hvid. Med en læderjakke, en bomberjakke, en lys cardigan. Med en jakke, men ikke klassisk, men uformel - for eksempel tweed. Alternativt kan du bære en skjorte over en T-shirt - om sommeren erstatter den en lys jakke, især hvis denim er tæt og af høj kvalitet.\n2. Hawaiiansk shirt\nMættet farve, løs pasform, korte ærmer, blomsterprint - den lyseste og mest attraktive skjorte i vores udvalg. Ideel til varme somre og maritime lande. Vi så de smukkeste indstillinger på Etro catwalk - mærket er berømt for sine etniske motiver.\nHvad skal jeg bære? Med shorts og slip-ons eller espadrilles. Med lyse chinos og hvide eller lyseblå jeans. Cool til at kombinere en hawka med en hætte eller hat og læg på over en hvid T-shirt eller T-shirt.\n3. Flannel plaid shirt\nBlød og behagelig, ofte ternet, skønt andre farver undertiden findes. Varm nok, men er det virkelig et problem for en russisk bosiddende? Flanelletrøjer er altid syet med lange ærmer, meget ofte med lommer og yderligere detaljer - for eksempel stofepauletter eller -lapper på albuerne.\nHvad skal jeg bære? Med jeans og eventuelle bukser (undtagen dem fra dragt). Kan bæres over t-shirts eller bindes rundt om et bælte. Når det endelig bliver koldere udenfor, kan du prøve at kombinere en flanelletrøje med en vatteret vest eller din yndlings læderjakke.\n4. Trøje med manchetknapper\nModel med lange ærmer, dobbelt fransk manchetter og udelukkende til specielle lejligheder. Og at spare på sådan en skjorte er simpelthen uanstændigt: ideelle valgmuligheder venter i Hugo Boss, Van Laak.\nHvad skal jeg bære? En skjorte med manchetknapper bæres med en jakke - reglen er ikke obligatorisk, men meget ønskelig. Manchetten stikker typisk lidt ud fra ærmerne på jakken, så deres længde skal vælges omhyggeligt. Manchetknapper skal organisk supplere billedet af en mand, hvilket gør ham mere elegant og præsentabel.\n5. Trøje uden krave\nFra en klassisk skjorte, du gætte det, er denne model kendetegnet ved fraværet af en krave. Og takket være dette ser det meget mere interessant ud! Det er med en sådan skjorte, at det er nemmest at oprette et originalt billede i en forretningsstil.\nHvad skal jeg bære? Først og fremmest med en jakke eller vest og stramme bukser. Om sommeren - med denimshorts, bukser, lette chinos. For øvrigt kan tøjet suppleres med bukseseler. Trøjen kan bæres med begge de øverste knapper, der er helt knapede og udpakkede. Hvilket er bedre og mere praktisk - manden selv vælger.\nHvad er flanel?\nHistorien om udseendet af flanelltrøjer er forbundet med deres omdannelse fra arbejdstøj til afslappet og endda elegant form. En række forskellige stilarter og dekorationsmetoder tillader brugen af flanelltrøjer med det formål at skabe en herre garderobe til enhver begivenhed. En patchwork-flanelltrøje kan bæres på en fest eller café. Et almindeligt produkt er nyttigt til at studere eller gå rundt i byen. Tjekede skjorter kan accepteres i hverdagen eller på vandreture. Samtidig er flanellertøj meget praktisk og praktisk.\nFlannel-produkter værdsættes for deres ekstraordinære komfort, bærekomfort og attraktive udseende. Flannel er et fleece-stof baseret på linnevævning, blødt og varmt stof med fantastiske egenskaber. Den største fordel ved flanellestof er dets naturlighed og evne til at spare på varme. Om vinteren beskytter en flanelltrøje perfekt mod kulde, absorberer fugtigheden godt og tillader luft at passere igennem. Selv uden bundlaget - T-shirts eller T-shirts, holder skjorten varmen godt. Det er en behagelig at røre ved, praktisk og behagelig ting til alle lejligheder.\nFor mange år siden tjente en flanellskjorte som arbejdstøj. Særligt populære produkter vandt i midten af det tyvende århundrede, da repræsentanter for bits af en generation begyndte at bære flanelltrøjer i hverdagen. I begyndelsen af 90'erne prioriterede rockungdom flanelletrøjer ved at kombinere dem med T-shirts, jeans og sneakers, forskellige stilarter og modetrends. Et specielt sted besættes af en flanellskjorte i et bur, der er båret åben på en t-shirt, gemt ind eller ud.\nDesignideer fylder flanelprodukter med særlig charme og elegance. Du kan se skjorter med appelsin fra pels eller jeans med dekorative elementer i form af indsatser eller plaster. For enhver smag og præference kan du vælge en skjorte med knapper eller knapper, med en eller flere lommer, med lange ærmer eller korte. Herres afslappede skjorter med rundbundet, trekantet, rund krave eller stativ tilbydes. Designet af flanelltrøjer er meget forskelligartet. På Internettet kan du se på fotoskjorterne med nedknyttet, klassisk eller skråt krave.\nModedesignere præsenterer årligt nye samlinger af skjorter i forskellige stilarter og trends. På toppen af populariteten, ternede flanelletrøjer fremstillet af uld- og bomuldsfibre. Sådanne produkter er gavnlige for mennesker med følsom hud og for dem, der er allergiske over for syntetiske materialer.\nFlanel er et hygroskopisk, miljøvenligt materiale, der beskytter mod hypotermi og forkølelse. Ikke underligt at flanellens skjorter er favorit tøjet fra berømtheder som Jared Leto, Hugh Laurie, Terry Richardson, Robert Pattinson, David Beckham.\nDe løstilpassede skjorter er ikke kun enkle og lette at bruge, de er elegante og attraktive. Dette garderobeelement kan ikke kaldes en trend, men flanelltrøjer er lige så moderigtige som produkter fra rå denim eller blå oxford.\nFlanelletrøjer vandt en høj rating på grund af deres alsidighed - de er velegnede til mænd i alle aldre og social status. Det er praktisk at bære en flanelltrøje i landet, derhjemme, på arbejde, på vandreture og på en gåtur. Materialet vaskes let, bevarer sin nyhed og attraktive udseende i lang tid. En flanellskjorte med foring, som bevarer fremragende varme, er meget praktisk. En blød fleece eller fluffy faux pels kan tjene som for. Det er sædvanligt at betragte fleece som ged eller fåruld inden forarbejdning. I den moderne version er det polyesterfiber, der erstatter uldstof. Forede produkter erstatter fuldstændigt varme trøjer eller strikkede pullovere.\nFor at forbedre den termiske effekt anbefales det at have termisk undertøj under skjorterne. I lavsæsonen kan du bære en flanelltrøje uden undertøj, da uldblandingen er hudvenlig og behagelig at røre ved.\nDesignet af flanelltrøjer er ret forskelligartet.\nSe stilfuld og moderigtig ud. hættetrøje. De passer perfekt til jeans, sweatpants, korte jakker eller windbreakers. Tøj af denne stil er velegnet til fans af cowboy-stil eller land. Dette er en sportsretning, der understreger maskulinitet og det maskuline images unikke karakter.\nDet ser elegant ud almindelig skjorte flanel, mere acceptabel for den klassiske stil. Sådanne produkter vil dekorere, tilføje individualisme og understrege figurens værdighed. Du kan kombinere lette skjorter med mørke bukser og kombinere farve med jeans eller almindelig fløjlsbukser.\nI dag tilbyder designere et stort udvalg af farver, kombinationer af materialer og stilarter af skjorter. fundet skjorter med dekorative elementer i form af broderi, pels applikationer på lommer, jeans krave.\nDen klassiske mulighed er knap plaid skjorte. En sådan shirt har muligvis ikke lommer, men oftest præsenteres modeller med en eller to patch-lommer.\nDe ser ekstravagante og attraktive ud lynlås skjorter. Dette er en praktisk mulighed med et originalt design. Skjorter med lynlåse kan accepteres i en sporty stil og går godt med lige-skårne bukser. Hvad angår længden af ærmet, tilbydes oftere flanelletrøjer med en lang eller mellemlang ærme på markedet.\nSådan bruges flannel skjorter. foto\nStol på din egen intuition og vær ikke bange for at eksperimentere. Uanset alder og hudfarve pryder flanelletrøjer alle mænd og ser harmonisk på enhver figur. For at fremstille en garderobe er korte sportsjakker, windcheaters, cardigans egnede. Under skjorter påsættes skjorter og t-shirts. Shirts er ideelt kombineret med sådanne typer bukser som last, chinos, cordeoise, strokes, bananer. Sneakers og moccasins er mere acceptabelt som sko.\nI den kolde sæson er en isoleret flanellskjorte relevant, som erstatter en varm sweater og beskytter mod vind og kulde. Dette er funktionelle og praktiske produkter med fans over hele verden. På trods af den tilsyneladende enkelhed kan en flanellskjorte blive en stilfuld og original dekoration for enhver mand. Produkter er dekoreret med et tryk og fremhæver favorititeten af billedet med fordel. Og når du har rullet en skjorte op, kan du oprette en speciel afslappet stil.\nHver model er unik og unik på sin egen måde. Det er vigtigt at vælge stilen på skjorten og harmonisk kombinere den med andre tøjelementer. Berømte modedesignere bruger forskellige metoder til skræddersyning og skræddersyning af teknologi til fremstilling af flanelletrøjer. Et stort udvalg af produkter giver dig mulighed for at finde et produkt til enhver smag og med succes påfylde din garderobe!\nCopyright 2022 \_ Internetmagasin hvordan man gør alt \_ Fem ikke-klassiske skjorter, som en mand skal have


Vikingen gjorde det: Danmark i finalen!\nVikingen gjorde det: Danmark i finalen\nFoto: Liza Petersen\nDanske Grand Prix-hjerter nåede at banke ekstra hurtigt, men så kom heldigvis den forløsende konstatering: Danmark er klar til den store Eurovisions-finale på lørdag - udråbt som aftenens ottende finalist. Rasmussen og de øvrige vikinger gjorde altså det forventelige efter en flot præstation fra scenen og kan nu gøre sig klar til det endelige slag om to dage. Se video med glade vikinger herunder.\nDermed er Danmark i finalen for andet år i træk. Anja skaffede som bekendt også de rød/hvide adgang sidste år. På det efterfølgende pressemøde blev der trukket lod om placering i finalen, og her skal Rasmussen optræde i sidste halvdel. Sent torsdag nat kender vi den endelige startrækkefølge.\nRusland og Rumænien røg ud\nDer bliver også gensyn i finalen til vores nordiske venner, hvor både Alexander Rybak og Benjamin Ingrosso som ventet kom videre - ligesom der også blev plads til australsk pop-hymne og hollandsk country. Derimod mistede både Rusland og Rumænien deres status som garanteret finaleland. Se alle finalister herunder.\nDisse lande er klar til finalen\nRød = første halvdel i finalen\nGrøn = sidste halvdel i finalen\nRasmussen efter semifinalen\nGlade danskere klar til finalen


Slut med rabies på Bali; Dyrevenlig rabiesbekæmpelse indledt for at beskytte dyr og mennesker - WSPA Danmark\n21. september 2010, Denpasar, Bali:\nForud for World Rabies Day d. 28 september, underskriver Balis regering i dag en historisk aftale om rabiesbekæmpelse. Med finansiel støtte fra the WSPA (World Society for the Protection of Animals), vil næsten 400.000 hunde blive vaccineret som første skridt mod at udrydde rabies fra øen inden 2012. Verdenssundhedsorganisationen, WHO, beskriver massevaccinering som den mest effektive metode til at beskytte mennesker mod rabies.\n“Bali vælger nu den mest effektive metode til at udrydde rabies og beskytte sine borgere – samt de tusindvis af turister, der årligt besøger øen – mod at blive ramt af rabies. Bali bliver samtidig et foregangsland for alle de lande, hvor rabies er et problem,” sagde WSPA Internationals CEO, Mike Baker.\nWSPA arbejder tæt sammen med BAWA (Bali Animal Welfare Association) og har tidligere i år udført et vellykket pilotprojekt i to af Balis regioner. Aftalen med regeringen på Bali indebærer, at hunde i de syv øvrige regioner nu også bliver vaccineret af professionelle teams.\n“Befolkningen på Bali lever i harmoni med deres dyr og ønsker ikke, at dyrene bliver slået ihjel, men vi har ikke haft andre muligheder i vores kamp mod rabies. Takket være det internationale samfund kan vi nu beskytte vores mennesker og vores dyr med humane metoder”, sagde Guvernøren for Bali ved underskriftsceremonien.\nNyheden om det kommende samarbejde blev modtaget med åbne arme af Global Alliance for Rabies Control. ”Vi har set tilstrækkeligt med beviser fra lande over hele verden til at være sikre på, at massevaccinering er den suverænt mest effektive metode til at beskytte Bali fra rabies,” siger direktør Deborah Briggs.\nDiverse billeder af vaccinationer og lokalbefolkning\nVideo der illustrerer massevaccinering\nInterviews med lokale regeringsrepræsentanter\nVideo-interview med WSPA Internationals CEO, Mike Baker\nMappe: Guests/09_21_BALI PRESS PACK\nBali består af ni regioner: Buleleng, Jembrana, Tabanan, Badung, Bangli, Karangasem, Denpasar, Klungkung og Gianyar. I det indledende pilotprojekt, som WSPA finansierede, har BAWA vaccineret over 70 % af hundebestanden i Gianyar og Bangil.\nWHO:s faktablad om rabies: http://www.who.int/mediacentre/factsheets/fs099/en/\nMassevaccinering har vist sig være den mest effektive vej til at kontrollere rabies. Et eksempel er Mexico, hvor 16 millioner hunde bliver vaccineret hvert år, og hvor rabies er tæt på at være udryddet. I Flores, Indonesien, blev en tredjedel af hundebestanden slået ihjel mellem årene 1998 og 2001, og problemerne med rabies er ikke mindsket siden. For yderligere information, se linket til WHO’s faktablad om rabies ovenfor.\nFor interviews med danske WSPA repræsentanter eller for yderligere information, kontakt.\nGitte Buchhave, Direktør WSPA Nordic\nMobil: 2014 9193