Skat.dk: Sorte vognmænd kan nå at komme SKAT i forkøbet\n18 Jun 2008 09:21\nEfter sommerferien går SKAT i gang med en landsdækkende kontrol i vognmandsbranchen. Kontrollen rettes mod dem, der glemmer at selvangive omsætningen, glemmer noget af momsen eller har sorte ansatte. Hører man til de glemsomme, kan man nå at komme SKAT i forkøbet, ved at få det hele med på selvangivelsen, der skal afleveres senest den 1. juli.\nSKATs erfaringer fra forskellige kontroller i vognmandsbranchen viser, at det er et område, hvor der kan findes fejl. SKAT iværksætter derfor efter sommerferien en landsdækkende kontrol af branchen.\n- Hvis man er én af de vognmænd, der ikke husker at angive hele omsætningen eller momsen og måske har sorte ansatte, så kan man nå at komme os i forkøbet, ved at huske at selvangive det hele senest den 1. juli 2008, forklarer fagchef Erik Bank, der er tovholder på indsatsen overfor vognmandsbranchen.\nPå basis af en risikovurdering finder SKAT de virksomheder, som kontrollerne skal ramme. Erfaringerne viser, at manglende omsætning og krympede momsangivelser er blandt favoritterne i de virksomheder, som ikke følger reglerne.\n- Vores systemer er nu så gode, at de kan finde de virksomheder, der ikke ser ud til at følge spillereglerne. Derfor giver vi nu virksomhederne en mulighed for selv at rette op på forholdene, inden vi kommer på besøg, fortæller Erik Bank.\nI branchen er SKAT desuden stødt på en del aktive virksomheder, der slet ikke eksisterer officielt. Her er al indtægt sort. Der trækkes ikke skat fra de ansattes løn, og virksomheden afregner hverken moms eller skat.\n- Hvis man driver den type virksomhed, så er man med til at skabe en skævvridning af konkurrencevilkårene. Det er unfair konkurrence over for alle med orden i tingene. Og det gør vi noget ved, understreger Erik Bank.\nDet kan blive en dyr fornøjelse, når man bevidst snyder med skat og moms. Man skal typisk betale en bøde, der udgør det dobbelte af, hvad der er snydt for. Snydes der for mere end 100.000 kr. sendes sagen til politiet, og så kan man risikere at komme i fængsel.\nYderligere oplysninger: Journalister: 7237 0900; virksomheder: 7222 1818


→ Billige Bisgaard Sutsko online [Se bedste tilbud] - Vibeke Amdisen\nHjem→ Billige Bisgaard Sutsko online [Se bedste tilbud]\n→ Billige Bisgaard Sutsko online [Se bedste tilbud]\nNiceHair.dk er nu imellem de mest populære online selskaber inden for beauty-produkter. Firmaets udvalg udgøres af omkring 14000 varer fra forskellige producenter. Netbutikkens Trustpilot-evaluering på 9,4 af 10 røber enorm kundeloyalitet. Scoren er baseret på 37612 vurderinger, hvoraf 31933 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 225196 brugere fans af NiceHair.dk, og her har webshoppen modtaget 4607 vurderinger med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,1 af 5, hvilket også er utrolig godt.\nMade4men.dk er i dag iblandt de mest benyttede online forretninger med beauty-produkter. Netshoppens sortiment indbefatter på den anden side af 3000 produkter fra forskellige mærker. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9,4 ud af 10 manifesterer stærk kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 6942 bedømmelser, hvoraf 5800 af disse giver topkarakter. På Facebook er 6276 brugere tilhængere af Made4men.dk, og her har webbutikken modtaget 75 ratings med en middel bedømmelse på 4,1 af 5, som også er ret så flot.\nLookfoxy.dk er aktuelt en af de mest benyttede internet forhandlere der sælger beauty-produkter. Virksomhedens udvalg indbefatter flere end 300 varer fra en række brands. Webbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 6,9 af 10 er et udtryk for stor kundeloyalitet. Tallet er baseret på 43 vurderinger, hvoraf 14 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 608 brugere fans af Lookfoxy.dk, og her har netshoppen modtaget 10 anmeldelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 3,9 af 5, som tillige er yderst overlegent.\nMatas.dk er pt. iblandt de største e-butikker med beauty-produkter. Netbutikkens sortiment omfatter flere end 90000 varer fra forskellige producenter. Virksomhedens Trustpilot-score på 8,2 af 10 vidner om enorm kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 12075 evalueringer, hvoraf 8851 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 279941 brugere tilhængere af Matas.dk, og her har netshoppen modtaget 549 bedømmelser med en middel vurdering på 3,8 af 5, hvilket ligeledes er virkelig imponerende.\nLuxplus.dk er aktuelt iblandt de førende online selskaber inden for beauty-produkter. Deres sortiment består af mere end 40000 produkter fra flere mærker. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 9,6 ud af 10 tilkendegiver stor kundeloyalitet. Tallet er baseret på 27258 anmeldelser, hvoraf 23476 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 108766 personer fans af Luxplus.dk, og her har netbutikken modtaget 5451 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 4,8 ud af 5, som ligeså er aldeles imponerende.\nTemmelig mange butikker på nettet tildeler nu om stunder flere fragtmetoder. En af de mest almindelige er efterhånden levering til en pakkeshop, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente dine produkter når det passer dig. Fragtformen er jo særligt enkel, og i mange tilfælde endvidere den mindst kostelige leveringstype.\nDu kunne også udse dig at vælge at få sendt til din adresse eller til din arbejdsplads. Fragtformen er i regelen en sjat mere bekostelig, men omvendt ultra fremkommelig. Den mest prisbevidste mulighed for fragt af bisgaard sutsko vil dog i de fleste tilfælde være at hente varerne selv, men den løsning stiller krav om at du befinder dig med kort afstand til bisgaard sutsko online forretningens bopæl.\nLeveringsdygtigheden kan være ultra central ifald du behøver produkterne omgående, og derfor er det sandelig relevant at man finder det estimerede leveringstidspunkt ved den aktuelle vare.\nMange bisgaard sutsko online forhandlere frembyder 1 dags fragt på de fleste af deres varenumre, men vær obs på at det står og falder med at bestillingen realiseres forud for et aftalt tidspunkt, således at de har mulighed for at nå at få bisgaard sutsko afsted før pakkepersonalet drager hjemad.\nIndtil flere internet firmaer lover levering uden beregning, men undertiden påkræves det at der shoppes for et fastslået beløb. Som alternativ kan man tage den mest betalelige leveringsløsning, som i de fleste tilfælde – ligegyldigt om du opholder sig i Køge, Nykøbing Falster eller Skjern – er at få kørt pakken til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være vældig smertefrit for almindelige dødelige at finde de bedste priser på bisgaard sutsko hos flere online virksomheder, og herved har masser af internet varehuse fundet det uundgåeligt at formindske priserne på produkterne – til babyer og børn, men ligeledes til damer og herrer – drastisk, og endda nogle gange garantere fri fragt.\nTrods dette kan det imidlertid være gavnligt at checke nogle netshops efter bisgaard sutsko rabatkoder inden du placerer ordren, således at du er velinformeret til at få fat i den mest betalelige pris.\nDu bør imidlertid være så påvagt, at hvis en internet webshop annoncerer bisgaard sutsko for en udsalgspris som anses for helt fantastisk fremragende, så kunne det undertiden være en varsel om en bedragerisk webshop. Bestillinger med kort er dog dækket ind under en bestemmelse, som støtter os imod uoprigtige e-shops.\nGenerelt tilråder vi kortkøb eller mobilbetaling. Som en anden løsning burde du udnytte en løsning på afbetaling som eksempelvis ViaBill, forudsat du foretrækker at afdrage betalingen af flere omgange.\nFør nogen bestiller bisgaard sutsko hos en online webshop behøver man i reglen skimme webshoppens betingelser, dog er det i mange tilfælde ikke super interessant.\nEt alternativ kan derfor være at kigge hvorvidt online webshoppen er medlem af e-mærke ordningen, fordi det bør være et billede på at internet shoppen retter sig efter dansk lovgivning, samt at webshoppen løbende tilses af fagfolk som behersker de gældende regulativer. Derudover giver det dig anledning til at få hjælp, hvis du møder besvær med dit køb.\nYderligere er det godt at du er vaks omkring de mest essentielle betingelser der har betydning for bestillingen, f.eks. den returret på bisgaard sutsko internet butikken anvender. I den forbindelse er det tilmed vigtigt, at man til enhver tid sikrer ens faktura, således man fremadrettet kan bevidne sin bestilling, uden hensyn til om man skal købe en gave til en voksen eller et barn.\nTrustpilot byder på stort set solide genveje til at tyde en hel del aktuelle forbrugeres observationer og derved er det en hjælp, at du verificerer internet shoppens bisgaard sutsko bedømmelser før du placerer din ordre.\nFacebook byder på lige så vel stort set fantastiske metoder til at få indblik i webbutikkens pålidelighed. Foruden det ser vi nogle internet forretninger hvor du kan formulere en kritik af ordreforløbet, hvilket tilmed kan bruges til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nDenne side er finansieret af reklamer. Vi hjælper et hold af online shops i Danmark da vi formidler deres tilbud, og modtager kommission hvis de personer vi sender videre laver et køb.\nOplysninger omkring bisgaard sutsko og internet forretninger understøttes fra tid til anden, men man kan ikke stille os ansvarlig for modifikationer der måtte være realiseret siden nyligste opdatering af websitets data.


Her skal de nye beridere arbejde - Ridehesten.com\nHer skal de nye beridere arbejde\n09-07-2019 07:12, af Camilla Tiefensee Schrøder\nTo af de nyuddannede beridere er blevet ansat i de rideklubber, hvor de er uddannet, mens én skal være med til et nyt opstartsprojekt\nBeriderne fra venstre: Isabelle Claire Nouard (udd. ved Dalumgård Rideklub), Ulrik Falbe-Hansen (uddannet ved Sportsrideklubben Vallensbæk) og Anna Sandahl Michelsen (udd. ved Grindsted Rideklub). Foto: DRF\nBeridereleverne Isabelle Claire Nouard, Anna Sandahl Michelsen og Ulrik Falbe-Hansen bestod i juni måned deres eksamen og er nu i gang med deres nye jobs som exam. beridere.\nIsabelle Claire Nouard, som er specialiseret i dressur og uddannet ved Dalumgaard Rideklub, vil fortsætte et år mere hos klubbens berider Jon D. Pedersen, og derefter er planen at drage ud i verden.\n– Hvis planen holder, så skulle jeg gerne et halvt år til Australien og arbejde som rytter, men drømmen er at få mit eget sted på et tidspunkt, fortæller Isabelle Claire Nouard.\nOgså Anna Sandahl Michelsen har valgt at blive et år mere, hvor hun er udlært – i Grindsted Rideklub hos Ole Hummelshøj.\n– Jeg vil gerne blive ved mine kunder, og jeg har været rigtig glad for Grindsted de sidste to år, så da jeg fik et godt tilbud fra min læremester og bestyrelse, kunne jeg ikke sige nej, fortæller Anna Sandahl.\nPlanen er at tage et år mere i Grindsted, hvor hun nu er ansat som berider, og i løbet af det år vil hun finde ud af, hvad næste skridt skal være. Sandsynligvis vil hun forfølge mulighederne i udlandet.\nUlrik Falbe-Hansen, som var i lære hos Vallensbæk Ridecenter, skal fremover arbejde som dressurberider hos Hulbækgård, som er en nyopstartet salgs- og træningsstald ved Karlslunde syd for København.\nHan er blevet ansat af Anette og Torben Jeppesen, som driver stedet sammen med datteren Sofie Jeppesen. De er ved at bygge en ny stald, så stedet til vinter kommer til at huse i alt 20 heste.\n– Det er vildt spændende. Jeg glæder mig helt vildt og har allerede fundet mig godt til rette efter den første uge. Her får jeg mulighed for at koncentrere mig om at blive god til at ride. Selvfølgelig bliver man dygtig på berideruddannelsen, men det er først, når man er udlært, at det for alvor starter, siger Ulrik Falbe-Hansen, som på sin facebookside takker Michael Søgaard for at hjælpe ham på vejen mod sine mål.\nLæs også: Tillykke til de nye beridere, ridelærere og instruktører\nAnna Sandahl er specialiseret i både dressur og springning. Her ses hun i aktion ved et landsstævne i Kolding på Sir Rockland e. Rockland/Carano (opdr. Christina Ottesen). Foto: Ridehesten.com/Kristine Ulsø Olsen\nIsabelle Claire Nouard er specialiseret i dressur (her på Pilelundens Star-Leight e. Midt-West Ibi-Light/Rolex (opdr. Lisbet Gundertofte). Foto: Ridehesten.com/Annette Boe Østergaard\nUlrik Falbe-Hansen (her på Lord Fountain e. Fredensdals Fountain/Gribaldi, opdr. Christina Cruft & Lars Stub) er flyttet fra Vallensbæk Ridecenter til Hulbækgård, hvor han skal være med til at bygge en salgs- og træningsstald op fra begyndelsen. Foto: Ridehesten.com


ELEVTRIVSELSMÅLINGEN 2018 Svarprocent: 74,8% - PDF Free Download\nDownload "ELEVTRIVSELSMÅLINGEN 2018 Svarprocent: 74,8%"\n1 Område Silkeborgvej Skoler beelser: 26 ELEVTRIVSELSMÅLINGEN 28 Svarprocent: 74,8%\n5 SKOLETRIVSEL 4 Nedenfor fremgår eleverne i indskolingens samlede tilfredshed med skoletrivslen. Hvert tema er sammensat af flere enkeltspørgsmål, som vises enkeltvis på de næste sider i rapporten. Gennemsnittet måles på en skala fra til 5, hvor 5 indikerer høj skoletrivsel og lav skoletrivsel. Resultaterne sammenlignes med historikken for, hvor det er muligt samt det samlede resultat for alle skoler i. Total ,,, Social trivsel , Faglig trivsel ,, Støtte og inspiration i undervisningen ,,3 Ro og orden ,,3 - Lav trivsel Høj trivsel\n6 DE 5 HØJESTE OG 5 LAVESTE 5 VURDERINGER Nedenfor fremgår de 5 skoletrivsels spørgsmål, der er vurderet højst af eleverne, og de 5 spørgsmål, der er vurderet lavest af eleverne. Er du glad for dine lærere? 4,8 Er lærerne gode til at hjælpe dig i skolen? 4,7 Kan du lide pauserne i skolen? 4,5 Lærer du noget spændende i skolen? 4,3 Er du glad for din skole? 4,3 Har du ondt i hovedet, når du er i skole? 3,7 Er timerne kedelige? 3,7 Er der nogen, der driller dig, så du bliver ked af det? 3,7 Er du med til at bestemme, hvad I skal lave i timerne? 2,5 Er toiletterne på skolen rene? 2,\n7 STØRSTE FORSKEL TIL HISTORIK 6 Nedenfor fremgår de 5 skoletrivsels spørgsmål, som for eleverne afviger henholdsvis mest positivt og mest negativt i forhold til s historik. Tror du, at de andre børn i klassen kan lide dig?,3 Er lærerne gode til at hjælpe dig i skolen?,3 Er du med til at bestemme, hvad I skal lave i timerne?,3 Er timerne kedelige?,3 Lærer du noget spændende i skolen?,3 Er jeres klasselokale rart at være i? Har du ondt i hovedet, når du er i skole? Har du ondt i maven, når du er i skole? Kan du koncentrere dig i timerne? Er I gode til at hjælpe hinanden i klassen?\n8 STØRSTE FORSKEL TIL AARHUS KOMMUNE 7 Nedenfor fremgår de 5 skoletrivsels spørgsmål, som for eleverne afviger henholdsvis mest positivt og mest negativt i forhold til de samlede resultater for skolerne i. Lærer du noget spændende i skolen?,3 Er lærerne gode til at hjælpe dig i skolen? Er du med til at bestemme, hvad I skal lave i timerne? Er timerne kedelige? Er det svært at høre, hvad læreren siger i timerne? Er du glad for din skole? Er du glad for din klasse? - Er der nogen, der driller dig, så du bliver ked af det? - Har du ondt i hovedet, når du er i skole? -,3 Har du ondt i maven, når du er i skole? -,\n9 SOCIAL TRIVSEL (/2) 8 Er du glad for din skole? ,3 Er du glad for din klasse? ,2 - Kan du lide pauserne i skolen? ,5,3, Er I gode til at hjælpe hinanden i klassen? , - Nej Ja, lidt Ja, meget Er du bange for, at de andre børn griner ad dig i skolen? ,2, Ja, meget Ja, lidt Nej\n10 SOCIAL TRIVSEL (2/2) 9 Føler du dig alene i skolen? ,, Er der nogen, der driller dig, så du bliver ked af det? ,7 - Ja, tit Ja, nogle gange Nej Tror du, at de andre børn i klassen kan lide dig? ,2,3, Nej Ja, nogle stykker Ja, de fleste\n11 FAGLIG TRIVSEL Er du god til at løse dine problemer? ,9 Kan du koncentrere dig i timerne? , Nej Ja, nogle gange Ja, for det meste\n12 STØTTE OG INSPIRATION I UNDERVISNINGEN Er du glad for dine lærere? ,8 Er lærerne gode til at hjælpe dig i skolen? ,7,3 Lærer du noget spændende i skolen? ,3,3,3 Nej Ja, lidt Ja, meget Er du med til at bestemme, hvad I skal lave i timerne? ,5,3 Nej Ja, nogle gange Ja, tit Er timerne kedelige? ,7,3 Ja, tit Ja, nogle gange Nej\n13 RO OG ORDEN 2 Er det svært at høre, hvad læreren siger i timerne? ,,3 Ja, tit Ja, nogle gange Nej\n14 ØVRIGE SPØRGSMÅL UNDER 3 SKOLETRIVSEL Har du ondt i maven, når du er i skole? ,8 -,3 Har du ondt i hovedet, når du er i skole? ,7 -,3 Ja, tit Ja, nogle gange Nej Er jeres klasselokale rart at være i? , Nej Ja, lidt Ja, meget Er toiletterne på skolen rene? ,2 Nej Ja, nogle gange Ja, for det meste\n15 SUNDHEDSADFÆRD 4 Hvordan har du det om morgenen, når du møder i skole? ,4,3 Træt Midt imellem Frisk og vågen Spiser du morgenmad hver dag (hjemme eller i skolen)? ,5 - Spiser du frokost hver dag i skolen? ,8 - Bevæger du dig i skolen, så du sveder eller bliver forpustet? ,6 Nej Ja\n16 SUNDHEDSADFÆRD 5 Hvordan er du kommet i skole i dag? Jeg er gået 42 3% 6 Jeg er løbet 4 3% Jeg er cyklet 4 % - Jeg er løbet på skateboard, løbehjul eller rulleskøjter 8 6% 2 Jeg er blevet kørt i bil 69 49% 6 Jeg er kørt i skolebus eller taxa 2 % -2 Jeg har taget bussen 2 % -\n17 ANDRE SPØRGSMÅL 6 Har du en eller flere gode venner i skolen? ,9 Nej Ja Hvad synes du om din SFO? , - Ikke glad Glad Meget glad\n18 RESULTATER OPDELT PÅ KLASSETRIN 7 På de følgende sider opdeles den gennemsnitlige vurdering på hvert spørgsmål på klassetrin. Opdelingen vises kun, såfremt der indgår mindst 5 beelser. Kategorier med under 5 beelser samles i gruppen "Øvrige". Klassetrin. Klasse. Klasse 2. Klasse 3. Klasse Total Social trivsel 4,6 4, 3,8 3,9 4, Er du glad for din skole? 4,9 4,5 3,6 4, 4,3 Er du glad for din klasse? 4,9 4, 3,9 3,9 4,2 Føler du dig alene i skolen? 4,2 4, 3,8 4, 4, Kan du lide pauserne i skolen? 5, 4, 4,5 4, 4,5 Er I gode til at hjælpe hinanden i klassen? 4,8 4, 3,5 3,5 4, Tror du, at de andre børn i klassen kan lide dig? 4,8 3,9 3,9 3,9 4,2 Er der nogen, der driller dig, så du bliver ked af det? 3,8 3,3 3,5 3,9 3,7 Er du bange for, at de andre børn griner ad dig i skolen? 4,4 4, 3,8 4,2 4,2 Faglig trivsel 4,5 3,5 3,6 3,9 4, Er du god til at løse dine problemer? 4,3 3,4 3,4 4, 3,9 Kan du koncentrere dig i timerne? 4,7 3,7 3,7 3,8 4, Støtte og inspiration i undervisningen 4,5 3,9 3,8 3,6 4, Er du glad for dine lærere? 5, 4,7 4,7 4,7 4,8 Er lærerne gode til at hjælpe dig i skolen? 5, 4,7 4,7 4,3 4,7 Er du med til at bestemme, hvad I skal lave i timerne? 2,8 2, 2,5 2,3 2,5 Er timerne kedelige? 4,5 3,8 3, 3,3 3,7 Lærer du noget spændende i skolen? 5, 4,3 4, 3,7 4,3 Er det svært at høre, hvad læreren siger i timerne? 4,7 3,7 3,5 4,2 4, Har du ondt i maven, når du er i skole? 4,3 3,5 3,5 3,8 3,8 <3, <3,5 <4, <4,5 4,5\n19 RESULTATER OPDELT PÅ KLASSETRIN 8 Klassetrin. Klasse. Klasse 2. Klasse 3. Klasse Total Har du ondt i hovedet, når du er i skole? 4,4 3,4 3,3 3,4 3,7 Er jeres klasselokale rart at være i? 5, 4, 3,7 3,5 4, Er toiletterne på skolen rene? 2,8 2,2 2,,8 2,2 Hvordan har du det om morgenen, når du møder i skole? 3,3 3,2 4, 3,2 3,4 Spiser du morgenmad hver dag (hjemme eller i skolen)? 4,5 4,4 4,7 4,4 4,5 Spiser du frokost hver dag i skolen? 5, 4,9 4,4 4,8 4,8 Bevæger du dig i skolen, så du sveder eller bliver forpustet? 4,9 4,2 4,6 4,6 4,6 Har du en eller flere gode venner i skolen? 5, 4,9 4,9 4,9 4,9 Hvad synes du om din SFO? 4, 4,4 4,5 3, 4, <3, <3,5 <4, <4,5 4,5\n20 RESULTATER OPDELT PÅ KØN 9 På de følgende sider opdeles den gennemsnitlige vurdering på hvert spørgsmål på køn. Køn Dreng Pige Total Social trivsel 4,2 4, 4, Er du glad for din skole? 4, 4,4 4,3 Er du glad for din klasse? 4,2 4,3 4,2 Føler du dig alene i skolen? 4, 4, 4, Kan du lide pauserne i skolen? 4,5 4,5 4,5 Er I gode til at hjælpe hinanden i klassen? 4,2 4, 4, Tror du, at de andre børn i klassen kan lide dig? 4, 4,3 4,2 Er der nogen, der driller dig, så du bliver ked af det? 3,7 3,6 3,7 Er du bange for, at de andre børn griner ad dig i skolen? 4,5 3,9 4,2 Faglig trivsel 4, 3,9 4, Er du god til at løse dine problemer? 4, 3,8 3,9 Kan du koncentrere dig i timerne? 4,2 4, 4, Støtte og inspiration i undervisningen 3,8 4,2 4, Er du glad for dine lærere? 4,7 4,9 4,8 Er lærerne gode til at hjælpe dig i skolen? 4,7 4,7 4,7 Er du med til at bestemme, hvad I skal lave i timerne? 2,2 2,7 2,5 Er timerne kedelige? 3,4 4, 3,7 Lærer du noget spændende i skolen? 4,2 4,4 4,3 Er det svært at høre, hvad læreren siger i timerne? 4, 4, 4, Har du ondt i maven, når du er i skole? 3,9 3,8 3,8 <3, <3,5 <4, <4,5 4,5\n21 RESULTATER OPDELT PÅ KØN 2 Køn Dreng Pige Total Har du ondt i hovedet, når du er i skole? 3,9 3,6 3,7 Er jeres klasselokale rart at være i? 4,2 4, 4, Er toiletterne på skolen rene? 2, 2,5 2,2 Hvordan har du det om morgenen, når du møder i skole? 3,2 3,6 3,4 Spiser du morgenmad hver dag (hjemme eller i skolen)? 4,5 4,6 4,5 Spiser du frokost hver dag i skolen? 4,7 4,8 4,8 Bevæger du dig i skolen, så du sveder eller bliver forpustet? 4,6 4,6 4,6 Har du en eller flere gode venner i skolen? 4,9 4,9 4,9 Hvad synes du om din SFO? 3,9 4, 4, <3, <3,5 <4, <4,5 4,5\n23 SKOLETRIVSEL 22 Nedenfor fremgår eleverne i mellemtrin samt udskolings samlede tilfredshed med skoletrivslen. Hvert tema er sammensat af flere enkeltspørgsmål, som vises enkeltvis på de næste sider i rapporten. Gennemsnittet måles på en skala fra til 5, hvor 5 indikerer høj skoletrivsel og lav skoletrivsel. Resultaterne sammenlignes med historikken for, hvor det er muligt samt det samlede resultat for alle skoler i. Total ,7 Social trivsel , Faglig trivsel ,8 Støtte og inspiration i undervisningen ,2 Ro og orden ,8 - Lav trivsel Høj trivsel\n24 DE 5 HØJESTE OG 5 LAVESTE 23 VURDERINGER Nedenfor fremgår de 5 skoletrivsels spørgsmål, der er vurderet højst af eleverne, og de 5 spørgsmål, der er vurderet lavest af eleverne. Har du selv mobbet nogen i skolen i dette skoleår? 4,6 Er du blevet mobbet i dette skoleår? 4,5 Føler du dig ensom? 4,3 Er det let at høre, hvad læreren siger i timerne? 4,2 Jeg kan godt lide pauserne i skolen. 4,2 Lærerne sørger for, at elevernes ideer bliver brugt i undervisningen. 2,9 Er undervisningen kedelig? 2,9 Hvis jeg keder mig i undervisningen, kan jeg selv gøre noget for, at det bliver spændende. 2,6 Er du og dine klassekammerater med til at bestemme, hvad I skal arbejde med i klassen? 2,4 Jeg synes, toiletterne på skolen er pæne og rene. 2,\n25 STØRSTE FORSKEL TIL HISTORIK 24 Nedenfor fremgår de 5 skoletrivsels spørgsmål, som for eleverne afviger henholdsvis mest positivt og mest negativt i forhold til s historik. Jeg synes, toiletterne på skolen er pæne og rene.,8 Er du og dine klassekammerater med til at bestemme, hvad I skal arbejde med i klassen?,3 Er undervisningen spændende? Jeg siger min mening, når jeg synes, at noget er uretfærdigt. Hvis der er larm i klassen, kan lærerne hurtigt få skabt ro., Jeg prøver at forstå mine venner, når de er triste eller sure. - Jeg føler, at jeg hører til på min skole. - Lærerne er gode til at støtte mig og hjælpe mig i skolen, når jeg har brug for det. - Hjælper dine lærere dig med at lære på måder, som virker godt? - Hvad synes dine lærere om dine fremskridt i skolen? -,\n26 STØRSTE FORSKEL TIL AARHUS KOMMUNE 25 Nedenfor fremgår de 5 skoletrivsels spørgsmål, som for eleverne afviger henholdsvis mest positivt og mest negativt i forhold til de samlede resultater for skolerne i. Jeg synes, toiletterne på skolen er pæne og rene.,3 Er du bange for at blive til grin i skolen? Er undervisningen spændende? Møder dine lærere præcist til undervisningen? Jeg klarer mig godt fagligt i skolen. Er du glad for din skole? -,3 Jeg prøver at forstå mine venner, når de er triste eller sure. -,3 Er du glad for din klasse? -,4 Jeg synes godt om udeområderne på min skole. -,5 De fleste af eleverne i min klasse er venlige og hjælpsomme. -,\n27 SOCIAL TRIVSEL (/2) 26 Er du glad for din skole? ,7 -,3 Er du glad for din klasse? ,7 -,4 Aldrig Sjældent En gang imellem Tit Meget tit Føler du dig ensom? ,3, Er du blevet mobbet i dette skoleår? ,5 - - Meget tit Tit En gang imellem Sjældent Aldrig Er du bange for at blive til grin i skolen? ,9 Altid For det meste En gang imellem Sjældent Aldrig\n28 SOCIAL TRIVSEL (2/2) 27 Hvor ofte føler du dig tryg i skolen? ,8 - Aldrig Sjældent En gang imellem For det meste Altid Jeg føler, at jeg hører til på min skole ,8 - - Jeg kan godt lide pauserne i skolen ,2, De fleste af eleverne i min klasse er venlige og hjælpsomme ,6 -,5 Andre elever accepterer mig, som jeg er ,9 Helt uenig Uenig Hverken enig eller uenig Enig Helt enig\n29 FAGLIG TRIVSEL (/2) 28 Hvor tit kan du finde en løsning på problemer, bare du prøver hårdt nok? ,7 Hvor tit kan du klare det, du sætter dig for? ,, Kan du koncentrere dig i timerne? ,8 Hvis jeg bliver forstyrret i undervisningen, kan jeg hurtigt koncentrere mig igen ,4 Lykkes det for dig at lære dét, du gerne vil, i skolen? ,7 Aldrig Sjældent En gang imellem Tit Meget tit Hvad synes dine lærere om dine fremskridt i skolen? ,7 -,3 Under middel Middel Gode Virkelig gode\n30 FAGLIG TRIVSEL (2/2) 29 Jeg klarer mig godt fagligt i skolen , Jeg gør gode faglige fremskridt i skolen ,8 Helt uenig Uenig Hverken enig eller uenig Enig Helt enig\n31 STØTTE OG INSPIRATION I 3 UNDERVISNINGEN Er du og dine klassekammerater med til at bestemme, hvad I skal arbejde med i klassen? ,4,3 Er undervisningen spændende? ,3 Hjælper dine lærere dig med at lære på måder, som virker godt? ,8 - Aldrig Sjældent En gang imellem Tit Meget tit Er undervisningen kedelig? ,9, Meget tit Tit En gang imellem Sjældent Aldrig Undervisningen giver mig lyst til at lære mere ,4 Lærerne er gode til at støtte mig og hjælpe mig i skolen, når jeg har brug for det ,6 - - Lærerne sørger for, at elevernes ideer bliver brugt i undervisningen ,9 Helt uenig Uenig Hverken enig eller uenig Enig Helt enig\n32 RO OG ORDEN 3 Hvis der er larm i klassen, kan lærerne hurtigt få skabt ro ,5,, Møder dine lærere præcist til undervisningen? ,8, Er det let at høre, hvad læreren siger i timerne? ,2 Er det let at høre, hvad de andre elever siger i timerne? ,7 Aldrig Sjældent En gang imellem Tit Meget tit\n33 ØVRIGE SPØRGSMÅL UNDER 32 SKOLETRIVSEL Jeg prøver at forstå mine venner, når de er triste eller sure ,9 - -,3 Jeg er god til at arbejde sammen med andre ,9 Jeg siger min mening, når jeg synes, at noget er uretfærdigt ,9, Hvis jeg keder mig i undervisningen, kan jeg selv gøre noget for, at det bliver spændende ,6 Hvis noget er for svært for mig i undervisningen, kan jeg selv gøre noget for at komme videre ,5 Aldrig Sjældent En gang imellem Tit Meget tit\n34 ØVRIGE SPØRGSMÅL UNDER 33 SKOLETRIVSEL Hvor tit har du ondt i maven? ,8, Hvor tit har du ondt i hovedet? ,4 Har du selv mobbet nogen i skolen i dette skoleår? ,6 - Meget tit Tit En gang imellem Sjældent Aldrig Jeg synes godt om udeområderne på min skole , -,5 Jeg synes godt om undervisningslokalerne på skolen ,6, Jeg synes, toiletterne på skolen er pæne og rene ,3,8,3 Helt uenig Uenig Hverken enig eller uenig Enig Helt enig\n35 SUNDHEDSADFÆRD 34 I skoletiden: Hvor ofte bevæger du dig, så du sveder eller bliver forpustet? 7 timer om ugen eller mere 9 8% timer om ugen 34 33% timer om ugen 2 2% -8-3 Ca. time om ugen 6 5% - Ca. en halv time om ugen 9 9% -5 Ingen 5 5%\n36 SUNDHEDSADFÆRD 35 Udenfor skoletiden: Hvor ofte plejer du at dyrke så meget sport eller motion i fritiden, at du bliver forpustet eller sveder? Hver dag 25 24% gange om ugen 25 24% gange om ugen 29 27% -4-9 En gang om ugen 2 % -5 En gang om måneden % -3 - Mindre end en gang om måneden 6 6% 4 Aldrig 8 8% 3 4\n37 SUNDHEDSADFÆRD 36 Udenfor skoletiden: Hvor mange timer om ugen plejer du at dyrke så meget sport og motion, at du bliver forpustet eller sveder? 7 timer om ugen eller mere 8 7% timer om ugen 26 24% timer om ugen 29 27% - -4 Ca. time om ugen 6 5% 3 6 Ca. en halv time om ugen 9% 6 Ingen 8 7% -5 3\n38 SUNDHEDSADFÆRD 37 Hvor tit spiser du morgenmad? 6-7 dage om ugen 55 53% dage om ugen 24 23% dage om ugen 8 8% - dag om ugen 7 6% 8 Hvor plejer du at få din frokost fra i skolen? Jeg har madpakke med 72 67% - Jeg køber mad på skolen 22 2% 5 Jeg køber mad uden for skolen 2 % 7 Jeg spiser ikke frokost 2 2% -\n39 SUNDHEDSADFÆRD 38 Hvornår går du normalt i seng, hvis du skal i skole næste dag? Kl. 2 eller tidligere 23 2% -2-9 Kl % 4 Kl % 2 2 Kl % - 3 Kl % - - Kl % 3 Kl.. 2 2% -2 Kl % Kl.. % Kl. 2. eller senere 2 2%\n40 SUNDHEDSADFÆRD 39 Hvornår plejer du at vågne om morgenen, når du skal i skole? Kl. 5. eller tidligere 2 2% Kl % -3 - Kl % -2 - Kl % -4-2 Kl % 6 Kl % 9 7 Kl. 8 eller senere % -\n41 SUNDHEDSADFÆRD 4 Hvor tit sover du dårligt eller uroligt om natten? ,,4 Hvor ofte føler du dig træt om morgenen, når du møder i skole? ,9,,3 Hver dag Flere gange om ugen Ca. gang om ugen Sjældnere end gang om ugen Aldrig\n42 SUNDHEDSADFÆRD 4 Hvordan plejer du at komme i skole? Jeg går 4 6% 32 Jeg løber % Jeg cykler (ikke elcykel) 6 9% -3 Jeg løber på skateboard, løbehjul, rulleskøjter eller lignende % -4 Jeg cykler på elcykel % - Jeg bliver kørt i bil 2 8% 4 Jeg kører med skolebus eller taxa % -4 Jeg tager bussen 7 % 4 Jeg tager toget % Jeg bliver kørt på ladcykel eller i cykeltrailer % Note: Dette spørgsmål er specifikt stillet til børn på mellemtrin.\n43 SUNDHEDSADFÆRD 42 Hvordan plejer du at komme i skole? Jeg går 34 76% 38 Jeg løber 2% Jeg cykler (ikke elcykel) 3 7% -24 Jeg løber på skateboard, løbehjul, rulleskøjter eller lignende % - Jeg cykler på elcykel 2% 2 Jeg bliver kørt i bil 3 7% -4 Jeg kører med skolebus eller taxa % -3 Jeg tager bussen 3 7% -8 Jeg tager toget % Jeg kører på knallert/scooter % - Note: Dette spørgsmål er specifikt stillet til børn i udskoling.\n44 SUNDHEDSADFÆRD 43 Hvor tit ryger du cigaretter eller vandpibe? Jeg ryger ikke 39 93% -5 6 Sjældnere end hver uge 2% 2-4 Ikke hver dag, men hver uge 2% 2 Hver dag 2% - Note: Spørgsmålet er kun stillet til elever i udskoling.\n45 SUNDHEDSADFÆRD 44 Hvor gammel var du første gang, du drak alkohol? Jeg har aldrig drukket alkohol 35 78% 6 35 år eller yngre 4 9% 4 2 år % år 5 % år 2% år % år eller ældre % - Note: Spørgsmålet er kun stillet til elever i udskoling.\n46 SUNDHEDSADFÆRD 45 Har du nogensinde været rigtig fuld? Nej, aldrig 6 6% 2 Ja, en gang 3 3% 6 Ja, 2-3 gange % -4 Ja, 4- gange % - Ja, mere end gange % -5 Note: Spørgsmålet er kun stillet til elever i udskoling, som har et andet end "Jeg har aldrig drukket alkohol" til spørgsmålet på forrige side.\n47 SUNDHEDSADFÆRD 46 Har du nogensinde prøvet at ryge hash, marihuana, pot eller skunk? Ja 3 7% Nej 4 93% -\n48 SUNDHEDSADFÆRD 47 Har du nogensinde prøvet at tage andre stoffer end hash f.eks. amfetamin, kokain, MDMA/ecstasy eller lignende? Nej 4 98% Ja, gang % - Ja, flere gange 2% Note: Spørgsmålene er kun stillet til elever i udskoling.\n49 KVALIFICERET MEDBESTEMMELSE 48 Jeg siger min mening, når jeg synes, at noget er uretfærdigt ,9, Aldrig Sjældent En gang imellem Tit Meget tit Jeg lytter til mine kammerater, og tager det de siger, alvorligt , Jeg lærer mere om mig selv i skolen - hvad jeg er god til, og hvad jeg ikke er så god til ,8, Helt uenig Uenig Hverken enig eller uenig Enig Helt enig Jeg gør gode faglige fremskridt i skolen ,8 Helt uenig Uenig Hverken enig eller uenig Enig Helt enig\n50 VITALISERING 49 Er du glad for din skole? ,7 -,3 Aldrig Sjældent En gang imellem Tit Meget tit Er du blevet mobbet i dette skoleår? ,5 - - Meget tit Tit En gang imellem Sjældent Aldrig Jeg gør gode faglige fremskridt i skolen ,8 Helt uenig Uenig Hverken enig eller uenig Enig Helt enig Har du en eller flere gode venner i skolen? ,7 - - Nej Ja\n51 SELVVÆRD 5 Jeg er god nok, som jeg er ,5,3 Helt uenig Uenig Hverken enig eller uenig Enig Helt enig\n52 LIVSTILFREDSHED 5 Her er en linje med prikker fra til. Prik betyder det værst mulige liv for dig, og prik betyder det bedst mulige liv for dig. Hvor på linjen synes du selv, du er for tiden? - Dårligst mulig % - 3 3% % - 3 % % % % % % % -4 - Bedst mulig 38 35% 2\n53 LIVSTILFREDSHED 52 63) Hvor på linjen synes du selv, at du er for tiden? 8 8,,5,\n54 SEKSUEL SUNDHED 53 Har du viden om kroppens forandring i puberteten? ,7,3 Nej Ja Har du viden om krop, køn og seksualitet? ,3 -,5 Har du viden om prævention mod seksuelle sygdomme og graviditet? ,4 -, Nej Ja Note: Spørgsmålet "Har du viden om forandring i puberteten?" er kun stillet til elever på mellemtrin. Endvidere er spørgsmålene "Har du viden om krop, køn og seksualitet?" samt "...prævention mod seksuelle sygdomme" kun stillet til elever i udskolingen.\n55 RESULTATER OPDELT PÅ KLASSETRIN 54 På de følgende sider opdeles den gennemsnitlige vurdering på hvert spørgsmål på klassetrin. Opdelingen vises kun, såfremt der indgår mindst 5 beelser. Kategorier med under 5 beelser samles i gruppen "Øvrige". Klassetrin 4. Klasse 5. Klasse 6. Klasse 7. Klasse 8. Klasse Total Social trivsel 4,2 4,3 4, 3,7 3,6 4, Er du glad for din skole? 4, 4,4 4, 3, 3, 3,7 Er du glad for din klasse? 4, 4,4 3,9 3,3 3,2 3,7 Føler du dig ensom? 4, 4,5 4,4 4,4 4, 4,3 Er du blevet mobbet i dette skoleår? 4,6 4,6 4,6 4,5 4,4 4,5 Er du bange for at blive til grin i skolen? 4,2 4,2 3,7 3,8 3,7 3,9 Hvor ofte føler du dig tryg i skolen? 4,3 4, 3,6 3,4 3,7 3,8 Jeg føler, at jeg hører til på min skole. 4, 4,2 4, 3,7 3,2 3,8 Jeg kan godt lide pauserne i skolen. 4,5 4,4 4,3 4,3 3,4 4,2 De fleste af eleverne i min klasse er venlige og hjælpsomme. 4,2 3,7 3,8 3,3 3,4 3,6 Andre elever accepterer mig, som jeg er. 4,2 4,2 4, 3,7 3,5 3,9 Faglig trivsel 4, 3,7 3,9 3,6 3,6 3,8 Hvor tit kan du finde en løsning på problemer, bare du prøver hårdt nok? 3,6 3,6 3,5 3,7 4, 3,7 Hvor tit kan du klare det, du sætter dig for? 4, 3,8 4,2 3,8 4, 4, Kan du koncentrere dig i timerne? 4, 3,8 3,8 3,7 3,7 3,8 Hvis jeg bliver forstyrret i undervisningen, kan jeg hurtigt koncentrere mig igen. 3,6 3,2 3,7 3,4 3,4 3,4 Lykkes det for dig at lære dét, du gerne vil, i skolen? 4, 3,8 4, 3,6 2,8 3,7 Hvad synes dine lærere om dine fremskridt i skolen? 4,6 3,5 4, 3,5 3, 3,7 <3, <3,5 <4, <4,5 4,5\n56 RESULTATER OPDELT PÅ KLASSETRIN 55 Klassetrin 4. Klasse 5. Klasse 6. Klasse 7. Klasse 8. Klasse Total Jeg klarer mig godt fagligt i skolen. 4,5 4, 4,3 3,8 3,9 4, Jeg gør gode faglige fremskridt i skolen. 4,2 3,8 4, 3,6 3,5 3,8 Støtte og inspiration i undervisningen 3,8 3,4 3, 3, 2,7 3,2 Er du og dine klassekammerater med til at bestemme, hvad I skal arbejde med i klassen? 3, 2,6,8 2,4 2,4 2,4 Er undervisningen spændende? 3,9 3,4 3,3 3, 2,7 3,3 Er undervisningen kedelig? 3, 3, 3, 2,5 2,6 2,9 Hjælper dine lærere dig med at lære på måder, som virker godt? 4,4 4,2 3,8 3,5 2,9 3,8 Undervisningen giver mig lyst til at lære mere. 4, 3,5 3,5 3,3 2,9 3,4 Lærerne er gode til at støtte mig og hjælpe mig i skolen, når jeg har brug for det. 4,3 3,7 3,7 3,4 2,9 3,6 Lærerne sørger for, at elevernes ideer bliver brugt i undervisningen. 3,7 3, 2,6 2,7 2,6 2,9 Ro og orden 4, 4, 3,8 3,8 3,5 3,8 Hvis der er larm i klassen, kan lærerne hurtigt få skabt ro. 3,6 3,9 3,5 3,3 3, 3,5 Møder dine lærere præcist til undervisningen? 4,5 3,9 3,4 3,7 3,8 3,8 Er det let at høre, hvad læreren siger i timerne? 4,2 4,3 4,3 4,2 3,6 4,2 Er det let at høre, hvad de andre elever siger i timerne? 3,5 3,8 3,9 3,8 3,5 3,7 Jeg prøver at forstå mine venner, når de er triste eller sure. 4,4 3,6 3,8 3,9 4, 3,9 Jeg er god til at arbejde sammen med andre. 3,7 3,7 4, 3,7 4, 3,9 Jeg siger min mening, når jeg synes, at noget er uretfærdigt. 4, 3,7 3,8 4, 3,9 3,9 <3, <3,5 <4, <4,5 4,5\n57 RESULTATER OPDELT PÅ KLASSETRIN 56 Klassetrin 4. Klasse 5. Klasse 6. Klasse 7. Klasse 8. Klasse Total Hvor tit har du ondt i maven? 3,8 3,8 3,6 3,9 3,5 3,8 Hvor tit har du ondt i hovedet? 3,5 3,6 3, 3,6 3,2 3,4 Har du selv mobbet nogen i skolen i dette skoleår? 4,8 4,7 4,8 4,3 4,6 4,6 Hvis jeg keder mig i undervisningen, kan jeg selv gøre noget for, at det bliver spændende. 3,2 2,4 2,8 2,4 2,4 2,6 Hvis noget er for svært for mig i undervisningen, kan jeg selv gøre noget for at komme videre. 3,8 3,4 3,6 3,4 3,3 3,5 Jeg synes godt om udeområderne på min skole. 3,8 3,2 2,8 2,9 2,5 3, Jeg synes godt om undervisningslokalerne på skolen. 4,4 3,6 3,6 3, 3,4 3,6 Jeg synes, toiletterne på skolen er pæne og rene. 3,8,8 2,5 2,,7 2,3 Hvor tit sover du dårligt eller uroligt om natten? 4,6 3,9 4, 4,3 3,8 4, Hvor ofte føler du dig træt om morgenen, når du møder i skole? 3,9 2,8 3, 2,7 2,5 2,9 Jeg lytter til mine kammerater, og tager det de siger, alvorligt 4,4 3,7 4, 3,9 3,9 4, Jeg lærer mere om mig selv i skolen - hvad jeg er god til, og hvad jeg ikke er så god til. 4,4 3,5 3,8 3,8 3,4 3,8 Har du en eller flere gode venner i skolen? 5, 4,8 5, 4,5 4,3 4,7 Jeg er god nok, som jeg er. 4,8 4,5 4,4 4,5 4,5 4,5 Har du viden om krop, køn og seksualitet? 4, 4,5 4,3 Har du viden om prævention mod seksuelle sygdomme og graviditet? 3, 4, 3,4 Har du viden om kroppens forandring i puberteten? 5, 4,7 4,6 4,7 <3, <3,5 <4, <4,5 4,5\n58 RESULTATER OPDELT PÅ KØN 57 På de følgende sider opdeles den gennemsnitlige vurdering på hvert spørgsmål på køn. Køn Dreng Pige Total Social trivsel 4, 3,9 4, Er du glad for din skole? 3,7 3,7 3,7 Er du glad for din klasse? 3,7 3,8 3,7 Føler du dig ensom? 4,5 4,2 4,3 Er du blevet mobbet i dette skoleår? 4,6 4,4 4,5 Er du bange for at blive til grin i skolen? 4,2 3,7 3,9 Hvor ofte føler du dig tryg i skolen? 3,9 3,8 3,8 Jeg føler, at jeg hører til på min skole. 4, 3,7 3,8 Jeg kan godt lide pauserne i skolen. 4,2 4,2 4,2 De fleste af eleverne i min klasse er venlige og hjælpsomme. 3,7 3,6 3,6 Andre elever accepterer mig, som jeg er. 4, 3,8 3,9 Faglig trivsel 3,9 3,7 3,8 Hvor tit kan du finde en løsning på problemer, bare du prøver hårdt nok? 3,8 3,6 3,7 Hvor tit kan du klare det, du sætter dig for? 4, 3,8 4, Kan du koncentrere dig i timerne? 3,9 3,7 3,8 Hvis jeg bliver forstyrret i undervisningen, kan jeg hurtigt koncentrere mig igen. 3,5 3,4 3,4 Lykkes det for dig at lære dét, du gerne vil, i skolen? 3,8 3,6 3,7 Hvad synes dine lærere om dine fremskridt i skolen? 3,8 3,6 3,7 <3, <3,5 <4, <4,5 4,5\n59 RESULTATER OPDELT PÅ KØN 58 Køn Dreng Pige Total Jeg klarer mig godt fagligt i skolen. 4, 4, 4, Jeg gør gode faglige fremskridt i skolen. 3,9 3,8 3,8 Støtte og inspiration i undervisningen 3,2 3,2 3,2 Er du og dine klassekammerater med til at bestemme, hvad I skal arbejde med i klassen? 2,4 2,4 2,4 Er undervisningen spændende? 3,3 3,2 3,3 Er undervisningen kedelig? 2,8 3, 2,9 Hjælper dine lærere dig med at lære på måder, som virker godt? 3,8 3,7 3,8 Undervisningen giver mig lyst til at lære mere. 3,3 3,5 3,4 Lærerne er gode til at støtte mig og hjælpe mig i skolen, når jeg har brug for det. 3,5 3,7 3,6 Lærerne sørger for, at elevernes ideer bliver brugt i undervisningen. 3, 2,9 2,9 Ro og orden 3,9 3,8 3,8 Hvis der er larm i klassen, kan lærerne hurtigt få skabt ro. 3,5 3,5 3,5 Møder dine lærere præcist til undervisningen? 3,8 3,9 3,8 Er det let at høre, hvad læreren siger i timerne? 4,2 4, 4,2 Er det let at høre, hvad de andre elever siger i timerne? 3,9 3,6 3,7 Jeg prøver at forstå mine venner, når de er triste eller sure. 3,7 4, 3,9 Jeg er god til at arbejde sammen med andre. 3,8 3,9 3,9 Jeg siger min mening, når jeg synes, at noget er uretfærdigt. 3,9 3,9 3,9 <3, <3,5 <4, <4,5 4,5\n60 RESULTATER OPDELT PÅ KØN 59 Køn Dreng Pige Total Hvor tit har du ondt i maven? 4, 3,6 3,8 Hvor tit har du ondt i hovedet? 3,6 3,3 3,4 Har du selv mobbet nogen i skolen i dette skoleår? 4,4 4,8 4,6 Hvis jeg keder mig i undervisningen, kan jeg selv gøre noget for, at det bliver spændende. 2,6 2,6 2,6 Hvis noget er for svært for mig i undervisningen, kan jeg selv gøre noget for at komme videre. 3,7 3,3 3,5 Jeg synes godt om udeområderne på min skole. 3,3 2,8 3, Jeg synes godt om undervisningslokalerne på skolen. 3,6 3,6 3,6 Jeg synes, toiletterne på skolen er pæne og rene. 2, 2,5 2,3 Hvor tit sover du dårligt eller uroligt om natten? 4, 4, 4, Hvor ofte føler du dig træt om morgenen, når du møder i skole? 2,8 3, 2,9 Jeg lytter til mine kammerater, og tager det de siger, alvorligt 4, 4, 4, Jeg lærer mere om mig selv i skolen - hvad jeg er god til, og hvad jeg ikke er så god til. 3,7 3,8 3,8 Har du en eller flere gode venner i skolen? 4,8 4,7 4,7 Jeg er god nok, som jeg er. 4,5 4,5 4,5 Har du viden om krop, køn og seksualitet? 4,5 4, 4,3 Har du viden om prævention mod seksuelle sygdomme og graviditet? 4,2 2,8 3,4 Har du viden om kroppens forandring i puberteten? 4,7 4,8 4,7 <3, <3,5 <4, <4,5 4,5


Er du landsdelsledelsens nye medlem?\nDer er valg til landsdelsledelsen den 1. marts 2017 - og du har mulighed for at få en plads! Som medlem af landsdelsledelsen har du i to år mulighed for at få indflydelse på de store linjer i landsdel 4 i samarbejde med andre...\nIndbydelse til Landsdelsmøde i Landsdel 4\nSå er det ved at være tid til endnu et landsmøde - det bliver den 1. marts 2017 i Møllevangskirken, Aarhus. Læs invitationen fra den nuværende ledelse her.\nMød Landsdel 4's ungdomsrepræsentanter\nLaura og Sofie er Landsdel 4s nye ungdomsrepræsentanter. Bevæbnet med ønsket og lysten om at gøre en forskel for unge i FDF på et højere organisatorisk niveau, ser de begge meget frem til det kommende Landsmøde.\nFRIVILLIGE søges til stort løb i Den Gamle By\nInspireret af de mange tværkorpslige events i og omkring Aarhus, er den Gamle By nu på udkig efter FDFere og spejderen, der vil være med til at stable et stort løb på benene. Der er møde den 9. november\nMød Jan Olav Skogøy - kandidat til hovedbestyrelsen i FDF\nJan Olav Skogøy vil blandt andet arbejde for mere åbenhed og faglighed, frihed til landsdele og større inddragelse af de unge i FDF, hvis han bliver valgt til Hovedbestyrelsen. Med masser af FDF-erfaring i rygsækken fra både...\nNy FDF-kreds ser dagens lys i Bryrup\nEr der nogen børnefamilier i Bryrup og opland, der elsker friluftsliv, bål og leg? Så er der nu mulighed for at få masser deraf i FDF Bryrup, som afholder første arrangement søndag den 30. oktober og efterfølgende hver måned. Læs...\nÅbne højskoleaftener med koncert og kunstnerbesøg\nSilkeborg Højskole har masser af tilbud - også til dig, der ikke er elev på skolen. Både den 25. oktober og den 22. november er der spændende kulturelle tilbud med både koncert og møde med kunsteren Ingvar Cronhammar.\nJulebazar med hygge, fællesspisning og koncert i UngK\nTag forskud på julehyggen, når UngK den 26. november afholder Julebazar. Udover boder vil der være fællesspisning og afslutningsvis koncert. Al overskud går til Minglabar Myanmar.\nKom og hør Morten Resen og Bodil Jacobsen\nSpejderudvalget i Aarhus inviterer til lederarrangment med to spændende oplæg torsdag d. 3. november kl. 18:45 på Diakonhøjskolen\nTak for fem gode år\nDen 30. september siger Sara Springborg farvel til jobbet som forbundssekretær for at starte som sekretariatsleder hos Århus Ungdommens Fællesråd.\nViser resultater 31 til 40 af 170\n22.11.2016 Er du landsdelsledelsens nye medlem?\n22.11.2016 Indbydelse til Landsdelsmøde i Landsdel 4\n26.10.2016 Mød Landsdel 4's ungdomsrepræsentanter\n25.10.2016 FRIVILLIGE søges til stort løb i Den Gamle By\n24.10.2016 Mød Jan Olav Skogøy - kandidat til hovedbestyrelsen i FDF\n16.10.2016 Ny FDF-kreds ser dagens lys i Bryrup\n16.10.2016 Åbne højskoleaftener med koncert og kunstnerbesøg\n16.10.2016 Julebazar med hygge, fællesspisning og koncert i UngK\n28.09.2016 Kom og hør Morten Resen og Bodil Jacobsen\n20.09.2016 Tak for fem gode år


Nordbakkeskolen - Forside\nSFO´en består af SFO 1 og SFO 2.\n0.-1. klasse som holder til i Troldhytten\n2.-3. klasse holder til i Pomfritten\n4.-6. klasse VIP-klubben\nSFO 1 og SFO 2 holder åbent:\nMandag – torsdag fra kl. 6.30–17.00. Fredag fra kl. 6.30-16.00.\nTroldhytten er SFO for de børn der går i 0. og 1. klasse.\nI Troldhytten har vi fokus på det sociale liv og leg og bevægelse. Om eftermiddagen har vi en idrætshal til rådighed, hvor børnene kan udfolde sig fysisk.\nTroldhyttens fysike rammer er i en ældre villa, der gør at vi har mange rum, hvor børnene kan lave forskellige akitviteter. f.eks. et stort fællesrum, til spil og kreative aktiviteter, et rum med lego, et rum hvor de kan lege café, samt andre legerum.\nI Troldhytten sætter vi stor fokus på det sociale og hjælper børnene med at danne venskaber på tværs af klassetrinene. Vi bruger god til på at lytte til børnene og hjælpe dem med at løse de konfikter, der kan opstå.\nPomfritten er ” mellemstationen” i SFO-livet. Her er 2.-3. klasse, som har klasselokaler i forbindelse med Pomfrittens lokaler. Vi arbejder videre med at skabe de trygge rammer og styrke de gode relationer børnene imellem, som de har med fra Troldhytten, men samtidig udvider børnenes medbestemmelse og medansvar i forbindelse med det sociale samspil med andre. Vi har en anerkendende pædagogik med fokus på det enkelte barns trivsel og det sociale samspil i hele børnegruppen. Vi har i pomfritten et tæt bånd til (SFO) Vip-kluppen, hvor børnene fra begge afdelinger må deltage i de fleste af hinandens aktiviteter og vi som personale laver aktiviteter på tværs af klasser og alder. Vi tilbyder en spændende SFO, med mulighed for at udfolde sig og lave sjove ting med kammeraterne. Vi har planlagte aktiviteter som Rollespil, udendørs aktiviteter, pige/ drenge relateret aktiviteter på tværs af alder, bålmad og lign. Eller spontane aktiviteter ud fra hvad der optager børnene. Vi bestræber, at have en kreativ aktivitet dagligt, mulighed for at bruge sportshal mm. Vi laver gerne ture ud af huset, så snart lejligheden byder sig.\nNår børnene starter i SFO 2, begynder de at få et udvidet ansvarsområde og større medbestemmelse på deres egen fritid. Vi vil styrke børnenes selvværd og tillid til egne evner og hjælpe børnene til at udnytte de muligheder de har.\nVi vil give dem mulighed for at være med til:\nAt planlægge aktiviteter At arrangere ture ud af huset\nAt indkøbe nye ting til SFO’en At tage hånd om egen dagligdag\nVi vil gerne lære dem:\nAt være medbestemmende At være selvstændige\nAt tage ansvar for egne handlinger At løse konflikter selv\nAt behandle andre med respekt


Roere fra Rudkøbing Roklub ved Nørreskoven på Tåsinge. Foto Lone Skovbjerg\nOg så til en undskyldning for en fejl i sidste runde – en fejl som bare ikke må ske. Rudkøbing Roklub indrapporterede helt korrekt et gennemsnit på 79,500 km/roer. Men det fik Signaturen på grund af en slåfejl i antal roere til 24,292 km/roer. Det korrekte gennemsnit på 79,500 km/roere berettigede til en 10. plads i Supermotionsligaen, men i stedet blev langelænderne - på grund af min fejl - placeret som nummer tre i 3. division. Undskyld Rudkøbing. Jeg beklager dybt, og i arkiverne er i blevet placeret som nummer 10 i supermotionsligaen. Signaturen tilbød at give kaffe til roerne i Rudkøbing Roklub, som et plaster på såret. Et tilbud Rudkøbings rapportør, Lone Skovbjerg, dog storsindet afslog med nogle trøstende ord. Tak Lone for din forståelse for, at der trods alt kan ske fejl.\nNyt tophold er Randers. Nyt er det dog ikke for kronjyderne at indtage førstepladsen – i alt syv gange har Randers vundet Motionsturneringen, så de kender udsigten helt fra toppen. I forhold til sidst er Randers rykket to pladser frem. Vibeke Christensen beretter fra Randers: ”Det har været en god august måned. De daglige roture har der været god deltagelse til. Vi har været på en spændende tur fra Randers til Mariager med overnatning ved Als Odde, der var den flotteste solnedgang ind over Udbyhøj\nog blank vand næste morgen ved Vandski klubben i Als Odde. Dejligt at vågne op til sådan en solopgang, efter en lang nat med mange får, der bræger det meste af natten. En båd var i Horsens til kaproning, og vi havde to både med i Aarhus til aftenkaproning. Det har været hyggeligt, og selvom det er lidt alvor, så er det dejligt at komme lidt op i fart”.\nHorsens Roklub er rykket en enkelt plads tilbage, men er med en andenplads fortsat tophold. Gitte Enghild skriver: ” Ja, de er helt vilde her i Horsens. De har vist hørt, at der ikke er Corona på vandet, så det med vejret trodser de! I starten af måneden blev det til natroning et par gange, kæntringsøvelse er afholdt, kaniner - de få og nogle "gamle" fra sidste sæson - er blevet døbt, og traditionen med at ro til Alrø Cafe og spise tarteletter er taget op igen. Vi klager ikke - og bådene skinner som aldrig før af al den rengøring”.\nAarhus Roklub er rykket to pladser frem til tredjepladsen, mens Hellerup Dameroklub (HDR) vender tilbage til Motionsturneringen som nummer fire. Dorte Vang-Jensen fra HDR fortæller, at august bød på mere roning end juli, og at klubben næsten er på niveau med 2019, dog med færre roere.\nEgå Rosport har bidt sig fast i den bedste række og rykker tre pladser frem til femtepladsen. Annie Kaalby rapporterer fra Egå: ”August har budt på flere muligheder for at komme hjemme fra og på langtur. Faktisk lykkedes det to weekender i træk at komme fra Egå til Dragsmur, og det er absolut ikke hvert år det sker. Herudover har vi været på en dejlig tur til Thorsminde, sammen med roere fra Århus Roklub”.\nKæntringsøvelse i Horsens Roklub. Foto Gorm Flagstad.\nEndelig!! Madpakketur på Vejle Fjord med Ronet Syd. Alle deltagerne er med billedet. Foto Jytte Vodstrup\nEgå og Aarhus på tur til Thorsminde.\nMiddelfart Roklub bevarer sin flotte syvendeplads i Supermotionsligaen. Middelfarts rapportør Klaus Scheffel er da også tilfreds og konstaterer: ”En væsentlig bedre august med varmere og pænt stille vejr”.\nDe regerende mestre fra Aalborg Dame Roklub havde en lidt stille start i sidste måned, men denne gang rykker ålborgenserne elleve pladser frem og er dermed tilbage i den bedste række på en ottendeplads.\nSvendborg Roklub rykker tre pladser tilbage til niendepladsen. Ninna Larsen, Svendborg har noteret: Coronaens skygge hænger stadig tungt over roklubben. Knapt to tredjedele af klubbens medlemmer har været på vandet, siden kilometer-sammentællingens start 1. juli. Medlemmernes aldersmæssige sammensætning bærer nok også en hel del af skylden, vi er jo rigtig mange på den anden side af tres”.\nVejle Roklub er med fire pladsers fremgang tilbage i Top Ti. Sidst Vejle var så højt placeret var i august 2019. Fra Vejle fortæller Jytte Vodstrup, at man endelig er kommet i gang med madpakketurene, men at der desværre er et lavere deltagerantal, end der plejer at være.\nHellerup Roklub er rykket syv pladser tilbage, men kan trøste sig med, at man i Motionsturneringen godt kan rykke tilbage til en førsteplads.\nSkanderborg Roklub rykker fem pladser frem og indtager dermed andenpladsen i 1. division. Hadsund Roklub er tilbage i Motionsturneringen som nummer tre i 1. division. Ingelise Christiansen fra Hadsund fortæller, at antal medlemmer der ror er faldet fra 127 i 2019 til\n72 i 2020, men de der deltager i roningen ror meget.\nRoklubben Viking må konstatere en tilbagegang på tolv pladser og placeres denne gang på fjerdepladsen i den næstbedste række.\nLyngby Dameroklub (LDR) rykker tre pladser frem til femtepladsen. Inger Barløse fortæller, at det har været en god august måned med masser af roning. Blandt andet på Roskilde Fjord og Øresund. Der er roet flere gange op langs kysten samtidigt med at outrigger-roningen også er i fremgang. Nye roere er under instruktion og flere er allerede frigivet, så det går godt i LDR.\nDer er god aktivitet i Lyngby Dameroklub. Foto Karin Nielsen\nAugustenborg Roklub på aftentur til ”lufthavnen” med de to både Ternen og Isfuglen. Foto Charlotte Jervelund\nNummer seks og syv, Fredericia og Hvidovre må begge konstatere tilbagegang. Fredericia rykker fire pladser tilbage, mens Hvidovre kan begrænse tilbagegangen til to pladser.\nFremgang er der til nummer otte og ni, Kolding Dame-roklub (KDR) og Augustenborg Roklub. (AR). KDR er rykket fem pladser frem og ARs fremgang er på syv pladser. Jette Hvidtfeldt fra KDR skriver: ” August blev en dejlig aktiv måned på vandet. Der har været weekendtur arrangeret af to nye langtursstyrmænd, roning morgen middag og aften, og måneskinsture”.\nCharlotte Jervelund fra Augustenborg skriver kort og godt: ”August har budt på nogle dejlige ture på Augustenborg Fjord”.\nPræstø Roklub vender tilbage til Motionsturneringen med maner. Sidst Præstø var med var i april 2019 som nummer tre i 4. division, så en tiendeplads i 1. division må siges at være et come back af rang. Poul Bramsen fra Præstø skriver blandt andet: ” Jeg har taget initiativ til, et bredere samarbejde med vores naboklubber. Fælles roninger, coastal seminar, langture og så videre – og det er da en lille solstrålehistorie”.\nGråsten Ro- og Kajakklub rykker elleve pladser tilbage, men topper dog 2. division. Også nummer to, Kolding Roklub, må notere tilbagegang. Seks pladser tilbage er det gået for Kolding, men man har haft travlt med at holde jubilæum. Uffe Lau Sørensen skriver: ”Lørdag den 29. august blev der afholdt 125 års jubilæum for Kolding Roklub med de begrænsninger som Covid-19 tillader. Mange mennesker var forbi klubben i løbet af dagen, hvor der var mulighed for at ro kaproning i\ninriggerbåde og ergometerroning. På selve dagen var der også en stor nyhed med bådedåb af den nye dansk byggede 2x coastal, spændende. Jeg var ude at prøve den lørdag eftermiddag, et godt bekendtskab”.\nAalborg Roklub er rykket to pladser frem. Om Top Ti i Aalborg Roklub skriver Jens Brandt: ”Det er den samme 'sang' som alle de andre gange; det er Allan Pedersen der topper statistikken med 900 kilometer, og der er 332 kilometer ned til nummer to. Top Ti er til en forandring, en blanding af motionsroere og uni-roere. Hos uni-roerene er det pigerne der har taget føringen - lidt usædvanligt i en roklub kun for mænd. Det store hit på Limfjorden i år, er at ro med delfin. De kan godt forstyrre koncentrationen i båden, når man bliver forfulgt af en legesyg delfin”.\nKaproning i anledning af 125 års jubilæum i Kolding Roklub. Foto Uffe Lau Sørensen\nSelv i lokalfarvand for Gråsten kan man finde alternative ruter. Adsbøl Bæk – en bæk man skal vide hvor er – og finde hullet. Foto Mona Larsen\nRoklubben Stevns er rykket tretten pladser tilbage til fjerdepladsen i 2. division og Københavns Roklub gør come back som nummer fem. Come back er der også til Humlebæk, der vender tilbage til Motionsturneringen som nummer seks. Fra Humlebæk fortæller Christian Probst: ”Aktiviteten er størst om morgenen, med hold alle ugens hverdage klokken 5:45; og desuden mandag-onsdag-fredag klokken 8:00. Og så er andelen af ture roet i coastal sammenlignet med inrigger steget markant i 2020. Vi er spændt på om det er en blivende tendens – for så skal bådparken justeres”.\nDe øvrige hold i 2. division, Sønderborg, Holbæk, Roskilde og Nakskov, må alle notere tilbagegang, størst tilbagegang rammer Sønderborg, atten pladser og Holbæk femten pladser. Roskilde rykker syv pladser tilbage, mens Nakskov rykker tre pladser tilbage. Men ellers placerer de af tilbagegang ramte klubber sig i nævnte rækkefølge på pladserne fra nummer syv til ti i 2. division.\nSønderborg Roklub på tur, pause i Als Fjord. Foto Anette Hammerstrøm\nOtte klubber i 3. division i denne runde. Førstepladsen indtages af Roklubben SAS, mens andenpladsen tilfalder Strib Ro- og Kajakklub. På tredjepladsen finder vi Roklubben Øresund og fjerdepladsen indehaves i denne runde af Jels Roklub. Nivå er nummer fem, Roklubben Ægir nummer seks og Høruphav Ro- og Kajakklub nummer syv. Endelig vender Tolo\nRoklub tilbage til Motionsturneringen som nummer otte i 3. division.\nI Nivå har Ulla Behrend noteret: ”Der er top og bund i år - nogle er meget flittige, og nogle - flere end ellers - har kun været ude et par gange. Vi håber det retter sig”.\nSkoleskibet fra en smuk vinkel. Foto Frank Munk-Olsen, Nivå\nHorsens topscorer Carl Johan Runge Andersen runder 1000 kilometer. Foto Gitte Enghild\nFra rosinen i pølseenden, Tolo Roklub, skriver Søren Uldall: ”Sæsonen er jo blevet fuldstændig ødelagt af Covid-19 og der er god plads i nogle af efterårets uger. Grækerne har indtil videre "godt styr" på situationen og Argolida området, hvor Tolo er placeret, er et område med få tilfælde af registrerede tilfælde af Coronavirus. Medio august har udvalgte - og flittige arbejdsomme - medlemmer været på den årlige vedligeholdelses tur, og de første roere har roet i to dage i august. Vejret er solrigt med temperaturer på 30°+ så langt meteorologerne kan kigge i krystalkuglen. Der meldes om den sædvanlige gode service, betjening og stemning hos Antonis og staben”.\nFrederikssund Roklub har ikke nået at indberette i denne omgang.\nNy topscorer er Carl Johan Runge Andersen, Horsens Roklub med 1562 kilometer. Andenpladsen indehaves af Jørgen Vero, Hellerup Roklub, 1232 kilometer og Vibeke Christensen, Randers Roklub ligger lige nu på tredjepladsen med 1125 kilometer. I alt elleve nye navne er med på listen over topscorere i denne runde.\nMotionsturneringen stillingen 31.08. 2020 her\nMotionsturneringen, Topscorerlisten pr. 31.08. 2020 her


Bølgepapkasse E495 550x360x250mm - Boxon\n/ Bølgepapkasse E495 550x360x250mm\nBølgepapkasse E495 550x360x250mm\nPakkeseddelkuvert C4 uden tryk\nSelvklæbende og gennemsigtig pakkeseddelkuvert uden tryk. Fastgøres nemt og hurtigt på godset ved at aftrække beskyttelsespapiret.\nVed forsendelse af gods benyttes pakkeseddelkuverter eller pakkeseddellommer til fragtdokumenter såsom ordrebekræftelser, fakturaer med mere. De vigtige dokumenter ligger sikkert og synligt for transportøren og modtageren.\nPakkeseddelkuverter uden tryk er gode at bruge, når man har en vigtig meddelelse eller et stort varemærke, som man vil have vist tydeligt.


Dokumenter | Audiologi\nAudiologi > Professionelle > Dokumenter\nMeddelelse om satser for 2022 for FORCEs godkendelse af og tilsyn med private høreapparatforhandlere\n2021 – Godkendelse af private leverandører af høreapparater\n(Rapporten indeholder IOI-HA tilfredshedsundersøgelse for første halvår 2021)\n2020 – Godkendelse af private leverandører af høreapparater\n(Rapporten indeholder IOI-HA tilfredshedsundersøgelse for andet halvår 2020)\nHurtigTale – QuickSIN på Dansk\nSpeciale fra SDU der beskriver udarbejdelsen af de første danske sætninger af QuickSIN materialet\nStrømtræk fra høreapparater\nMålinger af strømtræk fra høreapparater i forskellige situationer, herunder under streaming\nIOI-HA tilfredshedsundersøgelse for første halvår, 2020\nMeddelelse om satser for 2021 for FORCEs godkendelse af og tilsyn med private høreapparatforhandlere\nTekniske kvalitetskrav til høreapparater\nDokumentet “Tekniske kvalitetskrav til høreapparater”, som det er sendt i høring af Sundheds- og Ældreministeriet, frem til den 13 oktober 2020 kl 12:00\nEksempel på baggrundsstøjsrapport\nEksempel på en rapport over baggrundsstøjmåling i et audiometri rum rum\nEksempel på audiometertestrapport\nEksempel på en audiometermålerapport, som de ser ud når de udarbejdes under et tilsynsbesøg\nMeddelelse om satser for 2020 for DELTAs godkendelse af og tilsyn med private høreapparatforhandlere\n2019 – Godkendelse af private leverandører af høreapparater\nRapporten er udført for Sundheds- og Ældreministeriet.\nIOI-HA tilfredshedsundersøgelse for første halvår, 2019\nProgram til SDU-dagen 2019\nRapport IOI-HA indberetning for 2. halvår 2018\nMeddelser om satser for 2019 for DELTAs godkendelse af tilsyn med private høreapparatforhandlere\nRapport IOI-HA indberetning for 1. halvår 2018\nHøreteknik i arbejde\nNy 2018 udgave af dokumentet der omtaler hjælpemidler og giver gode råd til mennesker med høreproblemer på arbejde og skole.\nIndretning af Audiometrirum\nLille notat om overvejelser omkring støjdæmpning af rum der skal benyttes til Audiometri.\nRapport IOI-HA indberetning for 2. halvår 2017\nRapport IOI-HA indberetning for 1. halvår 2017\nRapport IOI-HA Indberetning for 2. halvår 2016\nSatser for godkendelse og tilsyn med private høreapparatforhandlere (2017)\nRapport IOI-HA Indberetning for 1. halvår 2016\nSDU-special fra 2016 af Sonita Jan Nasiri og Rina Sommerby undersøger forskelle i livskvalitet hos tinnituspatienter\nSDU Speciale fra 2016 af Canan Demirtas, som beskriver effekten af et internetbaseret rehabiliteringstilbud til høreapparatbrugere\nSammenligning af høreapparater med taleaudiometri\nI dette SDU projekt fra 2016 sammenlignes to høreapparater fra same firma men til forskellig pris med en Dantale 2 test på normalthørende\nSammenligning af målebokse\nSDU projekt fra 2016. Projektet sammenligner høreapparatmålinger på det same høreapparat i en række testbokse.- Disse sammenholdes med tilpasningsprogrammest anslåede gain.\nSammenligning af tilpasningsregler\nSDU projekt 2016. I projektet beskrives NAL og DSL tilpasningsfilosofierne og der gennemføres og sammenlignes IG malinger med høreapparater tilpaset med de to rationale\nABR med talesignaler\nSpeciale fra SDU 2016 om måling af ABR med Ba, Ga og Da lyde\nEffekten af feature demonstration\nSDU- Speciale fra 2016 af Rajakumar Thanabalasingam. Projektet beskriver en mulig fremgangsmåde til demonstration af effekten af retningsmikrofoner i h\nLæringseffekt af HINT\nKandidatspeciale fra SDU af Mona el Hichou og Rawan Hashem juni 2016. Specialet undersøger læringseffekten af HINT testen når denne præsenteres ved et niveau der giver 80 % taleforståelighed I forhold til 50% taleforståelighed. Projektet er lavet I samarbejde med Eriksholm forskningscenter\nCI brugeres lydopfattelse\nKandidatspeciale fra Juni 2016 af Maria Wichmann, der undersøge CI brugeres lydopfattelse af “live” oplæst lyd vs. optaget lyd gengivet over gode og ringere højttalere.\nInsert og TDH39 hovedtelefoner\nKandidatspeciale fra juni 2016 af Christian Lundrup Greve. Bag den kryptiske titel: Er der forskel på forskelle? undersøger Christian en mulig sammenhæng mellem impedansforholdene i øret og forskellige resultater med audiometri med henholdsvist Insert telefoner og circumaurale TDH-39 hovedtelefoner\nLydterapi og Tinnitus\nKandidatspeciale fra SDU af Anne-sofie Arnoldus, afleveret i Juni 2016. Projektet ser på anvendelsen af musikterapi generelt og specifikt til behandling af tinnitus. I den forbindelse gennemgås også flewre teorier bag tinnitusbehandling.\nTaleforståelse og forskellige tidskonstanter\nSDU kandidatprojekt af Mads Errboe Sørensen 2014\nRapport IOI-HA Indberetning for 2. halvår 2015\nSatser for godkendelse og tilsyn 2016\nKALIBRERING AF A-ABR UDSTYR\nSDU- projekt af Nagehan Altinkaya og Altaf Khanhjer, der handler om brugen og kalibreringen af udstyr til baby- hørescreening. Specielt med focus på om den nyligt introducerede 0,4cc coupler bidrager med en forbedrende nøjagtighed?\nTestusikkerhed for to testversioner med Dantale II materialet\nSDU projekt fra 2015 af Sabina Storbjerg og Stine S. Pedersen, om test-retest usikkerhederne for en operatør- og en bruger baseret afvikling af taletesten Dantale II også kaldet Hagermann listerne.\nRummets indflydelse på diskriminationsevnen\nSDU special fra 2015 af Mette Hellerup Olsen, om resultatet af taleaudiometri i to forskellige rum\nTJEKLISTE TIL GODKENDELSE AF HØREKLINIKKER (rev. dec. 2015)\nDen tjekliste som DELTA benytter ved tilsynsbesøg på private høreklinikker for at sikre at sundhedsministeriets til enhver tid gældende retningslinjer overholdes.\nRapport IOI-HA indberetning for 1. halvår 2015\nMålinger af output fra HAC telefoner\nMålinger af magnetisk og akustisk signal fra en række gængse HAC telefoner. Rapporten er udgivet i september 2015. (Rev. 1 udgivet 17. september 2015)\nProgram for Hørerehabiliteringskonference 30 September 2015\nDokumentation for DANTALE VHS\nDokumentation for DANTALE DVD\nDokumentation for indholdet på DVD udgaven af DANTALE materialet. Udarbejdet af Erik Kjærbøl i 1999.\nRapport IOI-HA indberetning for 2. halvår 2014\nSDU speciale af Anna Leth Kristensen om evaluering af et dansk høretræningsmateriale.\nHøreapparatevaluering udfra IEC 60118-15\nDette speciale omhandler udførelsen og tolkningen af høreapparatmålinger med det bredbåndede ISTS talesignal. Målingerne er udført på 4 høreapparater, bla. med varierende attack/release tid. Specialet som er skrevet af Amina Chahade kigger på sammenhængen mellem de karakteristika vi vil forvente udfra indstillingen af høreapparatet og de resultater der kommer ud af målingerne efter IEC 60118-15.\nTest af halsslynger 2014\nDELTA TAL har i 2014 målt på 10 forskellige traditionelle (analoge) halsslynger.\nSlyngernes feltstyrke og frekvenslinearitet er målt, og holdes op mod standardiserede krav givet i IEC 60118-4:2006.\nTakster for Klinikgodkendelse 2014\nDe danske Ling-lyde\nKandidatspeciale af Joakim Fruerlund Nielsen omhandlende analyse af engelske Ling-lyde på dansk.\nRapport IOI-HA indberetning for 1. halvår 2014\nIOI-HA spørgeskema (revideret udgave, 2014)\nRevideret udgave (2014) af “International Outcome Inventory for Hearing Aids (IOI-HA)” spørgeskemaet som benyttes som en del af kvalitetskontrollen på de private klinikker\nSom resultat af DELTAs fokus på teleslynger 2013, er udarbejdet en rapport der redegør for forskellige aktøreres rolle i forhold til velfungerende teleslyngeanlæg. Heri gennemgås bla forskellige måle/vurderingsmetoder, der er en beskrivelse af en aktuel måling af kvaliteten af teleslynger, og der er overvejelser om mulige tiltag også på bruger siden.\nProtokol for verificering af høreapparater til børn\nSDU kandidatprojektaf Sissel Pellerud. Projektet beskriver forskellige former for verifikation af høreapparattilpasning på børn med det formål at foreslå en national protokol for verifikationen, som det findes i andre lande.\nSammenligning af REIG og teoretiske targets\nKandidatspeciale af Abita Balakrishnan der sammenligner insertion gain målt på en række forsøgs personer med to teoretiske targets beregnet for det høreapparat der måles på i testen\nKandidatspeciale fra SDU af Sune Thorning Kristensen. Det beskriver konstruktionen af et materiale til høretræning baseret på træning med talemateriale samt musik.\nTilfredshedsundersøgelse af høreapparatbrugere i Midt- og Nordjylland\nKandidatspeciale fra SDU om høreapparattilfredshed hos offentlige og private hørekliniker i Midt og Nordjylland. Specialet et skrevet af Christina Krogsgaard.\nAt høre gennem støj\nEt Bachelor projekt fra 2013 af Emilie Wulff Paustian som omhandler effekten af retningsmikrofoner og støjreduktionsalgoritmer i høreapparater med åbne og lukkede tilpasninger. Litteraturstudiet er suppleret med et praktisk projekt hvor betydningen af øreproppens ventilation i forhold til støjreduktion og retningsmikrofon undersøges\nTeleslynger i Odense\nStatus på kvaliteten af teleslynge installationer i 5000 Odense C i sommeren 2013. Teleslyngerne er udmålt af Stine Søe Pedersen til hendes bachelor projekt 2013. Slyngerne er udmålt i henhold til standarden IEC 60118-04\nHøreværn i børneinstitutioner\nRapporten er baseret på en spørgeskemaundersøgelse om den potentielle brug af høreværn blandt pædagoger for at beskytte deres hørelse. Overraskende viser undrsøgelsen at en del institutionsansatte har så drastiske overvejelser med i deres strategi mod for megen støj på deres arbejdsplads. Rapporten er skrevet som afslutning af bachelordelen af SDU audiologi studiet af Pernille Hyldeqvist\nRapporten evaluerer Auditest materialets egnethed som talemateriale udfra en række parametre. Materialet er samtidig en god introduktion til oprindelsen og den praktiske brug af materialet. Projektet er en bacheloropgave af Nagehan Akkus 2013\nMP3 lyttevaner hos unge\nSpecialeprojekt fra Københavns universitet af Morin Reiness. Specialet omhandler en spørgeskemaundersøgelse af unges vaner i forbindelse med MP3 lyning. Datameterialet er baseret på mere end 1800 besvarelser og viser i lighed med andre undersøgelser en risikogruppe med en eksponering der på længere sigt kan føre til høreskader på ca. 10 %. Risikogruppens adfærd afviger fra “normalgruppen” bla. ved at risikogruppen oplever flere belønnninger ved brug af høj musik, de er til enhvis grad afhængig af at lytte til musikken.\nEt bachelor projekt der omhandler diagnosticering og behandling ef Hyperacusis. Projektet er et litteraturstudie skrevet i 2013 af Malene Hedelund Mikkelsen og Sabina Haahr Storbjerg\nSammenligning af to metoder til RECD måling\nSpeciale fra SDU 2013 skrevet af Maria Stochholm. Specialet omhandler måling af Real Ear To Coupler Difference (RECD) med to forskellige måleprober og med en støbt øreprop.\nBNAM Indlæg om taleforståelighed (2012)\nDokumentet opsummerer noget af den viden DELTA har akummuleret omkring danske taletests specielt DANTALE II, og den selvtestende version DELTA har lavet.\nOpstilling af teleslyngeanlæg\nDenne tekniske vejledning gennemgår den historiske og tekniske baggrund for teleslynger, samt forklarer hvordan teleslyngeanlæg skal opstilles og efterprøves i henhold til den internationale stanmdard IEC60118-4.\nSpørgeskema om høreapparattilfredshed\nDette indlæg til Isaar 2011 omhandler svarene fra et spørgeskema udsendt til over 800 høreapparatbrugere primært fra 3 offentlige klinikker i Danmark. Det er forsøgt at konstruere et spørgeskema som spørger ind til de psykosociale effekter af et høretab og efterføgende afhjælpning med høreapparat. præsentationen er baseret på et eksamensprojekt fra SDU 2010. (teksten er på engelsk)\nSprogbrug i høreapparattilpasning\nDenne præsentation til ISAAR 2011 er lavet på basis af et SDU afgangsprojet af Lone Elmelund. Det omhandler effekten af at træne lydbeskrivende ord i tilpasningssituationen. Fremgangsmåden er inspireret af sensoriske test som systematisk benytter lyd- attributter til evalueringen af lyde.\nTrådløs kommunikation til høreapparater\nEn beskrivelse af det tekniske grundlag for Teleslynge og FM teknologien\nHøreteknik til erhvervsaktive 2006\nHovedsigtet med denne vejledning er at beskrive funktion og anvendelse af høretekniske hjælpemidler, der kan benyttes i en arbejdssituation og dermed forbedre hørehæmmedes muligheder for at fungere på lige fod med normalthørende. Ligeledes vil vejledningen omhandle en række tiltag på arbejdspladsen, der kan være medvirkende til at gøre det lettere for den hørehæmmede at udføre sin arbejdsfunktion.\nStetoskop til høreapparatbrugere 2010\nRapporten her omhandler de problemer der er forbundet med at benytte høreapparat samtidig med stetoskop. Der er desuden en række forslag til hvordan denne problematik kan helt eller delvist afhjælpes med tekniske hjælpemidler.\nAddendum til FM/T test 2010\nDen oprindelige FM rapport har givet anledning til spørgsmål omkring valg i forbindelse med testsetup og udstyr. Disse valg uddybes i dette addendum\nForprojektet som knytters sig til Lilian B. Nielsens projekt om (akustisk) transperente ektroniske musiker høreværn- TEMH\nHøreapparat som høreværn\nI dette bachelor projekt fra SDU undersøger Lilian B. Nielsen muligheden for at benytte et høreapparat som et (akustisk) transperent elektronisk musikerhøreværn. Igennem en række målinger vurderer hun både på proppens materiale og ventilation og på indstillingen af høreapparatet. Udover denne fil som indeholder hovedrapporten findes på audiologi.dk en fil med appendices en med forprojektet, og endelig en med delta rapporter på høreværn/høreapparater\nAppendices der knytter sig til Lilian B. Nielsens rapport om (akustisk) transperente elektroniske musikerhøreværn – TEMH\nDELTA målinger på de høreapparater som Lilian B. Nielsen har arbejdet med i projektet med at måle på (akustisk) transperente elektroniske musikerhøreværn – TEMH. På audiologi.dk kan også hentes hovedrapporten: “Elektroniske musikerhøreværn”, forprojektet, samt en separat fil med appendices.\nFM/T test 2010\nI forbindelse med FM dagen 2010 har DELTA lavet en lille test der sammenligner forskellige typer tekniske hjælpemidler baseret på hhv. teleslynge og FM teknologi på markedet.\nTest af lydkvalitet i høreapparater\nPræsentation baseret på poster fra ISAAR 2009 om sensorisk test af høreapparater (på engelsk).\nBørn og unges brug af MP3 afspillere\nDenne rapport omhandler en undersøgelse om skole- og gymnasieelevers brug af MP3 afspillere. Rapporten indeholder blandt andet en spændende gennemgang af fysiologien og effekterne af støjeksponering, samt afrapportering af praktiske målinger af unges støjbelastning. Rapporten er den skriftlige afrapportering af en Bachelor opgave af Christina Degn på audiologi studiet på SDU.\nTilfredshed med høreapparater\nPædagogisk audiologisk speciale fra SDU, byggende på en større spørgeskemaundersøgelse af høreapparat brugere der har fået deres apparater på de offentlige høreklinikker i Århus, Odense og Bispebjerg. Spørgeskemaet kobler tilfredsheden med brug af høreapparat med de psykosociale faktorer: Forventninger, motivation, socialt liv, tilvænning og instruktion. Specialet er skrevet af Wiebke Hudemann og Derya Ceylan\nSammenligning af 675 batterier (2004)\nSammenligning af 3 forskellige producenter af type 675 batterier specielt til brug for Cochlear Implants.\nRegneark til APD testbatteri (2008)\nDette regneark skal bruges til indtastning af resultater i forbindelse med udførelse af APD testbatteriet. Regnearket er en opdateret version i forhold til den der ligger på CD’en Regnearket er igen opdateret i august 2015 – et par slåfejl er rettet.\nHøreværn og skudstøj (2005)\nFormålet med denne vejledning er at give et overblik over problemstillinger og muligheder for at opnå beskyttelse af hørelsen i situationer, hvor man udsættes for impulsagtige støjbelastninger fra f.eks. skydevåben. Der vil være fokus på de specielle forhold, der måtte være for høre-beskyttelse af børn og unge samt personer med i forvejen nedsat hørelse, og som derfor mu-ligvis benytter sig af høreapparat(er) i forbindelse med støjbelastningen.\nLydtryk fra MP3 afspillere (2006)\nFormålet med denne rapport er at måle på lydtrykket fra typiske MP3 afspillere, for på den baggrund at vurdere, om der er fare for at brugen af MP3 afspillere kan give brugerne høreproblemer på længere sigt. Problemet med høreskader og transportable musik-maskiner er langt fra nyt. Tilbage i 80 erne, hvor walkman’en for alvor holdt sit indtog i danske hjem, var der megen snak om lydniveauerne som disse spillede med. Senere da Discman’en blev den foretrukne mobile musikkilde, var temaet oppe og runde igen, og nu hvor MP3 afspillerne er blevet populære, er det dem der er i fokus.\nTaleforståelighed i støj – bilag (2007)\nBilag til eksamensprojektet Taleforståelighed i Støj\nTaleforståelighed i støj (2007)\nEksamensprojekt af Ellen R. Pedersen om Taleforståelighedsmålinger i almindelig og Dantale II i særdeleshed. Et meget omfattende oig systematisk projekt som sigter på at vurdere anvendeligeheden af Dantale 2 materialet i forskellige testafviklinger.\nAPD testbatteri (2008)\nChristian Brandt har i samarbejde med DELTA opg APD-gruppen udarbejdet et forslag til et batteri af tests for APD. Dette dokument indeholder en introduktion til CD’en med de fremstillede tests samt hvordan de afvikles bedst muligt. Selve CD’en kan fås ved henvendelse til DELTA.\nDokumentation for Dantale II (2001)\nDokumentation og brugervejledning af Dantale II materialet med de danske Hagerman sætninger. Udarbejdet af Carl Ludvigsen og Martin Hansen, Widex, 2001.\nVejledning til godkendelse af privat klinik (2011)\nEn udførlig vejledning i hvad der kræves for at opnå og vedligeholde godkendelse til at sælge høreapparater med offentligt tilskud. Dokumentet er opdateret pr 1/1 2011.


Mine beslutninger taler om mig - da.baiug.org\nDer er mange måder at udtrykke til andre, hvordan vi er, eller hvad vi virkelig føler. Vi kan beskrive, forklare, hvad vi vil eller forsøge at skjule, hvad vi føler; Men de beslutninger, vi laver, hvad vi gør, og hvordan vi gør det, forråder os og udsætter os for verden som vi er. Nogle gange bruger vi ord som en bestemt forklædning og forsøger, undertiden uden meget, at kostume forklæder det, vi ikke ønsker, andre skal se. På andre tidspunkter er vi ikke engang klar over, at vores handlinger og vores ord modsiger hinanden.Vi forkorter tiden ved at træffe beslutninger, nogle trivielle og andre af større betydning.\nNogle gange er vejene vi er enige om med det, vi siger og tænker, mens de andre gange siger og gør at leve adskilt med stor afstand.\nForvirringen af en dobbelt besked Når vi gør og siger noget, der er i tune, er det ikke muligt at forvirre\n, vi forstærker den verbale besked med en sammenhængende ikke-verbal besked. Kommunikationen er tydelig, og den anden person kan forstå os uden store vanskeligheder.\nTvivl og forvirring kommer, når vi mundtligt sender en besked, og på en ikke-verbal måde sender vi en anden.Det er som at sige ja med munden, mens vi laver head-shaking bevægelser. Denne modsigelse mystifies dem, der hører os og ser os, skaber usikkerhed og en blanding af følelser.\nNår en dobbeltbesked overføres modtager modtageren det i et dilemma. På grund af denne dobbelte hensigt og dens modsigelse, vil modtageren, uanset hvad du gør, arbejde imod, hvad den anden person siger eller ønsker.\nNår verbale og nonverbal modsiger hinanden Når ord og fakta modsiger sig, er det de handlinger, der har magt til at afsløre sande hensigter.\nSe på, hvad den anden person gør og ikke på hvad hun siger: Det beskriver bedst motivationerne fra den anden.\nSelvom dette ikke er en sikker antagelse, vil det helt sikkert statistisk øge vores sandsynlighed for succes. Dette princip kan også anvendes til at lære os selv at kende bedre. I lyset af et dilemma eller tvivl om hvad man skal gøre eller hvad vi virkelig ønsker, kan vi se på og analysere hvilke handlinger vi har taget til dato. Det første, de beder psykologer gøre, er at lægge mærke til, og det samme gælder læger og andre fagfolk. At være opmærksom på vores handlinger\nPå samme måde som at kende den anden persons sande hensigter vil vi observere, hvad han gør, så vi kan kende vores egne motivationer, vi vil observere både hvad vi synes og hvad vi gør.At være opmærksom på de beslutninger, vi træffer, og de handlinger, vi tager, bringer os tættere på personlig selvkendelse.\nAt kende vores virkelige motivationer vil hjælpe os med at løse dilemmaer og flytte i den rigtige retning i krisetider.\nUd over mine ord er jeg også mine beslutninger.\nHvis vi ikke forstærker vores ords budskab med handlinger, er de tomme. At sige, at vi er til fordel for en årsag, er det ikke nok at klikke på "som" i publikationen på et socialt netværk eller godkende en ide, det meste af tiden.\nDet er nødvendigt at gøre og sige gå hånd i hånd.\nVi skal være i overensstemmelse med vores ideer og handle i overensstemmelse hermed, ligesom vi ikke modsætter os selv, når vi udtrykker os verbalt og ikke verbalt. Det er vigtigt at være opmærksom på de beslutninger, vi laver - eller ikke laver - og tage ansvar for dem. At reflektere over, hvad vi siger og hvad vi gør, hjælper os med at stille spørgsmålstegn ved vores tænkning og handle på en mere sammenhængende og integreret måde med vores værdier.


Krisecenter har en bøn: Børn og kvinder mangler varmt tøj | TV 2 Lorry\nBørn og kvinder på krisecenter i Frederiksværk står akut og mangler varmt tøj - nu beder krisecenteret om gratis donationer.\n16. sep 2018, kl. 16:47\nLigger du inde med noget gammelt vintertøj til børn og kvinder, du ikke har brug for længere, så vil Frederiksværk Krisecenter i Halsnæs Kommune meget gerne arve det.\nDe er jublende lykkelige for at modtage tøjet\nJarl Vogel, leder af Frederiksværk Krisecenter\nI et opslag på Facebook har de nemlig efterlyst en masse varmt tøj til børnene og deres mødre, der bor på krisecenteret.\nOpslaget er siden torsdag aften blevet delt mere end 1000 gange, og det glæder centerleder Jarl Vogel.\n- Vores opslag på Facebook er jo delt blevet mange gange, så det er jo dejligt. Men vi mangler stadig en del, for endnu er der ikke kommet så meget tøj, men der er mange, som har lovet at komme forbi med noget, siger han til TV 2 Lorry.\nLæs også SF: Voldsofre skal ikke betale for krisecenter\nFrederiksværk Krisecenter har plads til 10 kvinder plus deres børn. Lige nu bor der ni kvinder og 14 børn, og især har børnene brug for jakker, trøjer og vinterstøvler.\nMen man tager gladelig imod al slags tøj, der kan hjælpe til at holde på varmen.\n- Dem, der bor her, er kommet akut i løbet af sommeren. De er så naturligt nok kommet i deres sommertøj, så de har ikke meget at tage på, når vejret bliver koldt, fortæller Jarl Vogel.\nOg skulle det ende med, at der kommer alt for meget tøj, så vil det ryge på lager til kommende beboere eller sendes videre til en genbrugsbutik, oplyser Jarl Vogel.\nSælger ikke tøjet\nHan har også modtaget kritiske spørgsmål. Blandet afviser han, at krisecentret sælger det donerede tøj videre.\n- Det tøj vi modtager, giver vi selvfølgelig gratis til de trængende herinde. Mange spørger måske også, hvorfor disse kvinder ikke bare selv kan købe noget tøj, men mange af dem sidder økonomisk stramt i det af forskellige årsager og har derfor ikke råd til at købe selv, siger Jarl Vogel.\nOg han slår fast, at både kvinder og børn på Frederiksværk Krisecenter er meget taknemmelige for al den hjælp, de kan få.\n- De er jublende lykkelige for at modtage tøjet. De er meget beærede over, at der er andre, som gerne vil hjælpe dem. De står i en svær situation og har ikke ressourcer til selv at gå ud og spørge, så de er meget taknemmelige for hjælpen, siger han.\nLæs også Forening: Nydanske homoseksuelle mangler krisecenter\nDesværre har krisecenterets personale ikke mulighed for selv at køre ud og hente, så hvis man gerne vil donere tøj og sko, så er man mere end velkommen til at komme hen og aflevere det på. Vognmandsgade 1, 3300 Frederiksværk.\nHer skal man ringe på klokken, og bliver der ikke lukket op, er det fordi personalet har travlt. I så fald må man gerne stille det ved døren, så bliver det taget ind ved lejlighed, hvor det vil blive sorteret.


Tre uger pakket med sommeraktiviteter i Sundparken\nSkrevet af DGI | 26. juni 2021\nNyt initiativ skal give børn og unge i Sundparken tre ugers aktive sommerferieoplevelser. Foto: DGI\n”Det er rigtig vigtigt, at alle børn får muligheden for at opleve glæden ved at komme i en forening. Vores Multicamps henvender sig til børn og unge, som gerne vil prøve flere idrætter og som måske ikke helt har fundet ”deres” idræt endnu. Derfor har vi fokus på at skabe sammenhold, sjove oplevelser og brobygning til foreningerne frem mod september, hvor de fleste idrætsforeninger starter indendørssæsonen. Håbet er, at nogle af de børn, som blev ekstra hårdt ramt af corona-nedlukningen, kan få en ny start,” siger Kasper Møller Lee.\nÅrets Multicamps består ikke af én idræt men en hel række forskellige sportsgrene. Deltagerne får blandt andet mulighed for at prøve brydning, bordtennis, judo, karate og gymnastik. I hele perioden vil boligsociale medarbejdere fra Bo Trivsel være til stede og bakke foreningernes instruktører op.\nDet er Horsens foreningerne Horsens Judoklub, GymHorsens, Karatecenter Horsens, BK Hermod Brydning og Horsens KFUM Bordtennis, som stiller med instruktører til Multicampen og giver Sundparkens børn og unge en introduktion til de forskellige idrætter. Det hele sker i ugerne 26-27-28 i Sundparkhallen og der er plads til 30 børn og unge i løbet af hver uge. Det er gratis for børn og unge fra Sundparken at deltage og tilmelding skal ske til Bo Trivsel eller på www.dgi.dk/202110996000


Spansk rettenøgle af Ulla Ringgaard og Pia Reindel – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nSpansk rettenøgle af Ulla Ringgaard og Pia Reindel\nRettesystem til skriftlig spansk med udgangspunkt i det begrænsede antal sproglige problemer, som ca. 90 % af elevernes fejl falder indenfor. Eleverne retter selv deres fejl, hvorved rettefasen bliver til en aktiv del af indlæringen. Der er henvisninger til de mest brugte større grammatikker. Målgruppe: alle der arbejder med skriftlig spansk.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Spansk rettenøgle' af Ulla Ringgaard og Pia Reindel i de 285 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 78.144 andre anmeldelser af bøger.


Podcast: Sådan var det at leve i skjul som bøsse »\nBert Svalebølle 22. april 2019 11. oktober 2019 11830\nNy podcast-serie sætter fokus på, om LGBT-personer i dag kan leve og være, som de har lyst til. Bag podcast-serie står Bjarne Henrik Lundis, leder af LGBT Historisk Værksted.\nRet til kærlighed” er den første podcast-serie herhjemme, der fortæller om, hvordan bøsser, lesbiske, transkønnede og andre LGBT-personer lever og har det i dagens samfund, og som ikke mindst fortæller om de rettigheder, regnbuemiljøet har opnået og om hvordan det har påvirket dem i deres liv og hverdag.\nI år er det nemlig 30 år siden, at Folketinget indførte det registrerede partnerskab, og at de første homoseksuelle par herhjemme fik papir på hinanden.\n”Det var den første deciderede ligestillingslov for LGBT-personer, og vi blev dermed det første land i verden, som sikrede LGBT-personer nogle grundlæggende rettigheder, noget som resten af samfundet ellers automatisk havde”, forklarer Bjarne Henrik Lundis, leder af LGBT Historisk Værksted.\nI det første program fortæller tidligere folketingsmedlem sundhedsminister Torben Lund om det at leve i skjul som bøsse samtidig med, at han som politiker aktivt kæmpede for, at registreret partnerskab blev indført.\nHør podcast med Torben Lund her\n”I podcastserien ”Ret til kærlighed” fortæller vi historien om, hvordan det gik til, at bøsser, lesbiske og hele LGBT-miljøet fik flere rettigheder. Samtidig sætter vi fokus på, om de lovgivningsmæssige fremskridt nu også har gjort livet nemmere for LGBT-personer i deres hverdag; i fritiden, på arbejdspladsen, på fodboldbanen osv. Vi sætter fokus på, om LGBT-personer i dag kan leve og være, som de har lyst til,” fortæller Bjarne Henrik Lundis.\nDu finder Podcast-serien ”Ret til kærlighed” blandt andet på iTunes: Podtail, Buzzsprout, youtube, sportify og gaymagz.dk\nDu kan høre alle podcast der er udkommet her:\ndet registrerede partnerskableve i skjulLGBT-personerpodcastret til kærlighedTorben Lund\nBert Svalebølle 4. marts 2019 11. oktober 2019


Versionen fra 23. dec 2010, 15:22\nVersionen fra 19. nov 2010, 11:11 (redigér)\nVersionen fra 23. dec 2010, 15:22 (redigér) (fjern redigering)\n[[Fil:Mexico.DF.Coyoacan.MiguelHidalgo.Statue.01.jpg|right|thumb|200px|Miguel Hidalgo, Coyoacán]]\n'''Miguel Gregorio Antonio Ignacio Hidalgo y Costilla''' (født [[8. maj]] [] på en ranch ved San Vicente i delstaten [[Guanajuato (stat)|Guanajuato]] - henrettet [[30. juli]] [] i [[Chihuahua (by)|Chihuahua]], [[Mexico]]) var hovedmanden bag [[Mexicos uafhængighedskrig]] med [[Spanien]]. Hidalgo var af ren spansk-kreolsk afstamning, og var præst i [[Dolores Hidalgo|Dolores]] (nu kaldet Dolores Hidalgo), en by i nutidens central-mexicanske delstat [[Guanajuato (stat)|Guanajuato]].\nHidalgo læste forbudt fransk litteratur og var modstander af statskirken. Han lærte den oprindelige befolknings sprog og undsagde offentligt mange aspekter ved [[katolicisme]]n, blandt andrebl.a. præsters seksuelle afholdenhed. I mineområderne i det centrale Mexico, begyndte Miguel Hidalgo og andre kreolere fra de højere samfundslag, en sammensværgelse med det formål at iværksætte en betydelig opstand blandt [[mestits]]er og [[indianer|indianske]] [[bonde|bønder]].\nDa han blev varskoet af [[Josefa Ortiz de Domínguez]] ("La Corregidora") om, at hans revolutionære komplot var opdaget, og at han snart ville blev arresteret for konspiration, afslørede han sin [[Grito de Dolores]]-plan fra sin kirkes klokketårn, den [[16. september]] [], og han samlede mere end 80.000 mennesker omkring sig. Det var ikke en uafhængighedstale, men en tale om Mexicos behov for at beskytte sig mod dem, der havde tilranet sig magten i landet og mod [[Ferdinand VII af Spanien|Fernando VIIs]] fjender. Dermed startede Hidalgo det store oprør i 1810. Hans kampråb var "Længe leve [[Vor Frue af Guadalupe|Jomfruen af Guadalupe]] og død over spanierne!"\nEn måned senere blev byerne [[Guanajuato (by)|Guanajuato]] og [[Guadalajara]] indtaget, og hæren marcherede mod [[Mexico City]]. Den [[17. januar]] [] blev hans hær slået af spanske tropper ved Calleja, i nærheden Guadalajara, i slaget ved Puente Grande. Hidalgo blev taget til fange, forhørt af den [[spanske inkvisition]] og dømt til døden. Dødsdommen blev fuldbyrdet den 30. juli 1811 i Chihuahua.\nEfter republikken Mexicos grundlæggelse i 1924, blev den 16. september, dagen, hvor Hidalgo holdt sin tale fra klokketårnet, gjort til national helligdag.\n== Steder og ting opkaldt efter Miguel Hidalgo ==\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/wiki/Speciel:MobileDiff/4664325"


lyalu.livetsmukt.com Sund krop Svinekæber i øl\nBraiserede svinekæber i mørk øl med kartoffel-sellerimos Anne Hjernøe lavede denne opskrift på ølbraiserede svinekæber i programmet Frilandshaven. Kødet ligger og simrer i bock øl sammen med en masse urter, som angst for bakterier svinekæber dyb og kraftig i smagen. I programmet blev svinekæberne serveret sammen med høbagt selleri over bål, men man kan også sagtens bage selleri i ovnen eller lave en blandet mos af rodfrugter som tilbehør. Svinekæber Hak løg og krydderurter groft og steg det godt igennem i olien i en stor gryde. Derefter tilsættes strimlede, tørrede figner og steger med i et par minutter.\nSVINEKÆBER I ØL Braiserede svinekæber i mørk øl med kartoffel-sellerimos\nSvinekæber i øl Svinekæber i øl Ingredienser\nSe alle opskrifterne i Indholdsfortegnelsen. Efteråret og vinteren giver mig altid lyst til gryderetter, og skipperlapskovs svinekæber så nemt at det hurtigt er ved at blive en af min stor-favoritter. Man skal bare huske at sætte tid nok af til at koge det ordentlig mørt — i alt 1½-2 timer, men forberedelsen tager blot minutter. Min version har nok lidt flere krydderier end vores bedstemødre brugte, men for mig gør det svinekæber bare endnu bedre. Kom kødet i kogende vand og lad det koge ca 2 min til vandet koger godt igen. Svinekæber, der er braiseret i øl og serveret med kartoffelmos, er en fantastisk spise. Her finder du en opskrift, hvor svinekæberne gennem braisering bliver. Braiserede svinekæber i øl med selleri, gulerod, tomat og dertil cremet grøntsagsmos af kartoffel og selleri samt dampede rodfrugter. Se opskriften her. Svinekæbe er det nye sort inden for madlavning og braiseret svinekæbe er den helt rigtige nuance her i efteråret.. Hop med på moden idag! Inspireret af denne opskrift på en af danmarks bedste madblogs lavede jeg. Køb Svinekæber og flere tusind andre dagligvarer hos lyalu.livetsmukt.com Levering direkte til døren, nemt og ligetil. Svinekæber er totalt overset! Jeg har valgt at braisere svinekæberne i porter af 3 grunde, først for at give kødet en lækker smag af det mørke øl, samt for at. naja marie aidt slik novelle Det er næppe nogen hemmelighed, at vi er blevet helt pjattede med svinekæber. I et forsøg på at fortolke den folkekære vinterret ”Brændende Kærlighed” endte jeg med følgende, som dog smagsmæssigt placerede sig et stykke. Denne opskrift på svinekæber i rødvin er en af mine absolutte favoritter indenfor simre mad. Samtidig er den utrolig let og tilberede. Bestil kæbeklumper hos slagteren et par dage i forvejen. Dup kæbeklumperne tørre med køkkenrulle.\nDer er altså ikke noget som kan få hyggen op og køre, som en god gang efterårsvej og viden om at man ikke skal ud i det. Og specielt hvis der er noget varmt, som bruger det meste af eftermiddagen i gryden. Skøn gryderet med svinekæber braiseret i øl, som Anne Hjernøe lavede i Frilandshaven. Kæberne bliver på denne måde fantastisk mørt og smagfuldt kød. Opskrift på svinekæber i øl. En velsmagende ret, der passer sig selv i ovnen det meste af tiden. Server gerne svinekæberne med rodfrugtmos til. okt Svinekæber er en relativt billig og undervurderet udskæring fyldt med smag. Her er en opskrift på braiserede svinekæber i øl og æblemost. Udgivet af Martin Villumsen den Svinekæber er en fantastisk udskæring, og det er skam svinekæber gået op for slagterne, at folk er begyndt at købe det. Men når det så er sagt, så er det stadig billigt for så rent og velsmagende kød.\nDen ultimative opskrift på braiserede svinekæber i mørk øl. Smagfuld simremad til gæster. Udviklet og gennemtestet af professionelle kokke på lyalu.livetsmukt.com Skøn gryderet med svinekæber braiseret i øl, som Anne Hjernøe lavede i Frilandshaven. Kæberne bliver på denne måde fantastisk mørt og smagfuldt kød. Opskrift på svinekæber i øl. En velsmagende ret, der passer sig selv i ovnen det meste af tiden. Server gerne svinekæberne med rodfrugtmos til. En unik madoplevelse under overskriften "Det Nye Danske Ølkøkken", med en dansk mikrobrygget øl og et godt måltid eller en lækker bøf. 4 retter – ,-Vælg en forret, pasta, hovedret og dessert fra menuen. Choose a starter, pasta, main course and dessert from the menu. Flaskeøl fra Bies Bryghus Hobbie, Fyrkat, Væbner, Torvekonen og Havnefogeden. Bies øl på flasker købes i dagligvarehandlen.\nBraiserede svinekæber i mørk øl svinekæber i øl Vi forsøger løbende at lade vores menu følge årstiderne – således at vi altid har en menu som er tilpasset hvad torvet tilbyder af friske grøntsager. brasserie G har fokus på gastronomi, god atmosfære med gode, enkle retter med et fransk tilsnit for at følge brasserie-konceptet - som matches med udvalgte øl- og vinoplevelser. Restauranten har udsigt til Den Gamle Lillebæltsbro og ligger centralt for gæster i Fredericia, Middelfart, Kolding og Vejle området.\nokt Svinekæber er en relativt billig og undervurderet udskæring fyldt med smag. Her er en opskrift på braiserede svinekæber i øl og æblemost. Svinekæbernes milde fedme får følge af kraft og bitterhed fra øllet og den mørke bouillon. Og for at braiserebilledet ikke bliver for tungt, får retten en aromatisk. Svinekæbernes milde fedme får følge af kraft og bitterhed fra øllet og den mørke bouillon. Og for at braiserebilledet ikke bliver for tungt, får retten en aromatisk indsprøjtning fra frisk salvie, kapers og citron.\nØlbraiserede svinekæber Svinekæber kartoffelmos, marinerede champignon og appelsinsalat. Salt, peber 4 små skalotteløg 1 stor gulerod 2 persillerødder 4 fed hvidløg 2 stængler bladselleri 1 par friske timiankviste 2 laurbærblade 6 knuste enebær svinekæber porter 1spsk grov sennep Sukker Æblecidereddike 2½ dl. Fjern den brede sene, der sidder på hver svinekæbe. Snit gulerod, persillerødder og løg groft. I vores hyggelige selskabslokaler afholdes selskaber fra 25 personer og op til personer. Halv størrelse og halv pris til børn mellem år. Vi leverer gerne maden til din fest, reception, middag med familien - se vores udvalg her på siden og tag en snak med os. Og konceptet er, at du skal lave så lidt som muligt. Nedenfor ses link til vores frokost og aften menu – vi forsøger at udarbejde vores menukort efter årstidens grøntsager og kortene vil løbende blive ændret. Svinekæber i øl med mos og rosenkålssalat\nØlbraiserede svinekæber. Ølbraiserede svinekæber Tilsæt nu øl, grov sennep, hvidløg, bladselleri, krydderurter, enebær, eddike og sukker efter smag. nov Der er altså ikke noget som kan få hyggen op og køre, som en god gang efterårsvej og viden om at man ikke skal ud i det. Og specielt hvis der.\nSvinekæber i øl ufrivillig far\nSvinekæber i stærk øl svinekæber i øl\nEfteråret og vinteren svinekæber mig altid lyst til gryderetter, og skipperlapskovs er så nemt at det hurtigt er ved at blive svinekæber af min stor-favoritter. Man skal bare huske at sætte tid nok af til at koge det ordentlig mørt — i alt 1½-2 timer, men forberedelsen tager blot minutter.\nLammekølle erlækker spise, hvor smagen af lam med godt tilbehør og rødvin passer perfekt til en lørdag aften. Og så er det en ret, som passer sig selv. Og med lidt held efterlader retten rester til hjemmelavet shawarma dagen efter. Dub lammekøllen for saft, så den er helt tør. penis wikipedia\nBraiserede svinekæber i øl med selleri, gulerod, tomat og dertil cremet grøntsagsmos af kartoffel og selleri samt dampede rodfrugter. Se opskriften her. Den ultimative opskrift på braiserede svinekæber i mørk øl. Smagfuld simremad til gæster. Udviklet og gennemtestet af professionelle kokke på lyalu.livetsmukt.com Luftkastellet, københavn, sommer, drinks, food trucks, ofelia plads, gustoso, the black cock, solskin, skuespilhuset, ofelia, liggestole, mad, Frihed i solen, b2b.\nEfterårsvejret sniger sig ind over landet og vores lokale SuperBrugs, som ellers aldrig har noget spændende, havde svinekæber liggende i køledisken. Forslag til receptioner store selskaber eller lign. Til receptioner, fester, firma-arrangementer o. lign. Vi kan sagtens tage op til pers. Ved totalarrangementer gælder de samme priser for maden, som De kan se her på hjemmesiden. Kødet ligger og simrer i bock øl sammen med en masse urter, som gør retten dyb og kraftig i smagen. I programmet blev svinekæberne serveret sammen med høbagt selleri over bål, men man kan også sagtens bage selleri i ovnen eller lave en blandet mos af rodfrugter som tilbehør.\nØlbraiserede svinekæber med confiterede skalotteløg - Dalgaard Supermarked\nSvinekæber i øl Kødet ligger og simrer i bock øl sammen med en masse urter, som gør retten dyb og kraftig i smagen. I programmet blev svinekæberne serveret sammen med høbagt selleri over bål, men man kan også sagtens bage selleri i ovnen eller lave en blandet mos af rodfrugter som tilbehør. Alle kan lide en god pizza, og derfor har vi her samlet 10 opskrifter på pizza, hvor der er lidt til enhver smag. Både de glutenfri, de klassiske og . Jeg blev ret skuffet sidste sommer, da det gik op for mig at kirsebærsæsonen var ovre og at jeg havde glemt at få syltet nogle. I år har jeg husket det, og ser nu frem til at forkæle min familie med lækker hjemmelavet kirsebærsauce juleaften. VORESMAD.dk\nBraiserede svinekæber i mørkt øl med kartoffel-sellerimos Blog-arkiv\nSvinekæber er totalt overset! Jeg har valgt at braisere svinekæberne i porter af 3 grunde, først for at give kødet en lækker smag af det mørke øl, samt for at. Det er næppe nogen hemmelighed, at vi er blevet helt pjattede med svinekæber. I et forsøg på at fortolke den folkekære vinterret ”Brændende Kærlighed” endte jeg med følgende, som dog smagsmæssigt placerede sig et stykke.\nFølge: Beskatning kapitalpension » »\nTidligere: « « Gennemsnitlig længde af en mandlig pennis\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Svinekæber i øl lyalu.livetsmukt.com