Dømmekraft i den konkrete, individuelle vurdering af behov for personlig og praktisk hjælp - PDF\nDømmekraft i den konkrete, individuelle vurdering af behov for personlig og praktisk hjælp\nDownload "Dømmekraft i den konkrete, individuelle vurdering af behov for personlig og praktisk hjælp"\n1 Dømmekraft i den konkrete, individuelle vurdering af behov for personlig og praktisk hjælp En undersøgelse af visitatorers håndtering af den konkrete, individuelle vurdering af borgerens behov for hjælp inden for en organisatorisk kontekst præget af tænkningen fra New Public Management-teorien Specialeprojekt: Den Sociale Kandidatuddannelse Aalborg Universitet Juli 2006 Udarbejdet af: Bjarne Rose Hjortbak Vejleder: Inger Bruun Hansen\n2 2 Forord Denne undersøgelse handler om hvorledes visitatorer i en myndighedsfunktion på hjemmeplejeområdet, håndterer kravene i visitationsprocessen om en konkret, individuel vurdering af borgerens personlige og praktiske behov og vanskeligheder i hverdagslivet i en kontekst præget af tænkningen fra New Public Management-teorien. Specialet er udarbejdet som led i undervisningen på 4. modul på Den Sociale Kandidatuddannelse ved Aalborg Universitet. Dette speciale har ikke kunnet gennemføres uden mange mennesker i de involverede kommuner har stillet sig til rådighed for indsamlingen af det empiriske materiale. Jeg skylder disse mennesker stor tak for deres store velvillighed og tid i en travl hverdag, hvor de beredvilligt har bidraget med data til undersøgelsen, hvad enten dette har været i form af kontakt til informanter, deltagelse i interview og fremfinding af dokumenter. Arbejdet med dette projekt og de anvendte metode og teorier har været en udfordrende opgave. Undervejs har jeg fået særdeles kvalificeret med- og modspil i form af vejledning og opbakning fra lektor Inger Bruun Hansen, Institut for Sociale Forhold og Organisation, som takkes for sin altid inspirerende og udfordrende vejledning. Uden din støtte, engagement og kompetente vejledning vil specialet ikke have fået den dybde, stringens og kvalitet, som jeg håber, den afspejler. Jeg vil også her benytte lejligheden til at takke Holstebro Kommunes Helseafdeling, der har ydet økonomisk støtte og tid til gennemførelsen af studiet. Mest af alt vil jeg takke min familie ikke mindst Else, for en helt uvurderlig opbakning, engagement og tålmodighed i de 4 år studiet har varet. Uden min families indstilling og støtte har det ikke være muligt for mig at gennemføre studiet samtidig med, at dette skulle forenes med mit job i den sociale praksis. Ansvaret for læring igennem projekt, og dermed også for rapportens indhold, er og bliver helt min egen. Jeg har gennem projektet fået mange nye erfaringer og indsigter, som jeg håber, vil kunne nyttiggøres i socialt arbejde, fx i den kommunale hjemmepleje. Bjarne Rose Hjortbak Holstebro 7. juli 2006 Forside: Billeder hentet fra og og sammensat af forfatteren Denne rapport er udarbejdet som led i undervisningen på 4. modul af Den Sociale Kandidatuddannelse ved Ålborg Universitet. Såfremt rapportens indhold ønskes anvendt i videre omfang bør dette aftales med forfatteren.\n3 3 Indholdsfortegnelse Side Forord...2 Indholdsfortegnelse Indledning refleksioner og baggrund Inspirationen fra praksis Hjemmeplejeområdets myndighedsfunktion Behov for hjælp - den enkeltes og samfundets ansvar Vurdering af borgerens behov nogle spørgsmål Problem og problemanalyse Undersøgelsens problemfelt og antagelser Problemformulering Problemformuleringens elementer og forskningsprocessen Undersøgelsens formål Undersøgelsens videnskabsteoretiske position Kommunikationer som konstruktioner Socialkonstruktivisme Perspektiv og analysestrategi Undersøgelsens perspektiv Luhmanns analysestrategier System- og formanalyse Den semantiske analysestrategi Differentierings- og koblingsanalyse Opsamling Metode, datagenerering og gennemførelse Case-studie som metode og valg af case-kommune Valg af case-kommune og datagrundlag Datagenerering Direkte observation i praksis Kvalitative interview Dokumentarisk materiale...44\n4 4 5.3 Gennemførelse af den empiriske del af undersøgelsen Etiske overvejelser Teorigrundlag og begrebsafklaring Empirisk viden om undersøgelsens tema Dømmekraft Ret og retsanvendelse Omsorg New Public Management Bearbejdning og analyse af empirien Undersøgelsens iagttagelses- og analysestrategi Iagttagelse af vurderingens form Kommunikationer af dømmekraft - den faglige dimension Dømmekraft iagttaget som det refleksiv moderne Dømmekraft iagttaget som refleksion og processuel selvreference Dømmekraft iagttaget som kompetence-i-praksis Dømmekraft iagttaget som iagttagelser af behov og hjælp Samtalen som inklusionsteknologi Delkonklusion Kommunikationer af omsorg - den etiske dimension Omsorg iagttaget i interaktionen mellem borger og visitator Omsorg iagttaget som mulighedsbetingelser i myndigheden Delkonklusion Kommunikationer af ret og retsanvendelse - den juridiske dimension Ret iagttaget som kommunikation af ret til hjælp Ret iagttaget som proceduralprogram for ret til hjælp Delkonklusion Kommunikationer af styrings- og prioriteringshensyn - den kontekstuelle dimension New Public Management - en organisationsramme Vurderingen iagttaget som konstruktion af en klient Vurderingen iagttaget som individualisering og standardisering Delkonklusion Konklusion Validitet, reliabilitet og generaliserbarhed Metodekritiske refleksioner...145\n5 5 10. Perspektivering Resumé Summary Litteraturliste Bilag: Bilag er samlet i særskilt bilagssamling\n6 6 1. Indledning refleksioner og baggrund Temaet for denne undersøgelse er den visitationsproces visitator 1 udfolder i hjemmeplejens myndighedsfunktion 2 og den procedure visitator tager i anvendelse ved visitering af hjælp til den enkelte borger 3 i eget hjem. Borgerens adgang til hjælp i hjemmeplejen og evt. efterfølgende ændringer i hjælpen er betinget af, at visitator gennemfører en visitationsproces, hvor borgerens anmodning om hjælp afstedkommer en konkret, individuel vurdering af behovet for hjælp til de opgaver, som modtageren ikke selv kan udføre (jf. Lov om social service, 75, stk. 1). Undersøgelsen belyser dermed visitators håndtering af servicelovens krav til vurdering af borgerens behov for hjælp inden for de kontekstuelle betingelser og muligheder, der er i myndigheden. Genstandsfeltet er den kommunale hjemmeplejes myndighedsfunktion og borgere, der retter henvendelse til denne om hjælp. Igennem mit arbejde 4 i dette felt har jeg fattet interesse for myndighedsfunktionens rolle i forhold til vurderinger af borgerens behov og vanskeligheder som grundlag for afgørelser om hjælp. Især siden Socialministeriet (1997) påbegyndte implementeringen af et sammenhængende styringskoncept i hjemmeplejen Styring af fremtidens hjemmepleje har jeg været tæt på og optaget af omstillingsinitiativerne på dette område. Her har jeg iagttaget en tiltagende bevægelse fra en decentral vurdering af behovet for hjælp tæt på det udførende led, mod en hjælp vurderet ud fra kvalitetsstandarder og anvendelse af visitationskoncepter med systematisk anvendelse af Kommunernes Landsforenings dokumentationssystem Fælles sprog i centraliserede og specialiserede visitationsenheder, adskilt fra udfører- eller leverandørledet. Som eksempel på Socialministeriets fokus på dette aspekt kan nævnes en række publikationer og undersøgelser fra Socialministeriet om styring af hjemmeplejen og afgørelser på ældreområdet (Socialministeriet 1997, 1999, 2002/a, 2002/b). Undersøgelsen handler således om socialt arbejde i en social praksis, der udgøres af den kommunale myndighed og de mennesker, der befolker myndigheden som medarbejdere. En praksis der, med Anthony Giddens ord, ikke består af et forudgivet univers af objekter, men med et univers, som til stadighed konstitueres, produceres og reproduceres af aktivt handlende subjekter (Kaspersen 2001: 53). Med dette centrale element i Giddens sociologiske teori ønsker jeg allerede her i indledningen at pege på undersøgelsens polycentriske arena for socialt arbejde: borgerne, myndighedens aktører eller medarbejdere (Giddens benævner disse som agenter), handlinger i praksis og strukturen, hvori handlingerne finder sted Ved visitator forstås i praksis de personer, der har bemyndigelse til at træffe afgørelse på kommunalbestyrelsens vegne om bevilling af støtte eller hjælp til borgeren. Denne betegnelse er synonymt med begrebet myndighedsperson. Jeg vælger her at tale om hjemmeplejens myndighedsfunktion synonymt med det, man også kunne benævne ældreområdets myndighedsfunktion. I det efterfølgende afsnit 2 vil jeg afgrænse og begrunde anvendelsen af begrebet hjemmeplejens myndighedsfunktion. Begrebet borger anvendes i denne fremstilling frem for begrebet klient, da borgere ikke alle er klienter. Derimod kan borgere, der modtager hjælp også benævnes klienter. I praksis avendes i dag også begreber som bruger eller kunder, formidlet via markedsgørelsen af hjælpen. Igennem 11 år har jeg selv arbejdet med en række opgaver i tilknytning til hjemmeplejens myndighedsfunktion i en mellemstor kommune.\n7 I denne indledning skal to af undersøgelsens nøglebegreber defineres - visitationsprocesen og visitationsproceduren: 7 Visitationsprocessen: Den proces, hvorunder visitator afdækker, vurderer og analyserer borgerens behov og vanskeligheder i hverdagslivet med henblik på at træffe afgørelse om borgeren er berettiget til hjælp fra hjemmeplejen. Afgørelsen træffes ud fra en konkret, individuel vurdering af borgerens behov for hjælp til de funktioner og opgaver, som borgeren ikke selv kan mestre eller udføre. Visitationsproceduren: Visitationsproceduren består i visitators konkrete udfoldelse af visitationsprocessen i praksis. Kernen i visitationsproceduren er dialog og samarbejde med borgeren. Visitator gennemfører visitationsopgaven gennem en procedure, der omfatter følgende trin: 1) henvendelse / aftale om visitationsbesøg, 2) forberedelse af besøg, 3) gennemførelse af besøg, 4) behovsafklaring, 5) rettighedsafgørelse, 6) løsningsforslag, herunder ydelsestildeling, 7) handleplan og 8) bestilling af levering af hjælpen hos udfører. 5 I det følgende belyses baggrund og refleksioner over valget af tema for mit speciale. Disse refleksioner tager sit udspring i praksis med to praksiseksempler på vurderinger af borgerens behov for hjælp. Herefter belyses hjemmeplejen som myndighed og arena for vurderinger af behov og afgørelser om hjælp. Endelig belyses problemløsningsopfattelser på ældreområdet fra 1891 til i dag, dels med henblik på at identificere historiske spor af adgangen til hjælp, dels for at skabe en kontekstuel ramme for undersøgelsens genstandsfelt og min velfærdsstatsopfattelse. 1.1 Inspirationen fra praksis Inspirationen til nærværende speciale udspringer af to tidligere projekter, som jeg har gennemført henholdsvis på 2. og på 3. modul på Den Sociale Kandidatuddannelse. Inden resultaterne af disse to undersøgelser belyses, skal blikket vendes mod et par konkrete eksempler af vurderinger af borgere. Eksemplerne er hentet fra et af de ovennævnte projekter 6 i form af sammendrag af en myndighedsfunktions helhedsvurderinger af to borgere, der har anmodet om hjælp. Helhedsvurdering C 67 årig kvinde, bor alene. Har været igennem meget sygdom, og er psykisk påvirket af det. Er ikke altid i stand til at tage vare på sig selv, er til tider påvirket af spiritus. Hun ønsker ikke at deltage i aktiviteter for pensionister. Har en nabo, der kommer og går med hunden hver dag. Ikke noget særligt netværk derudover. Der bevilges hjælp til følgende: Praktisk hjælp 3 gange ugentligt til at ordne grønsager, skrælle kartofler, tømme affaldsspand i badeværelse og køkken. Praktisk hjælp ugentligt til indkøb, rengøring og tøjvask. Der tages kontakt til terapeuter vedr. gangtræning. Kilde: Bangshaab Beskrivelsen af visitationsprocedurens elementer bygger på en let bearbejdet beskrivelse af visitationsproceduren, beskrevet af Klein, Annie & Kurt Langballe: Den gode visitation (Upubliceret materiale, 2003) samt egne observationer i praksis. Bangshaab, Jette, Susanne Flodgaard og Bjarne Rose Hjortbak: Konstruktion af behov i hjemmeplejen. En undersøgelse af hvorledes hjemmeplejens konstruktion af behov i hverdagslivet fremtræder og om disse konstruktioner korresponderer med de behov klienter med psykiske og sociale problemer kan have. Den Sociale Kandidatuddannelse (3. modul), Aalborg Universitet, 2004\n8 8 Helhedsvurdering D 53 årig mand, etnisk baggrund, bor med ægtefælle. Posttraumatisk stress syndrom som følge af tortur. Kan ikke sove om natten. Nedsat hukommelse. Får medicin for depression. Er ikke i stand til at klare personlig hygiejne. Datter hjælper ham. Han ønsker ingen hjælp fra hjemmeplejen. Han kan ikke barbere sig, og det plejer han at få hjælp til, da han ikke kan bruge barbermaskine, idet han ikke kan klare lyden tæt på øret. Der bevilges hjælp til barbering 2 gange ugentligt. Journalnotat: Han ønsker kun at blive barberet 1 gang ugentligt. Han bliver utilpas af at blive barberet, derfor ønsker han kun 1 gang. Jeg taler med ham om, han ikke tror, han kan lære det selv, hvis han får en elektrisk barbermaskine, der er han i tvivl om. Jeg har talt med assistenter omkring barbering, de har ikke oplevet, at han bliver utilpas ved barbering. De mener helt klart, at han selv vil kunne lære det. Vi kan også undre os over, hvordan han er blevet barberet inden vi kom ind i billedet. Kilde: Bangshaab 2004 Når jeg betragter disse to eksempler på vurderinger i praksis af borgeres behov og vanskeligheder i hverdagslivet først hos en ældre kvinde, der tydeligvis har psykiske problemer iblandet et alkoholmisbrug og en midaldrende mand med psykiske traumer efter tortur, rejser der sig spørgsmål sig om, hvorledes visitator gennem en konkret, individuel vurdering er kommet frem til de ovenfor beskrevne afgørelser om hjælp? I de to nævnte undersøgelser kan der søges bidrag til en belysning af ovennævnte spørgsmål. Den første undersøgelse 7 rejser bl.a. et spørgsmål om, hvorvidt socialt arbejde i hjemmeplejen er en overset opgave, og om hvor vidt klienter med sindslidelser og/eller psykiske og sociale problemer, der modtager hjælp fra den kommunale hjemmepleje, faktisk får den hjælp og støtte, som de kan have behov for. I undersøgelsen formuleres der en antagelse om, at der i hjemmeplejen tilsyneladende langt overvejende tages vare på klienternes grundlæggende praktiske og personlige behov som fx rengøring og hygiejne, medens en række behov i relation til klienternes sociale og samfundsmæssige færdigheder overses? (Flodgaard, 2004: 53). Den anden undersøgelse 8 rejser spørgsmål om, hvorledes hjemmeplejen konstruerer behov, og om disse korresponderer med de behov klienter med psykiske og sociale problemer kan have. I denne undersøgelse viser det sig en betydelig overrepræsentation af behov med relation til fysiologiske/kropslige behov samt behov for sikkerhed, tryghed og aktivitet. Det ser samtidigt ud til, at der er behovsområder som ikke eller kun i meget begrænset omfang fremtræder i hjemmeplejens kommunikation og konstruktion af behov. Det drejer sig primært om behov for relationer, autonomi, deltagelse og oplevelse af mening. Undersøgelsen viser endvidere at visse behov inkluderes ikke i hjælpen begrundet i prioritering af hjælp og tid med italesættelse af en økonomisk klemme som argument for ikke-hjælp eller reduceret hjælp. Denne klemme medfører, at visse behov i klienternes hverdagsliv enten ikke inkluderes i hjælpen fra hjemmeplejen, ekskluderes eller konstrueres i en ny og reduceret form. Videre fremstår styringskoncepter som forhold, 7 8 Flodgaard, Susanne & Bjarne Rose Hjortbak: Socialt arbejde i hjemmeplejen en overset opgave? En undersøgelse af hvorledes social- og sundhedshjælpere oplever og håndterer arbejdet med klienter med psykiske og sociale problemer. Den Sociale Kandidatuddannelse (2. modul), Aalborg Universitet, 2004 Bangshaab, Jette, Susanne Flodgaard og Bjarne Rose Hjortbak 2005: (ibid. fodnote 6)\n9 9 der installerer andre værdier og interesser i hjemmeplejen som en styring overfor de behov klienter med psykosociale problemer kan have (Bangshaab 2005: 88, 90). De to undersøgelser belyser nogle aspekter vedrørende hjemmeplejens og myndighedens måde at håndtere borgernes individuelle behov og vanskeligheder i hverdagslivet, men samtidigt rejser de to undersøgelser nye spørgsmål: Giver den kommunale hjemmeplejes kvalitetsstandard for personlig og praktisk hjælp (hjemmehjælp) mulighed for at tilgodese individuelle behov og vanskeligheder i forhold til de behov, som borgeren kan have? Er der særlige grupper af borgere, der kommer i klemme i.f.t. de behov og vanskeligheder, som de har i hverdagslivet? Disse spørgsmål skal ses i forhold til servicelovens krav om at individualisere hjælpen i forhold til den enkelte borgers situation. Hvilke betingelser og muligheder er der for visitators anvendelse af sin dømmekraft i myndighedsfunktion? Det er spørgsmål som disse, at dette speciale retter blikket mod. 1.2 Hjemmeplejeområdets myndighedsfunktion Hjemmeplejen beskrives ofte i sammenhæng med ældre og benævnes derfor også ældreområdet, selv om området yder hjælp til borgere i alle aldre. Hjemmeplejen identificeres almindeligvis med hjælp til borgere i form af 1) personlig og praktisk hjælp (hjemmehjælp) og genoptræning efter Lov om social service 9 samt 2) hjemmesygepleje efter Lov om hjemmesygeplejerskeordninger 10. I dette projekt vil alene hjemmehjælpsområdet blive belyst, da hjemmesygepleje i vidt omfang omfatter lægeordinerede opgaver og ydes inden for sundhedslovgivningens rammer. Jeg vælger derfor at afgrænse begrebet myndighed til at omfatte den del, der har fokus på indsatsen på hjemmehjælpsområdet og ydelser efter servicelovens 71, uanset om ydelserne leveres af den kommunale hjemmepleje eller af en privat leverandør. Den kommunale myndighed på ældreområdet varetager desuden opgaver, der dækker andre områder end hjælp efter servicelovens 71 - fx hjælp i form af hjemmesygepleje, træning, bolig, aflastning og dagpladser, indsats for demente og tilbud om aktivering og forebyggelse (Strukturkommissionen, bind III, 2004: 177). Begrebet myndighed betyder... retten og pligten til at træffe afgørelser (Socialministeriet, 2004/a: 12). Indsatsen inden for området personlig og praktisk hjælp kan principielt belyses ved hjemmeplejens myndighedsopgaver, fx med vurdering af borgerens behov for hjælp og ved hjemmeplejens driftsopgaver, og de måder hjælpen organiseres og udøve på i praksis. Da specialet har fokus på myndighedsfunktion vil alene denne del blive belyst. De myndighedsopgaver, der kendetegner hjemmeplejen (ældreområdet), kan sammenfattes som vist i tabel 1.1 på næste side. 9 Bekendtgørelse af lov om social service. LBK nr. 280 af 05/04/2005 (Gældende). I forkortet form benævnt den i opgaven som SL. 10 Lov om hjemmesygeplejerskeordninger. LOV nr. 408 af 13/06/1973 (Historisk), senest ændret ved LOV nr. 546 af 24/06/2005 (Gældende)\n10 10 Myndighedsansvaret i ældreområdet indebære følgende ansvar og opgaver: Varetagelse af myndighedsopgaven: Denne opgave varetages kun af kommunen (forvaltningen). Fastlæggelse af serviceniveauet for alle ældre (kvalitetsstandarder) samt opfølgning herpå. Lokale forhold kan her inddrages i fastlæggelsen af indholdet og omfanget af hjælp. Fastlæggelse og tilpasning af de kommunale budgetter til ældreområdet. Informerer borgerne om hvilke former for hjælp, der ydes efter 71 og 72 samt om målsætningen og prioriteringer på området. Ansvar for at ledelse og forvaltning fagligt og kvalificeret kan implemente de lovgivningsmæssige og kommunalpolitiske beslutninger. Varetagelse af det faglige og økonomiske ansvar for, at der 1) ydes hjælp og 2) for levering af hjælp, der er nødvendigt ud fra modtagerens behov. Træffe beslutning om, hvilke former for hjælp, der skal stilles til rådighed for borgerne, og hvilke kriterier kommunen (forvaltningen) skal anvende ved tildelingen og udmålingen af hjælpen. Der skal her være fokus på, at hjælpen skal have et aktiverende sigte. Træffe konkrete afgørelser om levering af hjælp, herunder opfyldelse af krav om begrundelse m.v. efter en konkret, individuel vurdering, hvor ansøgerens samlede situation bedømmes og med pligt til at inddrage alle muligheder for hjælp efter den sociale lovgivning. Levering af den hjælp, der er truffet afgørelse om. Opfølgning på hjælpen ved evt. ændringer i den enkelte borgers situation og i forhold til (for)målet med hjælpen. Tilrettelæggelse af en helhedsorienteret indsats over for målgruppen inden for lovgivningens rammer, herunder tilrettelæggelse af samarbejdet på tværs af sektorer (typisk gråzone-samarbejdet med amterne). Forsyningsansvaret for nødvendig genoptræning efter endt sygehusbehandling ligger hos amterne, mens øvrig genoptræning er et kommunalt forsyningsansvar. Opfølgning på/tilsyn med, at indsatsen over for den enkelte sker/løses i overensstemmelse med lovgivningen og kommunalbestyrelsens beslutninger om de overordnede målsætninger for ældrepolitikken. Tabel 1.1: Oversigt over myndighedsopgaver på ældreområdet (hjemmeplejen). Kilde: Strukturkommissionen (2004: 178) og Vejledning om sociale tilbud til ældre m.fl. 11 En analyse af den beskrevne række af myndighedsopgaver fører frem til, at myndigheden har ansvar for at sikre en kæde af beslutninger, der omfatter 1) en del af grundlaget for hjemmeplejeområdets virksomhed (fx implementering af lovgivning, udarbejdelse af kvalitetsstandarder), 2) udførelsen af myndighedens opgaver i form af visitering til ydelser ud fra det vedtagne grundlag og aftale af leverance af hjælpen hos den kommunale og/eller private leverandør (den driftsmæssige udførelse), 3) opfølgning på - og tilsyn med kvaliteten og serviceniveau for den leverede hjælp i forhold til lovgivningen og de kommunalpolitiske beslutninger. Hjemmeplejens myndighed har bl.a. til opgave at styre og regulere borgernes adgang til hjælp. Dermed får myndigheden karakter af at være repræsentant for det politiske system med bemyndigelse til at træffe afgørelser om hjælp på et byråds vegne. Dette sker gennem retlige og ikke-retlige styrings- og reguleringsmidler eller blandinger heraf, fx ved forbud, tilladelser, rekrutteringsstyring, styring og regulering via information og bevillinger (Dalberg-Larsen, 2001: 194). Den 11 Denne beskrivelse bygger på Vejledningen om sociale tilbud til ældre m.fl., vejl. Nr. 59 af 6. marts 1998, punkt 53 Myndighedsfunktionen og udførerfunktionen (p. 5.3 / 56, / 57-62).\n11 11 enkelte kommune styrer og regulerer således gennem dens myndighedsfunktion hvilke borgere, der kan få hjælp fx til personlige og praktiske opgaver i hverdagslivet, og hvilke opgaver hjælpen kan omfatte i forhold til de i loven fastsatte rammer for hjælp. Denne styring og regulering varetages dels af embedsmænd i forvaltningen 12, der har ansvar for implementering af lovgivningen og af de kommunalpolitiske beslutninger bl.a. gennem udarbejdelse af kvalitetsstandarder og serviceniveau (bestillerfunktion), dels af embedsmænd eller specialiserede fagpersoner, der har ansvar for at vurdere og træffe afgørelse om bevilling af hjælp efter de vedtagne kvalitetsstandarder og kriterier for bevilling af hjælp. Den enkelte fagperson (visitator) varetager således en række myndighedsopgaver, der har karakter af socialt arbejde på det strukturelle niveau, hvorimod hjemmeplejen yder hjælp og støtte på gruppe- og organisationsniveau i forhold til borgere i en kommune; den enkelte hjælper yder hjælp på individniveauet (Meeuwisse & Swärd, i Meeuwisse m.fl., 2002: 44). Socialt arbejde er således mange ting og finder sted på mange niveauer i samfundet. I denne undersøgelse bevæger det sociale arbejde sig på et strukturelt niveau, hvor betingelserne for det direkte sociale arbejde hos borgeren rammesættes. I løbet af 1990-erne er der foregået en meget omfattende omstilling af hele den offentlige sektor med reformer præget af organisations- og styringsformer fra det private marked og virksomhedsdrift. Ældreområdet har, i lighed med mange andre offentlige sektorer og virksomhedsområder, været nedslagssted for en global reformtrend, der er blevet kendt under betegnelsen New Public Management 13 (Vabø, i: Szebehely 2005: 73). Udviklingen i den offentlige forvaltnings (myndighedens) opgave og virkemåde har betydet, at der ofte er modsætninger mellem hensyn til borgerens retssikkerhed og andre krav. Generelt sagt kan der siges at være modstrid mellem kravene til en forudberegnelig forvaltning, som primært varetager hensynet til borgernes retssikkerhed, og så alle de andre krav, som man i dag stiller. Denne modstrid betyder, at alle mål ikke kan realiseres fuldt ud, og at forvaltningen derfor må søge at finde en måde at realisere mest muligt på, samtidig med at den må indse, at ikke alt kan nås, og ikke alle kan stilles tilfreds (Dalberg-Larsen, 2001: 197). Det interessante er da, hvilke krav og prioriteringer myndigheden søger at implementere og opfylde i praksis, når disse gennemfører den konkrete, individuelle vurdering af borgerens behov for hjælp. Her kan forskellige perspektiver inddrages i iagttagelsen af den offentlige myndighedens funktion, fx et Webersk perspektiv med det rationelle bureaukrati, kendetegnet ved specialiserede (myndigheds-) funktioner, regelstyring og særligt uddannede myndighedspersoner (embedsmænd) 14 og et Luhmann sk per Dalberg-Larsen (2001) definerer forvaltning som... alt det, der ikke har med lovgivningsmagt og domstole (Dalberg-Larsen, 2001: 188). NPM blev lanceret af Christopher Hood (1991) i artiklen A public management for all seasons? Sammenfattende omfatter NPM følgende elementer: 1) større vægt på styringsfrihed ( hands on management ) end på bureaukratisk regelstyring, 2) brug af standarder og præstationsmål, 3) større vægt på resultatkontrol, 4) nedbrydning af hierarkier, 5) større vægt på konkurrence, 6) større vægt på ledelseskoncepter fra den private sektor og 7) større vægt på disciplin og sparsommelighed i anvendelsen af offentlige midler. Disse kerneelementer kan sammenfattes i elementerne kontraktstyring, konkurrence og management (Almquist 2004) ( Szebehely 2005: 74-75). Disse kendetegn er beskrevet efter Max Weber - Bureaucracy - i: Sharfritz, Jay M. (2001: 73)\n12 12 spektiv for iagttagelse af sociale systemer bl.a. som organisationssystemer, der har kommunikationer af beslutninger i funktionelt differentierede systemer som sit særlige kendetegn 15. Forvaltningen i en kommune har i dag en betydelig og reelt meget afgørende indflydelse på den socialpolitik, der fx føres på hjemmeplejeområdet. Forvaltningen har... en ganske betydelig indflydelse på, hvad der kommer frem til politisk debat, og hvilke informationer politikerne får om lovgivningsspørgsmål. Men også den udvidede brug af rammelovgivning fører til øgede magtbeføjelser til forvaltningen. Forvaltningen skal jo netop aktivt løse komplekse problemer, hvis nærmere karakter det er umuligt at forudse på lovgivningstidspunktet. Og man må ofte af politiske grunde tildele forvaltningen bredt eller uklart formulerede opgaver, hvor mange målsætninger opstilles uden nogen prioritering. Derfor bliver det reelt inden for forvaltningen, at den konkrete politik fastlægges (Dalberg-Larsen, 2001: 199). Ud fra dette perspektiv på forvaltningens eller myndigheds rolle bliver det vigtigt at søge indblik i, hvorledes myndighedspersoner håndterer den indflydelse eller magt, som de har i forhold til håndtering af kravene til vurderingen af borgeren ved behov for hjælp. Et af de steder, dette aspekt viser sig, er i diskurser om forholdet mellem den enkeltes ansvar og samfundets ansvar ved behov for hjælp - et forhold, der afspejler opfattelser af velfærdsstatens rolle. 1.3 Behov for hjælp - den enkeltes og samfundets ansvar Borgerens muligheder for at få hjælp, fx fra hjemmeplejen, er tæt knyttet til den måde vi betragter henholdsvis den enkelte og samfundets rolle og ansvar i situationer, hvor der opstår sociale problemer 16. Jeg har derfor valgt at belyse nogle aspekter om forholdet mellem velfærdsstaten 17 og hjælp. Dette gør jeg ved at tage udgangspunkt i den danske velfærdsmodel og sætte nogle spor af problemløsningsopfattelser i hjemmeplejens og ældreområdets historie 18 i spil over for denne model for at belyse nogle aspekter mellem staten, den enkelte borger og leverandører af hjælp Vedr. det Luhmann ske perspektiv henvises der til afsnit 4 om undersøgelsens perspektiv og analysestrategi. En definition på sociale problemer er formuleret af Rubington & Weinberger (1995). Denne definition siger, at et socialt problem er an alleged situation that is incompatible with the values of a significant number of people who agree that action is needed to alter the situation (Rubington 1995: 4). Der vil ud fra dette perspektiv på sociale problemer være enighed om, at der er behov for handling eller, at situationen eller vilkårene bør ændres gennem en (kollektiv) indsats, fx i form af personlig og praktisk hjælp til klienten fra den kommunale hjemmepleje. Dette skal ske i lyset af en påstået situation, hvorved man definerer, at der er tale om et problem, der er uforenelig med værdier i befolkningen.. I anvendelsen af begrebet velfærdsstat lægges der vægt på statens eller det offentliges rolle. Denne opfattelse er under forandring, hvilket bl.a. kan iagttages i Velfærdskommissionens rapport Fremtidens velfærd - vores valg (2005). Her siger man, at Det danske velfærdssamfund forener tryghed, velstand og udfoldelsesmuligheder for den enkelte. Det er en konsekvens af den måde, vi har indrettet os på. Alle bærer - i fællesskab - ansvar for hinanden og i særdeleshed for de svagere grupper (Velfærdskommissionen, 2005:1). Der tales her om velfærdssamfundet, og at alle i fællesskab bærer et ansvar for hinanden, især for de svage grupper. Beskrivelsen af adgangen til hjælp set i lyset af hjemmeplejens og ældreområdets historie bygger overvejende på læsning af følgende kilder: Hansen (2005: 43-66), Dorthe Høeg i: Brockenhuus-Schack (2003: 11-16), Dahl (2000: , , 201, ) og Erhvervsministeriet (1995: , ).\n13 13 Den danske velfærdsstatsmodel er karakteriseret ved en høj grad af økonomisk tryghed med gratis adgang til et omfattende udbud af offentlig service (institutionel velfærdsstat), finansieret via skattesystemet og for visse ydelser en vis egenbetaling/brugerbetaling. De fleste ydelser er alene afhængige af bopæl (medborgerskab) og ikke af optjente rettigheder på arbejdsmarkedet (universel velfærdsstat) i et samfund karakteriseret af en toforsørgerfamilie med ligestilling mellem kønnene på arbejdsmarkedet og en forsørgelsesforpligtigelse, der alene omfatter ægtefællen og børn under 18 år (Plovsing, 2004:9-10). Den danske model er en velfærdsstat, som i vid udstrækning er baseret på lighed og tryghed skabt via en stor offentlig sektor (Plovsing, 2004: 9). Plovsing definerer således velfærdssamfundet som et samfund, der søger at sikre borgerne tryghed via en kombination af en statslig (offentlig), markedsorienterede systemer med brugerbetaling og obligatoriske eller frivillige forsikrings- eller opsparingsordninger samt civile systemer med ansvar for hjælp i familien, netværk samt private og frivillige organisationer (Plovsing, 2004:11). Begyndelsen til den ovenfor beskrevne velfærdsstat går tilbage til anden halvdel af 1800-tallet i forbindelse med overgangen til fri markedsøkonomi og (industriel) kapitalistisk produktion (Ketscher, 1998: 27). Jeg vælger imidlertid her at belyse den del af de historiske spor af hjemmehjælpsområdet, der strækker sig fra 1949 med loven om husmorafløsning, og de dertil knyttede opfattelser af sociale problemer og løsninger på behov for personlig og praktisk hjælp 19. Årstal Historisk begivenhed Problemløsningsopfattelse 1949 Indførelse af midlertidig hjemmehjælp gennem loven om husmoderafløsning (lov nr. 175 af 12. april 149) 1952 Revision af lov om husmoderafløsning (lov nr. 234 af 7. juni 1952) 1958 Lov om ændring af folkeforsikring (lov nr. 100 af 18. april 1958) 1962 Socialministeriet udsender cirkulære om uddannelse af husmoderafløsere (Cirkulære 79 af 30. marts 1961) 1963 Revision af lov om husmoderafløsning (lov nr. 153 af 24. april 1963) 1964 Lov om omsorg for invalidepensionister og folkepensionister: Hjemmehjælpen begynder at overtage husmoderafløsningsordningen og kommunerne pålægges at etablere hjemmehjælp senest 1. april Lov om husmoderafløsningsordning og om hjemmehjælp samles i en lov. Cirkulære om uddannelse af hjemmehjælpere udsendes. Løsning af de problemer, der typisk opstår når en husmoder bliver syg samt pasning af syge børn. Var kun et tilbud i de større byer, og for de hårdest ramte hjem; økonomisk årligt stillede eller enlige kvinder med børn. Begyndende krav til uddannelse og krav om længerevarende beskæftigelse med husligt arbejde. Uddannelseskravene fjernes og aflønning reduceres tilsvarende. At yde hjælp til den daglige husførelse til forskelligt arbejde, som det kunne volde svækkede pensionister vanskeligheder selv at udføre således, at de kunne forblive i eget hjem, hvis de ønskede det. Undgå indlæggelser på sygehus og reducere forsørgelsesudgifter til enlige kvinder (beskæftigelse). Tilbud om uddannelse i arbejdstiden mod en vis lønreduktion under uddannelsen. Husmoderafløsning finder alene sted i private hjem, når der ifølge rekvisition fra lægen eller jordemoderen midlertidigt var behov for støtte i forbindelse med sygdom, barsel eller rekonvalescens (normalt kun i 14 dage). Øget udbygning med institutioner med oprettelse af plejehjem i 1960 erne og 1970 erne for at dæmme op over for det stigende antal af ældre med plejebehov. Udbygning af hjemmeplejen for at de ældre kan forblive i eget hjem længst muligt. Den enkeltes behov og den ældre generation italesættes. Husmoderafløsning i hjem, der midlertidigt har behov for bistanden pga. sygdom, barsel og rekonvalescens. Hjemmehjælp til invalide- og folkepensionister med mere varigt behov for hjælp. Lejlighedsvis afløsning (aflastning) af personer, der passer et barn med fysisk eller psykisk lidelse i hjemmet. 19 Da jeg senere i projektet har valgt at inddrage Niklas Luhmanns systemteori og analysestrategier får historien også en vigtig plads. Dette skyldes det forhold, at når intet er nødvendigt og alt er kontingent, bliver historien vigtig Hvad der er muligt afhænger af hvad der har struktur. Og struktur har udviklet sig historisk, uanset om de bevares eller forandres (Thyssen i: Luhmann, 1997: 9).\n14 Lov om social bistand (Bistandsloven) erstatter husmoderafløsningslovens bestemmelser om hjemmehjælp endeligt. Med bistandsloven gennemføres bl.a. følgende ændringer: - obligatorisk uddannelse af hjemmehjælpere - hjælpen kan ydes uden lægerekvisition m.v. - midlertidig hjælp skal revurderes efter 3 uger - varig hjemmehjælp kan tildeles alle borgere - lejlighedsvis afløsning i hjemmet, ved pasning af en voksen / barn, med fysisk eller psykisk lidelse - tilskud til hushjælp, som borgeren selv antager Ældreboligloven vedtages (LBK nr. 907 af 26/09/2005) Mulighed for praktisk hjælp og pleje efter den enkeltes individuelle behov og ikke som standardiserede eller uniforme plejehjemstilbud Reform af uddannelsen til hjemmehjælper med skabelse af social- og sundhedsuddannelserne. Reduktion af antallet af forskellige faggrupper og etablering af færre, men bredere og længerevarende uddannelser. Revideret flere gange siden, bl.a. i Krav om aftaleskemaer. Krav om skriftlighed i afgørelser om hjælp, der skal sikre borgeren legitime fordringer på de aftalte ydelser Lov om social service vedtages (lov nr. 454 af 10/06/ 1997) 1998 Endelig revideret version af Fælles sprog på ældre- og handicapområdet (oktober 1998) 1999 Krav om udarbejdelse af kvalitetsstandarder for hjemmeplejen i den enkelte kommune.(lov nr af 29/12/97). Flere valgmuligheder for, at andre end kommunen kan varetage hjælpen (borgeren udpeger og antager/ansætter sin egen hjælper). Standardiseret kategorisystem med funktionsvurdering og detaljeret ydelseskatalog. Styrke dialogen mellem borgerne og myndigheden, synliggør rettigheder og lette kommunikation af de retmæssige krav til leverandøren, synliggør de politiske beslutninger af serviceniveauet og bidrage til styring af området og kommunikationen med leverandørerne Lov om fleksibel hjemmehjælp (i Lov om social service). Mulighed for øget fleksibilitet ved at kunne inddrage borgeren i fastlæggelse af ydelserne ved at kunne bytte visiterede ydelser med aktuelle, individuelle behov Frit valg af ældre- og plejebolig. Øgede valgmuligheder af egen, egnet bolig Ret til erstatningshjælp (i Lov om social service). Øger borgernes sikkerhed for levering af den aftalte hjælp Lov om frit valg af leverandør træder i kraft (lov nr. 318 af 05/05/2004). Sikre borgeren valgmuligheder mellem flere, godkendte leverandører (myndiggørelse) af borgeren. Indførelse af markedslignende drifts- og konkurrenceforhold mellem leverandører. Tabel 1.2: Spor af hjemmeplejens (ældreområdets) historie og problemløsningsopfattelser (Kilde: se note 18) I denne kondenserede historiske beskrivelse af hjemmeplejens eller ældreområdets historie (tabel 1.2 ovenfor) fremtræder der opfattelser af sociale problemer og løsninger heraf, der kan sammenfattes på følgende måde: Ved sygdom, barsel eller alderdomssvækkelse kan den enkelte borger (i første omgang husmoderen) have vanskeligheder med selv at varetage hverdagslivets personlige og praktiske opgaver, hvorfor der kan være behov for hjælp fra en kommunal hjemmepleje i form af hjælp til personlige og praktiske opgaver, som borgeren (husstanden) ikke selv kan løse. Hjælp til personlige og praktiske opgaver i hjemmet har først og fremmest et omsorgsmæssigt sigte, fx over for ældre, der pga. alderdomssvækkelse ville have vanskeligt ved at forblive i eget hjem. I anden række medvirker hjælpen til, at den syge eller svækkede ældre ikke behøver indlæggelse på sygehus pga. behov for pleje og, at borgere med behov for hjælp kan forblive længst muligt i eget hjem eller flytte i en egnet ældre- eller plejebolig. Hjælpen forandrer sig over denne periode på næsten 50 år fra en rutinepræget indsats mod en større grad af individualisering og fleksibilitet i.f.t. den enkelte borgers behov og ønsker. I den sidste del af perioden åbnes der op for øgede valgmuligheder for den enkelte borger i.f.t. leveringen af hjælpen - først med muligheden for privat antaget hjælp, senere med en\n15 15 markedsgørelse af hjælpen, hvor borgeren kan vælge mellem såvel offentlige som private leverandører af hjælp. Der sker ligeledes i den sidste del af perioden en skærpelse af de retssikkerhedsmæssige krav i form af krav til dokumentation, adskillelse af myndighedsopgaver og udføreropgaver og sikkerhed for levering af den bevilgede hjælp. Endelig øges kravene til medarbejdernes (hjælpernes) kompetencer, hvorfor der stilles øgede krav om uddannelse. Denne karakteristik af hjælp til personlige og praktiske opgaver afspejler alle de kendetegn, som jeg har redegjort for ovenfor i forhold til den danske velfærdsstatsmodel. Der er her tale om en hjælp, der skal sikre alle borgere med bopæl i Danmark (universel) hjælp til personlig pleje og praktiske opgaver i hjemmet ved sygdom, barsel og alderdomssvækkelse og dermed en høj grad af tryghed i hverdagslivet. Hjælpen bygger på et lighedsprincip, hvor alle borgere har ret til hjælp, når denne ikke selv er i stand til at løse eller varetage personlige behov og nødvendige praktiske opgaver i hjemmet. Hjælpen bevilges og kan leveres af såvel den offentlige sektor selv, en af borgeren privat antaget hjælper eller en privat virksomhed, der er godkendt af kommunen. Trygheden i dette system skabes endvidere gennem en overvejende skattefinansieret hjælp og muligheden for at opretholde toforsørgerfamiliestrukturen. Anvendes Klausens model med normative vektorer - stat, marked og civilt samfund 20 (Klausen, 1999: 16-18) i en analyse af den ovenfor beskrevne udvikling på hjemmehjælpsområdet viser der sig indikationer af, at (velfærds-)statens rolle som omsorgssystem indskrænkes i forhold til opfattelser af hjælp som en vare borgeren som bruger kan få leveret i et marked, der skal løse den enkeltes individuelle behov på en måde, der tager hensyn til dennes individuelle ønsker, værdier og moralbegreber (civilt samfund). Denne udvikling kan betragtes som en forbedring af samfundets service over for borgerne - især borgere med ressourcer til at benytte sig af og stille krav i dette velfærdssystem. Om dette velfærdssystem kan opfylde behov og forventninger til personlig og praktisk hjælp hos de grupper, som Velfærdskommissionen benævner som de svagere grupper kan der stilles spørgsmål ved. Socialt arbejde i hjemmeplejen - her med personlig og praktisk hjælp - har som opgave at yde omsorg for, at borgere, der ikke selv kan varetage egne personlige behov og praktiske opgaver i hjemmet, får hjælp hertil på en måde, hvor borgerens manglende funktionsevne støttes eller afhjælpes og i videst mulig omfang vedligeholdes eller forbedres i forhold til borgerens visioner om det gode liv. Inspireret af Meeuwisse & Swärd er der tale om socialt arbejde som en virksomhed, 20 Klausen (1999) beskriver stat, marked og civilsamfund som tre normative vektorer eller rationaler/tænkemekanismer. Stat omfatter love og regler som fx kvalitetsstandarder fastsat politisk (centralt eller lokalt), marked knytter sig til borgernes forventninger om, at personlig og praktisk hjælp er varer, der kan knyttes bestemte forventninger til (fx muligheden for valg mellem flere leverandører) og civilt samfund, der rummer det enkelte individs (borger og visitator) normer, værdier og emotionelle rationalitet, fx den faglige omsorg og visitators personlige værdier samt borgerens forventninger til individualisering af hjælpen.\n16 16 hvor omsorg er en bærende aktivitet, organiseret i hjemmeplejen inden for en velfærdsstats rammer. Arbejdet udøves på forskellige niveauer af professionelle aktører - i denne undersøgelse visitatorer, der varetager en myndighedsfunktion (strategisk/taktisk niveau) og med stor indflydelse på nogle vigtige betingelser for omsorg på det udførende niveau (Meeuwisse, 2002: 41-45). 1.4 Vurdering af borgerens behov nogle spørgsmål Denne undersøgelse sætter lys på visitator og visitationsprocessen for at belyse, hvorledes den konkrete, individuelle vurdering af borgerens behov og vanskeligheder i hverdagslivet håndteres i en myndighedsfunktion. Det er i dette spændingsfelt mellem grundlaget for vurderingen og den konkrete afgørelse om hjælp, at myndighedsfunktionens institutionelle logikker udkæmper en diskursiv kamp om plads, indflydelse og i sidste ende magt i myndighedens sociale praksis. Der ville kunne anlægges et tilsvarende perspektiv på forholdet mellem afgørelse om hjælp, udførelse og faktisk leveret hjælp, hvorved borgernes oplevede håndtering af den bevilgede hjælp vil fremtræde, men dette perspektiv er imidlertid fravalgt her. De spørgsmål, som dette kapitel rejser, er især: Vurderinger af borgerens behov og vanskeligheder nogle spørgsmål: Er hjemmeplejens myndighedsfunktion i stand til at vurdere borgernes behov/vanskeligheder og træffe afgørelser om hjælp på en sådan måde, at kravene om individualisering tilgodeses samtidigt med, at grundlaget for hjælpen i stort omfang er standardiseret? Finder der i praksis en konkret, individuel vurdering sted af borgerens behov for hjælp i forhold til de vanskeligheder, som borgeren kan have i hverdagslivet? Hvori består mulighederne for udfoldelsen af en etisk og faglig funderet dømmekraft i vurderingen af borgerens behov og vanskeligheder i hverdagslivet som grundlag for afgørelsen om hjælp? Formår hjemmeplejens myndighedsfunktion (visitatorerne) at anvende sin institutionelle indflydelse eller magt ved implementeringen af lovgivningen i praksis til på den ene side at tilgodese borgerens behov for hjælp og på den anden side at styre/regulere borgernes adgang til hjælp? Skaber myndighedsfunktionen alene problemidentiteter hos borgerne eller klienterne, der kan rummes inden for de dominerende institutionelle logikker i hjemmeplejen? Rummer de samtidige styringskrav og krav til individualisering af hjælpen indlejrede paradokser i praksis, der svarer til andre felter inden for socialt arbejde? Rummer de problemløsningsopfattelser, som hjemmeplejens myndighedsfunktion anvender, muligheder for at sikre hjælp til borgernes konkrete, individuelle behov og vanskeligheder i hverdagslivet samtidigt med, at opsættes detaljerede standarder for hjælp i praksis? Tabel.1.3: Konklusioner på indledningens refleksioner vedr. undersøgelsens grundlag. De beskrevne afsnit og spørgsmål i dette afsnit indgår som afsæt i formuleringen af undersøgelsens problemformulering. Hermed har jeg søgt at gøre synligt for læserne af undersøgelsen, hvilke refleksioner og forforståelser undersøgelsen tager afsæt i - refleksioner og forforståelser, der senere udvides med mine mere teoretiske forforståelser i undersøgelsen - nemlig i form af anvendte teorier og begrebsopfattelser i afsnit 6.\n17 17 2. Problem og problemanalyse I dette afsnit vil jeg redegøre for undersøgelsens problemfelt, ledende antagelser og problemformulering. Problemformuleringen udfoldes herefter i en analyse af de enkelte elementer og sættes ind i en ramme for forskningsprocessen. Endelig afsluttes afsnittet med en beskrivelse af undersøgelsens formål. 2.1 Undersøgelsens problemfelt og antagelser Problemfeltet for denne undersøgelse er den kommunale myndighedsfunktion på hjemmeplejeområdet, der i dag er præget af diskurser fra en organisationsretning med fællesbetegnelsen New Public Management (NPM). Det gælder såvel for visitationsprocessen, og dermed for adgangen til hjælp, som for selve udførelsen af hjælpen og dermed det sociale arbejde hos borgerne (klienterne) på hjemmeplejeområdet. En stigende bureaukratisering og retliggørelse af visitationsprocessen medfører øget fokus på visitators anvendelse af viden og kompetencer i visitationsprocessen som det sted, hvor visitator udfolder sin faglige analyse og vurdering af borgernes behov og vanskeligheder i hverdagslivet. Denne udvikling kan bl.a. stille spørgsmål ved mulighederne for og betydningen af at praktisere en etisk og faglig funderet dømmekraft i myndighedsarbejdet ud fra socialretlig retfærdige normer i velfungerende institutioner, der kan støtte borgerne i realiseringen af det gode liv. 21 Denne undersøgelse tager afsæt i tre ledende antagelser (spørgsmål), som jeg rejser med relation til det beskrevne problemfelt og mine indledende refleksioner i det foregående afsnit: Er der i praksis et paradoks i visitationsprocessen mellem på den ene side borgernes forventninger til en individualiseret hjælp og servicelovens krav om en konkret, individuel vurdering af den enkeltes behov og vanskeligheder i hverdagslivet, og på den anden side ældreområdets tiltagende bureaukratisering og centralisering af myndighedsfunktionen, hvor fokus i stigende grad rettes mod økonomi-, mål- og resultatstyring, sikret gennem managementorienterede styringsstrukturer, standardisering og markedsgørelse af hjælpen? Eksisterer der i praksis et ureflekteret problem i, at myndigheden (visitator) ikke har en klar og fælles (italesat) forståelse af, hvad der menes ved en konkret, individuel vurdering af borgerens behov og vanskeligheder i hverdagslivet? 21 Begreberne etisk og faglig funderet dømmekraft i myndighedsarbejdet, ud fra socialretlige retfærdige normer i velfungerende institutioner, der kan støtte borgeren i realiseringen af det gode liv er dels inspireret af Peter Høilunds (2000) socialretsfilosofi og Paul Ricoeurs vision om arbejdet som professionel i en institution. Disse begreber vil blive uddybet i afsnit 6 om undersøgelsens teoretisk forforståelse og anvendte begreber.\n18 18 Medvirker visitator igennem visitationsprocessen til at konstruere problemidentiteter hos borgerne, der kan rummes inden for myndighedens organisatoriske logikker, og dermed ekskluderer eller overser problemidentiteter, der ikke falder her inden for? I centrum for undersøgelsen er iagttagelse af visitator og visitationsprocessen, der på den ene side skal håndtere borgerens behov og forventninger, på den anden side skal opfylde lovgivningens krav til vurdering af borgerens behov for hjælp og på den tredje side skal håndtere disse behov og forventninger inden for myndighedens dominerende logikker. Der er således tale om, at undersøgelsen eller iagttagelsen har udgangspunkt i myndighedsfunktionen i forhold til ydelser fra hjemmeplejen i form af personlig og praktisk hjælp og den komplekse situation såvel borgere som visitatorer befinder sig i. 2.2 Problemformulering På baggrund af de refleksioner, der er redegjort for i indledningen og de ovenfor beskrevne refleksioner over problemfelt og antagelser, består problemformuleringen for dette speciale i følgende forskningsspørgsmål: Hvorledes håndterer 22 visitator på hjemmeplejeområdet 23 kravene i visitationsprocessen om en konkret, individuel vurdering af borgerens personlige og praktiske behov og vanskeligheder i hverdagslivet inden for en organisatorisk kontekst præget af tænkningen fra New Public Management-teorien 24? Undersøgelsen vil belyse den ovenfor beskrevne problemformulering ved iagttagelse af visitationsprocessen i myndighedsfunktion i relation til følgende delspørgsmål: Iagttagelsespunkter (delspørgsmål): 1. Hvorledes fremtræder visitators anvendelse af dømmekraft? 2. Hvorledes fremtræder visitators anvendelse af socialrettens bestemmelser? 3. Hvorledes fremtræder visitators omsorg for borgerens situation? 4. Hvorledes fremtræder de kontekstuelle betingelser og muligheder i hjemmeplejens myndighedsfunktion i visitationsprocessen, således som visitator udfolder denne? I min problemformulering og de efterfølgende delspørgsmål bruger jeg begrebet håndterer som udtryk for handlinger og begrebet fremtræder som udtryk for kommunikationer af kommunikationer, der kan iagttages. Visitators handlinger vil imidlertid ofte have karakter af meddelelseshandlinger, der har kommunikativ karakter, hvorfor der vil være en vis overlapning i denne begrebsanvendelse. Som beskrevet i afsnit 1.2 har jeg valgt at anvende begrebet hjemmeplejen frem for fx ældreområdet, da denne undersøgelse tager sigte på ydelser efter servicelovens 71, der kan identificeres ved hjemmeplejen (leveret af kommunal eller af privat leverandør). New Public Management-teorien blev, som tidligere beskrevet i note 12, lanceret af Christopher Hood i Der er imidlertid ikke tale om én teori, men mange forskellige bidrag til en organisatorisk tænkning, der er kendetegnet ved de principper, som Hood beskrev i 1991.\n19 Problemformuleringen og de beskrevne iagttagelsespunkter i undersøgelsen kan også illustreres på følgende måde: 19 Anmodning Afgørelse / bevilling om hjælp VISITATIONSPROCESSEN af hjælp Dømmekraft Rets- Omsorg Kontekst??? anvendelse Fig. 2.2: Iagttagelsespunkter i den proces, der udfolder sig fra borgerens anmodning om hjælp til evt. bevilling af hjælp (egen illustration). Der er således tale om en undersøgelse, der på udvalgte iagttagelsespunkter iagttager den proces, der udfolder sig fra borgeren henvender sig med en anmodning om hjælp, til visitator som myndighedsperson har truffet afgørelse om evt. bevilling af hjælp til borgeren eller revurderet allerede bevilget hjælp. De nævnte punkter er ikke udtryk for en lineær proces, og der ville også kunne vælges flere og andre iagttagelsespunkter til besvarelse af det rejste forskningsproblem, fx borgerens oplevelse og kommunikationsprocessen. Disse er imidlertid fravalgt af hensyn til afgrænsning af undersøgelsen, da jeg mener de udvalgte iagttagelsespunkter kan give et svar på forskningsproblemet Problemformuleringens elementer og forskningsprocessen I ovenstående problemformulering rejser jeg et spørgsmål, der udspringer af praksis og derfor søges besvaret i og for praksis. Det betyder, at jeg vælger at gennemføre en empirisk undersøgelse, hvor det empiriske materiale analyseres og diskuteres sammen med udvalgt teoretisk viden. Det centrale begreb i problemformuleringen med metodologisk betydning er begrebet håndterer, der sigter til visitators praksis eller handlinger i visitationsprocessen i myndighedsfunktion. De handlinger, visitator udfolder i visitationsprocessen, finder sted i en form, som jeg vælger at betegne som kommunikationer (sproglige, ikke-sproglige og skriftlige) af borgerens behov og vanskeligheder i hverdagslivet, og udfolder sig inden for de kontekstuelle betingelser og muligheder, der er for bevilling af hjælp i myndigheden som system. Den optik, jeg betragter visitators kommunikative håndtering af vurderingen af borgerens behov og vanskeligheder, er inspireret af og tager afsæt i en konstruktivistisk videnskabsteoretisk position og betragtes i et systemteoretisk og post-moderne perspektiv. Undersøgelsen trækker endvidere på elementer af en hermeneutisk position i tilvirkningen af empiriske materiale. Med dette\n20 20 udgangs-punkt arbejder jeg med en kvalitativ tilgang, der dels har afsæt i mine personlig-faglige og teoretiske forforståelser og begreber, dels analyserer det empiriske materiale ved hjælp af diskursive 25 analysestrategier, inspireret af Niklas Luhmann. Med min inddragelse af teorier, og derigennem valg af bestemte teoretiske forforståelser i analysen af det empiriske materiale, får undersøgelsen et overvejende deduktivt tilsnit (Olsen, 2002: 64). Der vil dog blive anvendt en vis induktiv tilgang gennem åbenhed over for empirien og evt. nye, overraskende kommunikationer. Når jeg vælger at tage afsæt i en konstruktivistisk tilgang, hvor den grundlæggende præmis er, at viden og den sociale virkelighed er konstrueret, er det begrundet i en opfattelse af, at visitators kommunikationer konstituerer, produceres og reproduceres i det sociale system, der udgøres af hjemmeplejens myndighedsfunktion. Jeg anvender her bevidst begrebet kommunikationer begrundet i, at jeg iagttager myndighedsfunktionen som et socialt system - nærmere bestemt et organisationssystem - og, at... sociale systemer er autopoietiske 26 systemer, der fortløbende producerer kommunikation ud fra kommunikation (Kneer, 2002: 84). I denne optik vil visitators handlinger være synonyme med kommunikationer og tilskrives visitator som vedkommendes handlinger i form af såkaldte meddelelseshandlinger. Jeg anvender endvidere begrebet iagttagelse. Dette begreb er inspireret af det systemteoretiske perspektiv, som jeg vælger at belyse undersøgelsens problemformulering ud fra. Her er jeg inspireret af Luhmanns teori om sociale systemer, der argumenterer for, at sociale systemer er iagttagende systemer (Kneer, 2002: 99). Valget af Niklas Luhmann som systemteoretiker begrundes med, at Luhmann iagttager systemers måde at iagttage og kommunikere på og ikke den enkelte aktør eller det enkelte individ. Dermed bliver det systemet (hjemmeplejens myndighedsfunktion), der taler og ikke den enkelte professionelle aktør. Det post-moderne perspektiv inddrages igennem undersøgelsens fokus på nedslag af en organisatorisk tænkning eller logik på myndighedsområdet, der er kendetegnet ved fokus på økonomi-, mål- og resultatstyring. Her vil den globale reformtrend, der er kendt under betegnelsen New Public Management, blive inddraget i analysen af myndighedens kontekstuelle betingelser og muligheder (Vabø, i: Szebehely 2005: 73). Hjemmeplejeområdets myndighedsfunktion er valgt som genstandsområde, og jeg vælger her at inddrage iagttagelser fra visitators praksis af kommunikationer i form af dømmekraft, retsanvendelse, omsorg og kontekstuelle betingelser og muligheder, idet jeg antager, at disse kommunikationer som iagttagelsespunkter kan medvirke til at belyse, hvorledes visitator håndterer kravene om en konkret, individuel vurdering af borgerens behov for personlig og praktisk hjælp Niklas Luhmann anvender ikke selv diskursbegrebet. Når jeg anvender dette begreb er det inspireret af Andersen (1999) og begrundes i undersøgelsens optik, der iagttager kommunikationer af meninger og forskelle. Luhmann definerer autopoietiske systemer som sociale systemer, der skaber sig selv og alt, hvad det består af og hele tiden skaber kommunikation af kommunikation (Andersen, 1999: 124; Kneer, 2002: 95).


Sælger af Bilindretning – Sønderjylland/Fyn - 1026254 | Jobindex\nJobannonce: Sælger af Bilindretning – Sønderjylland/Fyn\nDu får ansvaret for salget af vores produkter til bilindretning, til såvel eksisterende som nye kunder. Kunderne er indenfor mange forskellige brancher dog primært håndværksbranchen.\nSom sælger af vores bilindretningsløsninger, bruger du størstedelen af tiden på selve salget. Da du er ansvarlig for hele opgaven fra start til slut, er det dog også en naturlig del af dagligdagen, at du varetager forskellige opgaver i forbindelse med forberedelse og opfølgning, samt at du kan tegne de rette løsninger for vores kunder.\ngrundig introduktion og oplæring den første periode\ninvolvering i strategien for området\nløbende praksisnær uddannelse, hvor du udvikler dig som sælger\nSikker grundløn og mulighed for præstationsafhængig løn samt pensionsordning\nKontorassistent med flair for ordrebehandling og god kundeservice\nField Sales Representative\nBliv assurandør i Codan - og bliv kollega med de bedste privatassurandører i branchen!


Dokumenteret: Hunulv i Vestjylland | TV MIDTVEST\nDokumenteret: Hunulv i Vestjylland\nVejen for ulveyngel er banet, efter en hunulv er blevet dokumenteret sammen med en han på et videoklip.\nDanmarks første dokumenterede hunulv er kommet til landet fra Tyskland. Foto: Naturhistorisk Museum Aarhus\nUlven er her. Nu også en hun. Og den er kommet for at blive. Det har forskere og frivillige endegyldigt fastslået. Senest dokumenterede tilfælde er en hunulv i Vestjylland, som er indvandret fra Tyskland – nærmere bestemt Göritz-Klepzig-koblet sydvest for Berlin. Det skriver Naturhistorisk Museum i Aarhus i en pressemeddelelse.\nTilbage i februar fremlagde Naturhistorisk Museum Aarhus og DCE-Aarhus Universitet billeder og videomateriale fra vildtkameraer, som antydede forekomsten af et ulvepar i Vestjylland. Nu har tyske eksperter så fastslået, at der er tale om to ulve sammen på den nye videooptagelse. Derudover har også uafhængige DNA-prøver været med til at identificere hunnens identitet.\nDermed er der tale om Danmarks første ulvepar. Og der går sandsynligvis ikke længe før parret formerer sig.\n- Selv hvis det første ulvepar skulle vise sig ikke at få unger, må man forvente at nye hunulve vil indvandre til Danmark i de kommende år som følge af den generelle bestandsvækst i den centraleuropæiske ulvebestand. Det er derfor forventeligt, at flere ulvepar vil etablere sig i Jylland inden for de kommende fem år, vurderer seniorforsker Peter Sunde, DCE-Aarhus Universitet i en pressemeddelelse.\nHannens identitet ukendt\nDer er endnu ikke fundet DNA-materiale af tilstrækkelig høj kvalitet til at kunne endegyldigt fastslå, hvilket individ der er tale om. Derfor kan Naturhistorisk Museum ikke fortælle, om ulven er identisk med de tre hanulve, der i forvejen er dokumenteret i perioden 2013-2016 i Danmark.\nIfølge Naturhistorik Museum plejer hanulve at efterlade sig tydlige ekskrementer rundt i skovområder. Forskerne har dog allerede nu en formodning om, at hanulven bærer samme kodenavn, som ”den midtjyske hanulv”, som blev registreret op til to gange om måneden i perioden juli 2015 til august 2016.\nDermed er der siden 2012 identificeret fem forskellige ulveindivider i Danmark: fire hanner og én hun.\nHvis man ser godt efter, er der to ulve i klippet. Den første forsvinder hurtigt ud af billedet i venstre side.


Viser indlæg fra januar, 2012\nVar forbi Hallandsgade i dag. Forbi den dejligste butik i København, hvor der forhandles lækkert garn og skænkes hyggelig snak og varme smil: Rasmillas Garn , naturligvis :-) Fandt nemlig en rest yndlingsgarn i Café Latte fredag aften, mens jeg ledte desperat i mine kasser efter garn, opskrifter, inspiration - et eller andet til at aflaste mig fra 50'er capen og dens 400 m pr. pind! Og med Café Latten (dobbelt-tråd) og en pind 4,5, fandt jeg February Lady Sweater - og begyndte straks. Det var en god start og jeg måtte selvfølgelig have tanket garn, før jeg ville komme for godt i gang. Derfor min tur til Hallandsgade.. Og så kom der naturligvis også lidt ekstra garn i kurven og en pind og lidt luksus uld-vaske-middel.. February føles god allerede: Nå ja - og maskemarkører.. Hvad er det for noget med dem? De forsvinder lissom bare med tiden. Og her stod jeg og skulle bruge 8, og havde kun to i boksen.. Og det med snor.. det kan ikke rigtig måle sig med lækre perler\nSøndag var en super-dag på flere måder.. udover almen stille famile-hygge-sysler-og-samvær, fik jeg: 1. Løbet 4 km - længste strækning ever! 2. Færdiggjort blonden på mit Yndlingssjal - og dermed også færdiggjort sjalet :-) Har lavet sjalet 60 masker større end opskriften angiver, for at få det .. ja, større og mere sjal end tørklæde :-) Det kræver ikke mere end ét nøgle ekstra af bund-farven - og så har man alligevel rester tilbage (af alle farverne). Jeg er vild med det! Færdigt, skyllet op og strakt ud i går. I brug i dag.. Har nu en del lækre rester af Yndlingsgarnet, både fra dette og fra sjalet til min Mor . Det må jeg da kunne få noget godt ud af.. jeg er sikker på, at idéen nok skal dukke op.\nMange og store liljer pryder mit køkken-alrum og min strikkekrog.. Jeg bliver så forkælet af ham jeg elsker :-) Jeg hækler firkanter for tiden..\nEfter at have læst Signest indlæg forleden, tænkte jeg over det der med bagsiden af strik.. For jeg har nemlig også fået at vide, at når der strikkes fler-farve-strik, så skal bagsiden være lige så smuk som forsiden. Jeg har fået det fortalt at min norske svigermor, der jo som norsk kvinde har haft pinde, uld og fler-farve-strik mellem fingrene fra barnsben. Mindste-manden har fået en ny gense fra hans norske sted-farmor (og denne er selvfølgelig også et mesterværk!). Og den har hængt på ham siden han fik den i julen :-) Og også på denne ser jeg jo tydeligt svigermors ord i praksis: Her er ikke tale om hæftede eller snoede tråde på bagsiden! Her er tale om tråde, der lægger sig perfekt i arbejdet :-) Hun er simpelthen en mester :-) Jeg forsøger selv at efterleve 'reglen'. Men jeg er mange år bagud, i forhold til at nå ovenstående standard.. Til gengæld har jeg lagt mærke til, at der i de norske mønstre sjældent er mange masker mellem farveskiftene og det er jo\nSmå vilde bogstaver\nStod i morges og så små-bitte bogstaver fordele sig i mit ansigt, som jeg smurte min Nuxe ansigtsolie ud.. Gik i stå på den der forundrede måde, og tænkte lidt over, hvor bogstaverne mon kom fra? Var der en særlig besked til mig? Og hvem fra? Kiggede heldigvis på olie-flasken før min fantasi kom for godt i gang, og fik skrevet mange lange og vigtige meddelelser.. Bogstaverne var her fra: Se hvor fint de danser, bogstaverne :-) Og nogle af dem var så løse på tråden, at de dansede lystigt videre fra flasken til fingerspidserne til ansigtets hud.. Tror nok jeg fik alle væk igen. Tror nok.. Måske har folk kunne læse mig i dag? Det er nogen gange en ekstra tanke værd - det der med, hvad der får lov at fylde i éns hoved og hvad der får lov at fare. Jeg ved ikke hvorfor, men de der små vilde bogstaver, der vil ud og frem i verden.. Dem er jeg altså helt pjattet med :-)\nArbejdsugen der åd mine timer\nSå gik der lige en uge.. Efter endt (vidunderlig) ferie, har der været fuld smæk på og arbejdsugen har slugt de fleste af mine vågne timer. Det er bare sådan det er, nogen gange. Jeg har ikke fået strikket og mærker trangen i en grad, at jeg godt ved, hvad der bliver fokus for denne weekend :-) Løbet har jeg dog fået gjort. Og jeg har også plejet ham den høje og stærke. Det er der nemlig altid tid til :-) I dag har jeg styrtet rundt på jobbet i sådan en grad, at jeg overvejede at save de høje hæle af mine støvler og tænde for min Endomondo-app, og dermed få scoret nogle nemme kilometer til min løbe-statistik. Så nu er jeg er super det-er-fredag-og-weekenden-starter-nu klar! Den er her nemlig nu. Tiden til strik og weekend, stearinlys og familie og mad der smager dejligt..


Frivillige søges til PR- og Eventgruppen i Ungdommens Røde Kors Odense - frivilligjob.dk\nFrivillige søges til PR- og Eventgruppen i Ungdommens Røde Kors Odense\nVil du være med til at gøre en forskel for unge i Odense gennem vores PR- og event arbejde og samtidig få studierelevant erfaring med eventplanlægning og PR? Så læs her, og meld dig som frivillig i Ungdommens Røde Kors.\nHvad er PR- og Eventgruppen?\nPR- og Eventgruppen arbejder først og fremmest med at skabe fokus på Ungdommens Røde Kors Odense mange aktiviteter og tilbud og tiltrække nye frivillige gennem opslag, foredrag, kulturelle events og mange andre tiltag. Herudover arbejder gruppen også med planlægning og afholdelse af små som store events, der kan bringe folk sammen og skabe gode oplevelser.\nDer vil også forekomme situationer hvor gruppen skal stå for fundraising og markedsføring af diverse events.\nDenne gruppe er vores ansigt udadtil i mange sammenhænge og præsenterer os til forskellige arrangementer. Herudover står gruppen også for at opdatere vores materiale og hele tiden komme med nye ideer til, hvordan vi som organisation kan brande os endnu bedre.\nEr idérig og kan skabe synlighed\nEr udadvendt, stabil, kreativ og engageret\nVil afholde oplæg til relevante interessenter (fx på studiestartsmesser)\nVil være sammen med børnene i forskellige aktiviteter, som for eksempel kunne være udklædning til fastelavn eller fysiske aktiviteter i et naturområde.\nVil engagere dig i planlægningen af aktiviteterne for børnene.\nGøre dit bedste for at give børnene et socialt netværk og nogle gode, sjove stunder!\nVil være med i PR og Event i mindst et halvt år og gerne længere\nVi kræver ingen relevant uddannelse eller erfaring, selvom dette ofte vil være en fordel. Det, vi kræver, er, at du har en helt særlig interesse for feltet, og at du har gode ideer at bidrage med.\nEn unik mulighed for at være med til at gøre en forskel for andre, som sætter stor pris på din tid\nPR-relateret erfaring (SoMe, nyhedsbreve, pressemeddelelser, oplæg på udd.institutioner, trykte brochurer/flyers, være med på messer m.m.)\nNye relationer, og muligheden for at knytte bånd til andre frivillige\nEn masse sjove og spændende oplevelser, som du selv kan være med til at definere og planlægge.\nMuligheden for at deltage i de mange sociale og faglige arrangementer som URK Odense tilbyder.\nErfaring og lidt ekstra at pryde dit CV med. Derudover udtalelse efter 6 måneders engagement.\nOpgavetype: Events og indsamling, Øvrige\nOpdateret den: 30.04.21


Forskellige typer af lead magneter: Del 2\nI forrige del af vores indlæg om lead magneter og forskellige typer af disse kom vi ind på nyhedsbreve, hjælpeark, bonus og rabatter som lead magnet samt tjeklister. Alle disse virker rigtig godt, hvis de opstilles korrekt på din hjemmeside.\nI dag vil vi fokusere på 6 andre typer af lead magneter. Der findes selvfølgelig mange flere typer af lead genererings værktøjer derude, som du kan gøre brug af på din hjemmeside. Men de er enten “gået af mode” lige nu eller er bare mindre effektive end dem vi har valgt at nævne i vores indlæg.\nVidste du forresten at ikke kun lead generering, men også webshop automatisering kan hjælpe din virksomhed med hurtigere at skalere og få flere salg og dermed højere profit? Hvis du ikke ved, hvad webshop automatisering er - også omtalt som automatisering af arbejdsprocesser, forretnings proces automatisering og automatiserng af arbejdsflow - så kan du læse mere om det på vores blog.\nDer er en stor mængde artikler som vil hjælpe med at guide dig gennem hele processen. Og husk at du altid er velkommen til at kontakte os og booke et møde - vi er klar til at hjælpe dig!\nLad os komme i gang og se nærmere på andre metoder til lead generering! Og hvis du gerne vil læse vores forrige del af indlægget - klik her.\nVideo trænings kursus\nDisse lead magneter er meget populære, fordi de også er nemme at læse. Der er mange brugere som ikke gider læse en masse information, og derfor har video trænings kurser en bedre effekt.\nHerudover gør denne form for lead magnet det muligt for brugerne at lære sælgeren bedre at kende, og dermed kan man opbygge en større tillid.\n"I denne gratis salgsrapport vil du lære, hvordan du gør X på 10 ekstremt effektive måder”, “En gennemført rapport der afslører 7 generelle fejl”.\nLead magneter som disse er prangende, og på grund af dette er deres værdi ikke så høj. Men selvom du vælger at gøre brug af dem, kan du godt opnå gode resultater og tiltrække en god mængde kunder.\nHer er, som med de andre lead magneter, selve tilbuddet vigtigt. Hvis du vælger et emne til din rapport som er populært og interessant for brugerne, og et der ikke er så meget information om på markedet, så kan du skabe efterspurgt lead magnet indhold.\nDenne mulighed passer specielt godt til dig, hvis der er et begrænset antal af gratis rapporter inden for din branche i dag. Hvis dit materiale er værdifuldt for brugerne, vil de med glæde oplyse deres kontaktinformationer til dig i bytte for en god rapport.\nBrugere elsker skabeloner. De fleste skabeloner opfattes af folk, som noget der er velforberedt af en professionel, og på samme tid vil det blive associeret med forfatteren.\nDu har mulighed for at finde og sætte enhver skabelon ind på din hjemmeside. Et eksempel på en skabelon kan være en skabelon som hjælper dig med at planlægge dine opslag på sociale medier - en såkaldt “content” kalender. Du kan helt enkelt oprette den og tilbyde en “social media content” kalender til dine kunder. Denne type har lige nu stor efterspørgsel blandt digitale marketings specialister.\nKontakt os hvis du gerne vil modtage en GRATIS “social media content” kalender lige nu! Den inkluderer ugentlige og månedlige skabeloner til at poste på sociale medier, indsætning af indhold og en Facebook/Linkedin/Twitter social media content kalender!\nDenne lead magnet kan være en detaljeret liste over løsninger, eller vi kan sige værktøjer, som vil være brugbare for dine potentielle kunder. Lad os sige at du organiserer support til den digitale marketings industri, hvor det forventes, at man bruger en række værktøjer:\nRegistrering af domænenavn,\nlink analyserings værktøj,\neCommerce platforme, osv.\nAt finde gode løsninger og redskaber selv er ikke altid en nem proces, specielt hvis den erfaring man har med lignende redskaber ikke har ført til positive resultater. Giv løsningen på dette problem ved at samle de mest effektive værktøjer og redskaber på ét sted.\nHvis du har mange brugere eller en stor kundegruppe, kan du forhandle dig frem til en rabat fra serviceudbyderne eller indsætte et affiliate link og tjene lidt ekstra.\nListe med serviceinformation\nDenne lead magnet minder om værktøjslisten, da den også samler brugbar information på ét sted, men forskellen er, at servicelisten ikke inkluderer redskaber eller værktøjer.\nForestil dig at brugeren ikke har nogen idé om, hvem du er, men på en eller anden måde endte de på din hjemmeside. Målet for den besøgende er at få så meget brugbar information som muligt (og at blive underholdt), mens du har indflydelse dette og stræber efter at sikre, at de vender tilbage til din side igen.\nDu kan med garanti få tilbagevendende besøgende, hvis du sikrer dig, at de læser de bedste, mest populære og informative blogindlæg. For at øge chancen for at brugeren vender tilbage, kan du vælge brugbar information og samle det i ét indlæg, som kunden kan få adgang til ved først at registrere sin e-mail adresse.\nFor eksempel: "Det bedste fra bloggen", "Det bedste SMM Content", osv., alt efter hvilken branche du opererer inden for. Dette er en meget effektiv måde at fange folks interesse på, mens de dykker længere ind i emnet og får værdifuld viden.\nLad os forestille os at du har lavet en hjemmeside inden for ernæring og vægttab. For at sammensætte en serviceliste eller en liste med ressourcer, kan du f.eks. kopiere links til opskrifter på sund mad som kan forberedes på under 20 minutter og samle dem i et Word dokument. Nu har du mulighed for at omdanne en færdiglavet lead magnet til kunders e-mail adresser. Uden at have skrevet en hel artikel.\nInfografik er noget af det indhold som har højest kvalitet og også et mere komplekst design. Det deles ofte på sociale medier og henvises ofte til af tredjeparts ressorucer på internettet. Infografik opfanges mere effektivt af brugerne, uanset hvem din målgruppe er. Her er et eksempel på sjov infografik om automatisering og fremtiden:\nSå hvorfor ikke bruge en lead magnet som en disse til effektvt at få dine potentielle kunders kontaktoplysninger? Du kan designe din egen infografik ved brug af redskaber som Canva eller Piktochart.\nAlle disse lead magneter kan hjælpe dig igennem din lead genererings proces. Kontakt os hvis du har brug for hjælp til at finde ud af, hvilken type der vil passe bedst til din hjemmeside.\nHvis du har en webshop som har brug for B2B lead genererings tips eller automatiseret lead generering for at øge dine webshop salg, er du velkommen til at kontakte os for mere information. Inkluder årsagen til din henvendelse i din besked, så vender vi tilbage hurtigst muligt, så vi sammen kan finde den bedste løsnng for din forretning!


Generalforsamling - Fynsk Erhverv\nFynsk Erhvervs ordinære generalforsamling afholdes onsdag, den 30. marts kl. 14.30 i Nature Energy Park i Odense.\nForslag, der ønskes behandlet på den ordinære generalforsamling, skal fremsendes skriftligt til Fynsk Erhverv senest den 1. februar.\nFynsk Erhvervs ordinære generalforsamling afholdes onsdag, den 24. marts kl. 16.30.\nFynsk Erhvervs ordinære generalforsamling afholdes mandag, den 24. august kl. 16.30 på Frederik den 6. Hotel.\nFynsk Erhvervs regnskab for 2016\nFynsk Erhvervs vedtægter\nHer kan du læse Fynsk Erhvervs vedtægter


Miranda Bohr Brask, Author at Hjemmeunger\nCassandra James har sat forældreskabet under lup og set nærmere på, hvad der ligger bag forældres valg af pasningsordning for deres børn. Konklusionen er tankevækkende og åbner op for debatten om alternativer til institutionssamfundet. Casandra James er nyudklækket kandidat i Uddannelsesvidenskab fra DPU. Men først og fremmest er hun mor til Juliane på fem år. Juliane blev hjemmepasset i halvandet år. Men så bankede samfundets normer på døren. En tvivl, om hvorvidt Juliane blev socialiseret nok ved hjemmepasning, kombineret med praktiske omstændigheder gjorde, at Cassandra og hendes mand besluttede at åbne døren til institutionslivet. I dag trives Juliane i sin skovbørnehave, men starten på vuggestuelivet var hårdt. Også for hendes…\n”Kan du tegne?”. Det spørgsmål svarer mange nej til, men faktisk kan vi alle sammen tegne. Måske ikke så det ligner noget fra vores omgivelser, men det er langt fra det eneste tegnekunsten handler om. At kunne tegne kan bl.a. også handle om at koncentrere sig, at farvesammensætte, at observere, at træffe valg og ikke mindst at være fantasifuld. Her på siden finder du en bunke idéer til forskellige tegnelege, I kan lave sammen i familien. Nogle af legene kender I måske allerede, mens andre vil være nye for jer. De er gode at hive frem på en regnvejrsdag, til et selskab eller på en lang togtur. Legenes sværhedsgrad kan…


Sælger du til Storbritannien - Asendia hjælper dig\nVælg destination Storbritannien Frankrig Schweiz Tyskland Storbritannien USA Østrig Canada Australien Spanien Holland Italien New Zealand Belgien Rusland Japan Brasilien Indien Mexico Tjekkiet Finland Polen Sverige Kina Ireland Norge Israel China The USA Italy Australia United Kingdom Israel\nSælger du til Storbritannien ? - Asendia hjælper dig.\nStorbritannien er et af de største konsumentmarkeder i Europa. Med en befolkning på 64,1 millioner, et BNP på over 2,678 billion USD og 73 % af e-shoppere tilbyder Storbritannien et kæmpe potentiale for detailhandlere, udgivere og virksomheder der markedsfører direkte til forbrugere og er på udkig efter vækst og udvidelse af deres forretning på tværs af grænser.\nEffektiv og prisbevidst anskaffelse af kunder i hele verden.\n2.678 billioner USD\n89,8 % af befolkningen\nEcommerce Europes seneste rapport, sponsoret af Asendia, kaster lys over tilstanden på det britiske marked for e.handel, og den afslører en økonomi, der blomstrer på online detailhandel, og shoppere der hurtigt tager nye teknologier til sig.


JERNESALT - iran02\nARTIKEL FRA JERNESALT - 20.6.09.\nIran - et præstestyre i dyb krise\n30 år efter den islamiske revolution i Iran, der bragte den USA-støttede Shah Reza Pahlavi til fald og den i Paris som flygtning boende Ayatollah Khomeini til magten, er landets præstestyre for første gang blevet rystet i sin grundvold af bred folkelig modstand.\nShahen mistede dengang grebet om magten, fordi han trods enormt stigende olieindtægter efter den internationale oliekrise i 1973 forsømte realistiske og socialt afbalancerede udviklingsprojekter såvel som bekæmpelse af den galopperende inflation. Det revolutionære had rettede sig også mod USA, og gidselstagningen mod de amerikanske ambassadefolk i 1979 bragte alle liberale politikere i miskredit. Krigen med Irak 1980-88 kostede enorme summer og menneskeliv, men betød samtidigt udrensning i officerskorpset samt forbud mod politiske organisationer. Universiteterne blev lukket i to år. En ny forfatning gjorde Ayatollah Khomeini til øverste autoritet som 'retslærd', dvs islamisk fortolker af al ret ud fra egne doktriner. Præstestyret var en realitet, der vel at mærke fra starten havde opbakning fra såvel basarens købmænd som landets fattige, herunder slumkvarterernes proletariat.\nI dag er Iran under Ayatollah Khamenei og præsident Ahmadinejad i meget stor økonomisk krise, men har trods alt gennem flere år oplevet en stigende velstand som har givet en stor middelstand og deres veluddannede eller universitetsstuderende sønner og døtre håb om forandringer og mod på protest mod styret. Bagsiden har været korruption og stigende ulighed/fattigdom. Ahmadinejad lovede derfor 'en tredje revolution, der skulle bringe landet på fode igen - og med atomprogrammet give både energipolitikken og militæret et skub fremad.\nPræsidentvalget for en uge sige gav officielt sikker sejr til den siddende præsident Ahmadinejad med 2/3 af stemmerne mod modkandidaten Mir-Hossein Mousavis 1/3, men ingen tror på resultatet - og det forbløffende er, at Mousavis tilhængere nu i en uge har vovet sig ud på gaderne i kæmpemæssige demonstrationer. Politi og sikkerhedsstyrker har slået hårdt ned i visse tilfælde (med formodentligt en halv snes dræbte, ifølge Amnestys seneste, nedjusterede skøn), men politiet har endnu ikke systematisk forhindret demonstrationerne. Enkelte oppositionsledere er blevet arresteret, men Mousavi er foreløbigt gået fri og har kunne tale offentligt til menneskemængderne.\nDen udenlandske presse er i vid udstrækning blevet sendt ud af landet, og magthaverne har forhindret den frie kommunikation ved at afbryde internet- og mobiltelefonforbindelser, men dette kan heldigvis ikke gøres fuldstændigt, så det er stadigt muligt for systemets kritikere at komme igennem til udlandet fx via sms-beskeder og 'twitter'. Det er jo måske internettets allervigtigste funktion og værdi at gøre det umuligt for diktatorer at lukke totalt af for fri kommunikation.\nTil gengæld er det også umuligt for oplysningshungrende udlændinge at kontrollere meddelelser fra oppositionen i Iran. Ikke engang dokumentationen for valgsvindelen i form af et brev fra det iranske indenrigsministerium kan man være sikker på er ægte. Og det illegale billedmateriale er heller ikke til at stole på. Man skal være forsigtig med at drage alt for vidtgående slutninger om såvel oppositionens styrke som magthavernes voldelige fremfærd.\nMen tilbage står at protesterne mod magthaverne er så massive, at 'Vogternes råd' har pålagt myndighederne at tælle stemmerne om i et vist omfang, så der kan gives indrømmelse af visse fejl, men på ingen måde ske nogen anfægtelse af Ahmadinejads sejr.\nSituationens alvor fremgår også at af Ayatollah Khamenei ved fredagsbønnen den 19.6. talte til hele det iranske folk. dvs direkte til en hundredtusindtallig forsamling med præstestyrets og regeringens folk i spidsen og indirekte til de millioner af iranerne der fulgte talen på tv.\nAyatollah Khamenei manede til ro og understregede at regeringen og Revolutionsgarden ikke ville tolerere yderligere brud på den offentlige orden. Kommer det til blodsudgydelser, vil lederne af protesterne blive gjort direkte ansvarlige. Dette betyder at fortsatte demonstrationer lørdag og søndag formentligt vil blive slået ned uden skånsel - og lederne blive dømt for det.\nAyatollahen gjorde opmærksom på at hans indenrigs- og udenrigspolitiske synspunkter lå tættest på præsident Ahmadinejad, men kritiserede dog denne for at have beskyldt den tidligere præsident Rafsanjani for korruption. Rafsanjani er formand for Hensigtsmæssighedens Råd, der tager sig af konflikter mellem parlamentet og de religiøse instanser, og er således en del af præstestyret.\nAyatollahen understregede samtidigt det faktum at heller ikke oppositionens ledere på noget tidspunkt havde anfægtet præstestyrets forfatningssikrede overhøjhed. Til gengæld langede han voldsomt ud efter udlandets forsøg på at piske en revolutionær stemning op i landet. Han rettede specielt angreb på den amerikanske og den zionistiske regering samt "de stygge englændere" for indblanding i Irans indre anliggender. Om dette udfald mod englænderne er en reminiscens af det had til englænderne der fik næring da premierminister Mossadeq ('Tåre-Perseren') blev styrtet i 1953 efter at have nationaliseret olieindustrien, får stå hen, men udfaldet fik omgående den engelske regering til at indkalde den iranske ambassadør i London til en samtale i udenrigsministeriet. Men demagogien er klar: ingen seriøse oppositionsledere i Iran angriber præstestyret. Dette angribes alene af folk der går Vestens ærinde.\nPå samme linje ligger den siddende præsident Ahmadinejad, der i de år han har været ved magten ikke har forsømt nogen lejlighed til at gøre USA og Israel til den store fjende. Han har reelt ikke indfriet de løfter til den iranske befolkning han har givet om økonomisk vækst, men han forstår at appellere til iranernes nationale følelser, også i spørgsmålet om atomprogrammet.\nHovedargumentet er at Iran som en selvstændig nation har ret til at udvikle et atomprogram til fredelige formål. Alle og enhver udenlandsk iagttager, inklusive det internationale atomenergi-agentur, er overbevist om at Irans atomprogram omfatter fremstilling af atomvåben og derfor vil kunne gøre Iran til en endnu farligere spiller i Mellemøsten. Men Ahmadinejad slår det hen. Ingen vestlig forhandler stoler på ham over en dørtærskel. Allerede den tidligere tyske udenrigsminister Joschka Fischer kunne i sin tid som forhandler slå fast, at Ahmadinejad kun forhandlede på skrømt - for at vinde tid. Målet for hans atomprogram var både at skaffe Iran atomenergi og atomvåben.\nNår Vesten har håbet på sejr for den mere moderate Mir-Hossein Mousavi skyldes det ikke mindst at denne i modsætning til Ahmadinejad har erklæret sig som tilhænger af en diplomatisk løsning med Vesten. USA's præsident Obama har ganske vist været ude med en melding om at det var hip som hap om den ene eller den anden kandidat vandt præsidentposten. Og dette er rigtigt for så vidt præstestyret vil bestå i begge tilfælde. Men hvis USA skulle have mulighed for at komme længere frem ad diplomatiets vej end det var muligt under præsident Bush, havde det været bedre med Mousavi som præsident.\nSom resultatet nu foreligger, er USA stadig i det alvorlige dilemma at diplomati over for Ahmadijenad højst sandsynligt ikke fører til noget, og at en egentlig militær løsning - gennem angreb på Irans atomanlæg - er risikabel, fordi den vil vække direkte modstand blandt Irakkrigens modstandere og skabe uro i den arabiske verden. Det kunne fortsat se ud til at Israel er den eneste faktor der ikke passivt vil affinde sig med at Iran skaffer sig et for israelerne livstruende atomvåben. Men Obama må sande at ord alene gør det ikke. Hans tilbageholdenhed med udtalelser om valgresultatet og demonstrationerne i Iran må skyldes usikkerhed. USA er skuffet over resultatet, men aner ikke hvad det skal stille op med Ahmadijenad.\nDet er derfor en ubehagelig kendsgerning at atomprogrammet fortsat er velegnet til at samle den iranske nation. Projekt er identitetsskabende. Der er nok i stigende grad skabt forhåbninger blandt den yngre og mere veluddannede del af befolkningen om reformer af styret, herunder også om forbedringer af forholdene for de iranske kvinder. De store demonstrationer fra oppositionens side taler deres tydelige sprog om disse forhåbninger. Men man skal ikke tro at revolutionen i Iran er lige om hjørnet.\nDet er forsat præstestyret der bestemmer. Ayatolllah Khamenei er ubestridt landets øverste leder, der bl.a. udpeger chefen for de væbnede styrker, højesteretspræsidenten og direktøren for det statslige radio og tv, der følgelig er loyale over for ham og ikke over for landets verdslige præsident Ahmadinejad.\nEt vigtigt organ er 'Vogternes Råd', hvis formand hedder Ahmad Jannati. Rådet skal godkende al lovgivning i parlamentet, og det er dette råd der har indvilliget i omtælling af stemmerne i enkelte kredse med henblik på at tage brodden af kritikken. Rådet godkender alle kandidater til parlaments- og præsidentvalg, og har altså også godkendte Ahmadinejads modkandidat, reformpolitikeren Mir-Hossein Mousavi, der under ingen omstændigheder kan anses som egentlig systemkritiker.\nRevolutionsgarden er den militære eliteenhed fra 1979-revolutionen som i dag ledes af Mohammed Ali Hafari der støtter Ahmadinejad. Revolutionsgarden styrer den religiøse milits Basij der omfatter flere millioner frivillige og bakker Ahmadinejad op. Denne sidder med andre ord ganske sikkert i sadlen - fire år mere.\nPræsidentvalget i Iran har ikke bragt præstestyret eller Ahmadijenad og hans atomprogram til fald. Det har heller ikke bragt en demokratisering endsige en sekularisering nærmere.\nUSA's præsident Obama må sande, at han stadigt står i et svært dilemma med hensyn til valget mellem en hård og en blød linje over for denne kyniske modstander. Diplomati skal altid prøves, men der er ingen garanti for at det lykkes. Det kan virke næsten symbolsk at den amerikanske udenrigsminister Hillary Clinton netop har brækket armen. Hun er om nogen repræsentant for den diplomatiske offensiv i Mellemøsten, men kommer ingen vegne.\nIran er blevet en stormagt i regionen og er derfor en væsentlig del af Mellemøst-konflikten ved siden af konflikten mellem israelere og palæstinensere. Valget i Israel førte Netanjahu tilbage til magten, og han har holdt en bemærkelsesværdig tale der for første gang antydede at Likud-lederen ser en mulig to-statsløsning i øjnene. Men betingelserne er uantagelige for palæstinenserne, så stillingen er i realiteten uændret. USA er fortsat bundet i Irak og vil nu satse hårdere på en afgørelse i kampen mod Taliban i Afghanistan og Pakistan.\nHovedproblemet er og bliver at den eneste vej ud af krisen hedder demokratisering og sekularisering af de islamiske lande. Dette kræver ikke alene opgivelse af alle illusioner om israelernes udslettelse, men også opgivelse af alle illusioner om islams evne til med egne midler og egne ideer at løse muslimernes økonomiske, sociale, uddannelsesmæssige og menneskerettighedsmæssige problemer.\nIran-krisen fortsætter på ubestemt tid (30.6.09.)\nStatus over året 2008 - et år der endte i dyb krise (30.12.08.)


Troen på aktier falmer i ly af dalende oliepris - Investor - LIVE\nDen lave oliepris har direkte effekt på aktiemarkederne, og nu skruer flere internationale investeringsbanker ned for deres aktiehåb.\n08.01.2016 kl. 20:15\nDen første uge af 2016 har stået på massive aktiefald på de globale markeder. En af årsagerne er en oliepris, der dratter ned. Og det stopper ikke her, frygter flere storbanker.\nFor en måned siden, da flere storbanker rullede deres forventninger til aktierne i 2016 ud, var olieprisen omkring 40 dollar tønden. Dengang var den generelle formodning blandt analytikerne, at olieprisen ville stabilisere sig i begyndelsen af året, men den forudsigelse er nu ved at blive gjort til skamme. I dag er olien tættere på 33 dollar, og det kolliderer med de forventninger analytikerne lagde ud for aktiemarkederne, skriver nyhedsbureauet Reuters.\nAnalytikerne i Goldman Sachs er blandt de seneste til at advare kunderne om, at olieprisfaldet vil ramme aktierne yderligere.\n»Vi har sænket vores forventninger til (indtjeningen pr aktie i, red.) S&P 500 med 3 dollar til 106 dollar, 117 dollar og 126 dollar i 2015, 2016 og 2017,« siger David Kostin, Goldman Sachs, til Reuters.\nDa mange af de store selskaber i USA er eksponeret mod energi og olie, kan olieprisfaldet ikke undgå at ramme det generelle aktiemarked, og bankerne er derfor nødt til at skrue ned for deres forventninger.\nMed sin seneste neddrosling følger Goldman Sachs efter blandt andet Deutsche Bank og RBC Capital.\nFor få uger siden mente man fx i Deutsche Bank, at »det virkede fornuftigt« med en oliepris på omkring 55 dollar tønden i år. »Men nu gør det ikke,« siger en analytiker i storbanken til Reuters.\nPrisen på Brent-olie er faldet med 35 pct. i 2015 og 48 pct. i 2014. Og fredag ligger olieprisen på det laveste niveau i over 11 år presset ned af uro om den kinesiske vækst, globalt overudbud og en noget tåget udsigt for, hvor efterspørgslen er på vej hen.\nStorbanken Barclays forventer fx, at den kinesiske efterspørgsel på olie vil vokse med 300.000 tønder om dagen i 2016. Det er en nedgradering fra 510.000 om dagen sidste år.\nDet seneste års tid er der på verdensplan blevet produceret 1,5 mio. tønder olie mere om dagen, end der bliver forbrugt. Og OPEC og Det Internationale Energiagentur forventer, at den globale vækst i efterspørgslen vil falde til 1,20-1,25 mio. tønder om dagen fra 1,8 mio. tønder i 2015.\n08.01.16 Saudi-Arabien bekræfter: Gigantisk olieselskab kan gå på børsen\n08.01.16 Nordea: Maersk Oil må spænde livremmen endnu mere i 2016\n07.01.16 Mens olieprisen styrtdykker, sparer bilisterne kun en 10'er om dagen\n08.01.16 Olien stiger efter 12-årigt lavpunkt


Kender du virkelig sådan vælger du de briller, der passer til dig? -Viden - Taizhou Feirong briller Co, Ltd\nKender du virkelig sådan vælger du de briller, der passer til dig?\nNår du vælger briller, bør vi overveje følgende aspekter.\n1. er det virkelig UV-beskyttende? Solbriller med UV-beskyttelse er generelt tydeligt markeret, såsom "100% UV absorption", "UV400", "UV", "UV-beskyttelse", osv. Label "100% UV absorption" betyder, at objektivet har 100% absorption af ultraviolet lys; label "UV400" indikerer, at linsen kan blokere ultraviolet lys med en bølgelængde under 400 nm; mærket "UV" og "UV-beskyttelse" betyder, at objektivet kan kun blokere bølgelængde nedenfor 380 nm. UV; Generelt, når det gælder UV beskyttelse, "100% UV absorption" > "UV400" > "UV" "UV-beskyttelse".\n2. graden af linsen. Sørg for at graden af linsen matcher din egen dioptri. Hvis du ikke har nærsynethed eller har slidt kontaktlinser, skal du solbriller være 0 grader. Hvis du har dioptri krav, er det anbefales at bruge medicinsk optometry efter montering ifølge din egen uddannelse. Graden er ikke egnet, og det er sandsynligt at forårsage ubehag som visuel træthed og svimmelhed.\n3. er rammestørrelsen passende? Det er normalt nødvendigt at vælge den passende ramme elev afstand og ansigt størrelse. Mange mennesker kan lide store-frame solbriller, men store-frame solbriller er tilbøjelige til at være forkert fordelt, og kan forårsage smerter i øjet, svimmelhed og andre gener på grund af rammen er for tung. 4. Prøv ikke at vælge linser, der er for mørkt. Hvis linsen er for mørkt, kan det forårsage mere "parallakse" og "farve forskellen". Efter at have iført briller, lysintensiteten er for lavt, og det er vanskeligt at skelne mellem røde og grønne, når de passerer vejen og det er vanskeligt at skelne mellem røde og grønne, som forårsager ulejligheden og unødvendige fare.\nHåbe dette indhold kan hjælpe dig med at vælge et par solbriller, egnet og derefter nyde sommeren.\nEt par af:Hvordan til at identificere detaljer solbriller? Næste:Hvornår har du normalt brug for polariserede solbriller?


Helly Hansen Midsund, gummistøvler, dame, grå fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i den godt sælgende kategori Gummistøvler. Vidste du, at du også får lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Helly Hansen Midsund, gummistøvler, dame, grå hos onlineshoppen AktivVinter.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Blandt alle varerne i shoppen går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være produktet er på siden. Når der handles i webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nKøber du produkter i forskellige webshops, begunstiges du af bedre rettigheder, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når produkterne er købt online, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og du kan faktisk sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik - det er slut nu, når du handler online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n101 anmeldelser af Helly Hansen Midsund, gummistøvler, dame, grå


Klar, parat, fødsel Klar, parat, fødsel\nKlar, parat, fødsel!\nDe fleste gravide spekulerer en del over, hvordan deres fødsel vil komme til at forløbe. Her kan du læse om de mest almindelige tegn på, at fødslen er ved at gå i gang, og du kan læse om fødslens forskellige faser.\nFødsel – Tyvstarter, til tiden eller langtrækker\nNormalt varer en graviditet 40 uger, men hvis du føder mellem uge 37+0 og 42+0 betragtes det som en fødsel til tiden. Hvornår netop din fødsel vil gå i gang, kan man kun gisne om.\nFor nogle begynder fødslen før 37+0 uger og dermed for tidligt. Det kan give visse udfordringer i forhold til barnets omstilling fra foster til nyfødt. Hvis du får veer eller vandafgang før terminen, bør I straks kontakte fødegangen.\nAndre kvinder går over terminsdatoen og det kan være, at de til sidst må sættes igang, for at graviditeten kan afsluttes.\nI dagene op til terminsdagen er de fleste gravide spændte og utålmodige. Graviditeten nærmer sig sin afslutning, og din krop er tung og træt. Barnet fylder nu hele maven og dets hoved presser ned mod dit skamben, blære og livmoderhals. Mange tanker flyver rundt i hovedet, både hos dig, men også hos din partner og omgangskreds. Måske føder du i nat? Måske går der en uge til?\n…mens I venter\nMens I venter, kan I bruge tiden på at forberede jer, ikke bare til selve fødslen, men også til de første par dage efter.\nDet er en god idé at tale om jeres forventninger til fødslen, og hvad der er vigtigt for både dig og din partner. Nogle laver en ønskeliste til fødslen. Det kan være en måde at overveje og sætte ord på dine behov og eventuelle bekymringer. Det er dog vigtigt at holde sit sind åbent overfor de uforudsigelige drejninger, en fødsel kan tage, og lytte til jordemoderens anbefalinger undervejs.\nFødsel og psyke\nAt være nervøs for fødslen er en naturlig del af graviditetens sidste uger og dage. Nogle kvinder føler angst overfor det uvisse og det faktum, at der ikke er nogen vej tilbage. Dramatiske historier fra pressen og omgangskredsen fylder måske lige pludselig mere i din bevidsthed. Du kan arbejde med dine følelser ved at tale med din partner og fagpersoner om dine tanker. Målet behøver ikke at være 100% afslappethed og tryghed omkring den forestående fødsel, men du kan komme et langt stykke af vejen ved at anerkende dine følelser og sætte ord på dem.\nStudier har vist en række faktorer, der set fra et psykologisk perspektiv har betydning for, hvordan din oplevelse af fødslen bliver. Disse er:\nAt du føler dig respekteret.\nAt du har tillid til de fagpersoner, som hjælper dig under fødslen.\nAt du har indflydelse på de beslutninger, der bliver taget.\nAt du føler dig tryg ved at overlade beslutninger til fagpersoner, når der er behov for det.\nKlar til fødsel – hvile\nDet er vigtigt at bruge graviditetens sidste dage på hvile og velvære. Selvom ventetiden kan være lang, hvis man ligger på divanen, er hvile og afslapning kernen i en god fødselsforberedelse. Derfor kan du med fordel holde balance i aktivitet og afslapning tæt på terminen. Du kan alligevel ikke gå eller løbe fødslen i gang. Bevægelse og motion er godt og sundt, men du skal drosle ned i slutningen af graviditeten og sørge for at økonomisere med kræfterne. Hvile behøver ikke nødvendigvis at være at sove, men kan også være meditation, afspænding eller massage.\nEnergi før fødsel\nMens nogen nyder den ekstra tid til afslapning, bliver andre hyperaktive og praktiske. Brug denne energi til at ordne praktiske gøremål, som dermed ikke fylder i barselsdagene. Lav fryseretter til hurtig optøning, pak fødetasken eller vask babytøjet.\nFyld noget sundt, energirigtigt og fornuftigt på kroppen, mens I venter. Man forbrænder cirka 500 kalorier i timen under en fødsel, så fyld depoterne op med frugt, groft brød og kulhydrater i lange baner. Det er også krævende at være den støttende partner på sidelinien, så find nogle gode snacks til fødselsforløbet.\nDu vil besøge din jordemoder og måske komme forbi fødegangen til et tjek i de sidste dage inden fødslen. Vær opmærksom på dit barns bevægelser og din krops signaler. Du har været gravid længe nu, og det er en bedrift i sig selv. Stol på dig selv og din krops naturlige evner.\nModerliv / Fødsel / Klar, parat, fødsel!