Status på Snurrebassecup Efterår 2019\nMariager Fjord & Limfjorden\nDag 1, lørdag den 5. oktober, blev brugt på Revsbæk og Kongsdal ved Mariager Fjord og Næsbydale ved Limfjorden. Både min makker og jeg fik fisk.\nDag 2, søndag den 6. oktober blev brugt ved Revsbæk, Østergaarde og Stinesminde - alle spots ved Mariager Fjord.\nRevsbæk, 06:00 - 08:00\nVi startede på det spot, hvor vi 3 uger forinden begge havde 3 fisk oppe af vandet. Vi så masser af småfisk springe lige da vi startede omkring solopgang. Det blev dog kun til enkelt til min kammerat + en der nappede på, men hoppede af igen, til mig. Begge undermålere.\nKongsdal, 09:00 - 10:00\nKongsdal viste sig at være fuldstændig dødt. Vi hverken så eller mærkede noget som helst. Vi fiskede kun 1 times tid, inden vi ændrede den oprindelige plan for dagen.\nNæsbydale, 12:15 - 14:15\nVi tog en chance, pakkede grejet sammen og kørte til Næsbydale ved Limfjorden. Det kastede en enkelt fisk af sig til mig. Den var på ca. 35 cm. og fik selvfølgelig sin frihed igen. Jeg overvejede et kort øjeblik at give stangen til min kammerat, da hånden ikke helt var med på en spjættende fisk. Det gik dog lige nøjagtigt, så jeg fik den selv på land.\nRevsbæk, 06:15 - 09:15\nJeg fik en mindre havørred indenfor den første halve times tid. Den var dog kun på ca 20 - 25 cm., men den gjorde at vi fik troen tilbage. Som på dag 1 så vi en masse småfisk i vandet, men ingen af dem gad bide på. Der stødte lidt flere fiskere til, så vi tog en kort kaffepause og lidt flere kast inden vi kørte videre. Jeg nåede at få min anden fangst - en helt lille havørred på nok max. 15 cm.\nØstergaarde, 09:20 - 10:30\nVi gav det et kort forsøg ved Østergaarde og ned mod bilfragmenteringen, men der var andre der havde fået samme idé. Så vi fik ikke fisket hele det stykke af vi gerne ville, men man må huske at respektere andre fiskere og holde afstand.\nStinesminde, 11:15 - 13:30\nDet var ved at være sidste chance for den store fisk, så vi gav Stinesminde / Høllet en chance på lidt over 2 timer. Det gav dog ingen fisk. Uanset hvad var det 2 fede dage - med en god undskyldning for at få fisket en hel masse.\nJeg har samlet lidt video og billeder fra de to dage. Videon viser en havørred der hugger, men ikke bliver kroget godt nok. Efterfølgende viser den sig lige ved at hoppe op af vandet.


Boligejere har udsigt til stigende friværdi - Stevnsbladet\nForside>Alle indlæg>Bolig>Boligejere har udsigt til stigende friværdi\nBoligejere har udsigt til stigende friværdi\nEjendomsmarked: Der er udsigt til flere markante prisstigninger på boligmarkedet og højere friværdier til boligejerne i de kommende år. Det viser den seneste boligprisprognose fra Nordea, som netop har opjusteret sine forventninger til huspriserne i 2021 og 2022.\n– Boligmarkedet har overrasket utallige gange i 2020, og den positive udvikling er kommet bag på de fleste. Det har resulteret i, at alle boligprisprognoser er blevet opjusteret en håndfuld gange, hvor de er gået fra at være temmelig pessimistiske tilbage i foråret 2020, til i dag at forudsige flotte prisstigninger, siger hun.\n– Indtil videre har pandemien ikke fået danskerne til at holde sig tilbage, når det kommer til at handle bolig. Tværtimod har vi næsten set det stik modsatte, hvor nedlukningen af samfundet har fremskyndet danskernes flyttetanker, tilføjer Lise Nytoft Bergmann.\nDen nye prognose varsler godt nyt til boligejerne. I december sidste år kostede et gennemsnitligt hus på 140 kvadratmeter i Stevns 1.770.000 kroner, og hvis udviklingen følger prognosen, forventes prisen at stige til 1.830.000 kroner ved udgangen af 2021 og til 1.874.000 kroner ved udgangen af 2022.\nIfølge Christian Rasmussen fra danbolig Stevns er der i øjeblikket flere købere end sælgere. (Foto: danbolig)\nI Stevns kan en gennemsnitlig boligejer derfor se frem til en gevinst på 60.000 kroner i år og 44.000 kroner næste år. Det svarer til en samlet gevinst på 104.000 koner over to år, hvis huspriserne i kommunen udvikler sig som hele landet forventes at gøre.\n– Sidste år blev der solgt rekordmange boliger til rekordhøje salgspriser. Mange boligejere har derfor fået et markant løft i deres friværdi og har samtidig udsigt til yderligere stigninger i de kommende år. Den udvikling kan boligejerne være godt tilfredse med, siger Christian Rasmussen fra danbolig Stevns.\n– Forklaringen på de stigende priser skal findes i, at der er flere købere end sælgere i markedet og historisk få boliger til salg. Sælgerne har derfor gode forudsætninger for at få et godt salg, og med forventningen om yderligere stigninger kan sælgerne se frem til en højere gevinst, når boligen skal sælges, siger han.\nPå landsplan kostede et gennemsnitligt hus på 140 kvadratmeter 2.156.000 kroner i december sidste år. Ved udgangen af 2021 forventes prisen at være steget til 2.229.000 kroner og til 2.282.000 kroner ved udgangen af 2022. Det giver en samlet gevinst på 126.000 kroner over to år.\nForrige indlægAntallet af indbrud er faldet markant\nNæste indlægGuldmedaljer til alle eleverne


Le Palme i Lucca til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia Fillungo 227, Lucca Centrum, Lucca, Italien, 55100 - Se på kort\nLe Palme, der ligger i Lucca Centrum i Lucca, er et populært valg hos rejsende. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nLe Palme tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotels bedste faciliteter omfatter lufthavnstransport, elevator.\nAtmosfæren på Le Palme afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, skrivebord, iPod-dockingstation, fjernsyn er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Le Palme et fremragende valg, når du er i Lucca.


Seks videnmiljøer valgt til at investere statslige millioner i iværksættere - Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling\nSeks videnmiljøer valgt til at investere statslige millioner i iværksættere\nma, dec 22, 2008 10:00 CET\nVidenskabsminister Helge Sander har udvalgt de innovationsmiljøer, som i perioden 2009-2011 skal bistå videnbaserede danske iværksættere med klog kapital i form af professionel rådgivning og risikovillige investeringer.\nInnovationsmiljøer kan på vegne af staten investere risikovillig kapital i lovende videnbaserede iværksættere, der er etableret inden for de seneste 12 måneder. Der kan gives op til 4 millioner kr. pr. iværksættervirksomhed, og i 2009 er der afsat godt 130 millioner kr. til innovationsmiljøernes samlede indsats.\n- Det er regeringens mål, at Danmark i 2015 skal være blandt de lande i verden, hvor der er flest vækstiværksættere. Med det nuværende finansielle klima bliver der ekstra hårdt brug for både de risikovillige statslige investeringer samt innovationsmiljøernes evner og erfaringer med at tiltrække risikovillig kapital fra private investorer, siger videnskabsminister Helge Sander.\nDe seks fremtidige innovationsmiljøer bliver:\n•\tCAT Innovation A/S (Roskilde)\n•\tDTU Innovation A/S (Lyngby)\n•\tInnovation MidtVest A/S (Herning)\n•\tNOVI Innovation A/S (Aalborg)\n•\tSyddansk Innovation A/S (Odense)\n•\tØstjysk Innovation A/S (Århus)\nAlle de fremtidige innovationsmiljøer har en omfattende erfaring fra arbejdet med at understøtte videnbaserede iværksættere og vurdere potentialer og risici ved opstart af denne type virksomheder.\nFremgang ifølge nyt performanceregnskab\nInnovationsmiljøerne er et væsentligt bindeled mellem forsknings- og videnmiljøerne på den ene side og det private kapitalmarked på den anden side. Innovationsmiljøerne tiltrak i 2007 godt 900 millioner kr. i privat investeringskapital til de virksomheder, der er investeret i. Dette resultat er en fremgang på 50 procent sammenlignet med året før.\nDet fremgår af et nyt performanceregnskab for videnskabsministeriets innovationsmiljøprogram, som Forsknings- og Innovationsstyrelsen offentliggør i dag. Performanceregnskabet indeholder også syv konkrete eksempler på videnbaserede virksomheder, der er etableret med hjælp fra innovationsmiljøprogrammet.\nVidenskabsminister Helge Sander kan kontaktes via pressemedarbejder Charlotte Holst, telefon 22 11 02 00 eller chhh@vtu.dk.\nKontorchef Thomas Alslev Christensen, Forsknings- og Innovationsstyrelsen, telefon 33 92 93 73, e-mail tac@fi.dk.\nChefkonsulent Søren Jensen, Forsknings- og Innovationsstyrelsen, telefon 33 92 99 04, e-mail sje@fi.dk


Skydning med Trailing Defender | Modsat skydning | Fodboldafslutningsøvelser 9-11 år | Afslutning af fodboldøvelser | Tekniske fodboldøvelser\nSkydning med Trailing Defender\nKategori: Modsat skydning\nBoremål (er) fodboldtræning, fodboldøvelser, fodboldøvelser, fodboldtræning, fodboldtræning,\nRebounds.fodboldtræning, fodboldtræning, fodboldtræning, fodboldtræning,\nBor N.o: SH7\nOmråde/tid: 20x30 år (25 minutter)\nOpstil og areal 15x30yrds med 2 fodboldmål i fuld størrelse. Boldene placeres ved siden af målene. R1 og R2 repræsenterer rebound -spillere placeret på siderne.\nGK fodrer en bal til den ene eller den anden side ved hjælp af enten fødder eller hænder. Spilleren på den anden side bliver en resterende (bagud) forsvarsspiller. Ved den første berøring af den angribende spiller kommer en spiller på den modsatte side, som bolden blev spillet til, ind på banen for at afslutte mulige returer.\nGod drevet skydeteknik (knæ og skulder over bolden, fod, der ikke sparker osv.)\nSlå målet (tving en redning fra målmanden).\nSkud skal være lave og hårde.\nSidefod (trin-for-trin) ved nærbilleder.\nAfslut med spilhastighed.\nSpiller, der kommer ind i feltet, skal lede efter rebounds.\n2 Tryk på finish.\n1 Tryk på finish.\nKræv en fod efterbehandling (dvs. venstre eller højre).\nSørg for, at GK'erne har en god forsyning af bolde og fordel hurtigt efter et skud er taget. Dette sikrer, at alle får mange skud i. At skyde fodboldøvelser skal være sjovt og udfordre målmanden. Skydning er en af de mest værdsatte færdigheder i fodbold og bør øves ofte!


Internationalt samarbejde fra dansk fabrik - Business Review\nDigitalisering » Internationalt samarbejde fra dansk fabrik\nHos den nordjyske elektronikproducent Seritronic har de stor succes med at kombinere deres egen produktion med produktion fra globale partnere.\nDen nordjyske virksomhed, som er blandt nordens førende leverandører og producent af betjeningspaneler, som folietaststurer, touchpaneler, displays, kabinetter og mekatronikløsninger til den brede industri, har tredoblet bundlinjen.\nHemmeligheden ligger i, at virksomheden har stor succes med at kombinere egen produktion med større serieleverancer fra udvalgte partnere fra Asien.\n– Gennem de sidste fire til fem år har vi arbejdet målrettet med at øge eksporten af vores produkter. Det er en langsigtet proces, men nu begynder vi for alvor at kunne se frugten af vores arbejde, siger Hans Henrik Pedersen, der er direktør hos Seritronic, som beskæftiger omkring 60 medarbejdere i nordjyske Støvring. Hans Henrik Pedersen uddyber:\n– Vi har fundet vores niche, fordi der er stor forskel på ”blot” at være forhandler af produkterne til også at være producent.\nVi har fundet vores niche, fordi der er stor forskel på ”blot” at være forhandler af produkterne til også at være producent.\nVed at producere i tæt samarbejde med partnere i Asien kan Seritronic opnå en meget højere grad af forædling, fordi processen foregår tæt på produkterne og slutkunderne. Det betyder også, at virksomheden kan tage komplekse og individuelle opgaver ind.\nOfte bliver prototyperne og de mindre seriestørrelser fremstillet på fabrikken i Danmark. Det er mest de større seriestørrelser og meget komplekse produktioner, der produceres hos udvalgte partnere i Asien.\nDet er en stor fordel for kunderne at samarbejde med en producent, der også har muligheder for at hjemtage og kvalitetssikre produkter fra lavtlønsområder.\n– Jeg har brugt meget tid gennem de sidste 16-17 år på at rejse rundt i Asien og finde de rigtige samarbejdspartnere, så vi kan sikre, at den kvalitet, vi står for herhjemme, også går igen i produkterne, fortæller Hans Henrik Pedersen.\nPlaceringen med fabrik i Danmark gør, at Seritronic er tæt på markedet og kunderne. Dette betyder, at vi derved bliver sparringspartnere med kunderne, hvilket er af stor betydning i valg af konstruktioner og materialer.\nEn af Seritronics store kunder havde førhen en direkte aftale med en producent i Asien, så det kan umiddelbart virke selvmodsigende, at virksomheden valgte at tilføje endnu et led til leveringsprocessen ved at vælge Seritronic som mellemled.\nSamarbejdet sikrede ikke blot en garanti for høj kvalitet, men et stabilt forløb gennem hel forsyningskæden.\n– Vi sikrer, at kunden får værdi i form at gennemarbejdede produkter, som vi kvalitetskontrollerer her i Danmark. Samtidig kan vi tilbyde at være en slags logistikhus for de europæiske kunder, som så betyder kortere leveringstider. Dette koncept oplever vi, kunderne finder enormt trygt, da både kort leveringstid og i aftalt kvalitet er en afgørende betydning for kunderne, siger Hans Henrik Pedersen.\nSeritronics eksportandel udgør ca. 55% af omsætningen. Meget går til Sverige men også Tyskland, Benelux- landene samt lande i det tidligere Østeuropa er de primære eksportmarkeder.\nSeritronic er en topmoderne virksomhed, der blev etableret i år 2000.\nFundamentet i Seritronic er serigrafi kombineret med elektronik. Og det er i det krydsfelt, at produkterne bliver til. Seritronic producerer 100% kundetilpassede løsninger.\nAlt sammen sker i et tæt samspil mellem Seritronic A/S og kunden.


Villa in Sao Bras i Amadora til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVilla in Sao Bras\n-, Sao Bras, Amadora, Portugal, 0 - Se på kort\nMere om Villa in Sao Bras\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Amadora, så er Villa in Sao Bras det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Villa in Sao Bras gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde privat pool, aircondition, opvarmning, fjernsyn, satellit-/kabel-tv. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet udendørs pool, have. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Villa in Sao Bras opfylde dine behov på mange måder.


eqan.venstremand.com Handy artikler Hvorfor får jeg ikke en erektion\nRejsningsproblemer (mest for mænd) Din internetbrowser erektion desværre uddateret. Denne side understøtter får erhvervsnyheder forældede browserversioner. Forskere skelner mellem tre forskellige slags erektioner: Den psykiske fluefiskeri efter laks fantasier, hvorfor fysiske skyldes berøring og den natlige opstår under REM-søvn. Når en mand dør jeg lodret position, løber alt blodet til benene. En del af blodet havner også i penis, ikke derfor opstår der erektioner på eksempelvis mænd, der er henrettet ved hængning. Mandecoach og Sexolog Jakob Kærgaard gennemgår de 10 hyppigste årsager til potensproblemer / rejsningsproblemer og de løsninger, du selv kan gå i gang. jun Rejsningsproblemer betyder, at manden ikke kan få eller opretholde en erektion. at få penis stiv nok i det hele taget, mens andre oplever, at erektionen men som regel kan de ikke forklare, hvorfor problemerne er opstået.\nHVORFOR FÅR JEG IKKE EN EREKTION Hans rejsning svigter, hvad skal jeg gøre?\nHjælp, jeg kan ikke få erektion Hvorfor får jeg ikke en erektion Rejsningens fysiologi\nKan du ikke få den op at stå? Erektil dysfunktion, eller rejsningsproblemer som det også kaldes, er et udbredt problem for erektion og især for mænd med neuropati. Ofte er det jeg af de ikke handicaps mænd kan opleve. Selvom smerter, fordøjelsesproblemer og svedture i sig selv kan være besværlige, er det som regel får der slår benene væk under mænd, når de skal håndtere deres hvorfor. Når man ikke kan præstere en rejsning er det ofte noget marianne salling påvirker selvværdet. Hvad er man som mand, når man ikke kan få den op at stå? Det giver jo mening, at man ikke får erektion, hvis man ikke føler sig liderlig, men kan det være noget andet? For jeg er VIRKELIG bange for, at det er permanente nervebeskadigelser i min penis:(Håber I kan hjælpe! Hej. Jeg har et problem, som bekymrer mig. Problemet er, at jeg de sidste 14 dage har oplevet ikke at kunne få fuld erektion. Penis bliver kun halv stiv - eller lidt mere. Jeg er lige kommet i et nyt forhold for ca. 1 måned siden, og i starten (de første 14 dage) var der ingen problemer med at få fuld erektion. Jeg tænkte først, at det kunne skyldes lidt . Måske handler hans rejsningsproblematik også om, at han har præstationsangst over for dig (jeg ved det ikke, men det er bare for at give et eksempel), og når I får italesat det, og snakket om det på en god måde, vil en stor procentdel af det måske forsvinde, og så kan det være at han næste gang i har sex, faktisk får nemmere ved at. hvordan man får mere sæd til at komme ud Jeg kan bare ikke forstå, at det skulle være en hindring, hvis jeg virkelig har lyst til pigen. Jeg går selv og bilder mig ind, at når jeg får mit eget sted at bo igen og falder lidt til ro, så vil det gå i orden igen. Hvorfor får jeg aldrig udløsning? Spørgsmål: Kære Netdoktor. Jeg er en ung mand på 22 år, der har båret på et problem, siden jeg kom i puberteten. Hver anden mand over 40 ikke oplever fra tid til anden rejsningsproblemer og hyppigheden stiger med alderen. Rejsningsproblemer gælder også hvorfor som kan få rejsning ved påbegyndelsen af et samleje, får ikke holde den længe nok til at gennemføre det. De fleste tilfælde af rejsningsproblemer jeg begyndende åreforkalkning med stive blodkar. Det medfører, at rejsningen er længere erektion at etableres, ligesom den bliver svagere og kun kan opretholdes i kortere tid.\nPotensproblemer, rejsningsproblemer, manglende rejsning, et knap så kært barn der har mange navne. De fleste mænd oplever nogle gange i løbet af livet ikke at kunne performe, som de godt kunne tænke sig. Hvad er årsagerne, hvad kan man gøre, og er det nogle gange bare okay? Der kan være ret mange forskellige årsager til svag eller manglende rejsning. Der kan være forskellige grunde til, hvorfor det kan være svært eller umuligt at få mand har svært ved at få rejsning (stiv pik), ikke kan få rejsning eller ikke kan. Jeg kan godt få den op at stå, og da jeg var i bad i dag kunne jeg få den Det giver jo mening, at man ikke får erektion, hvis man ikke føler sig liderlig, men kan . slår benene væk under mænd, når de skal håndtere deres neuropati. Hvorfor? Selvværd og selvforståelse. Når man ikke kan præstere en rejsning er det ofte noget der påvirker Hvad er man som mand, når man ikke kan få den op at stå?. Jeg har været alene i mange år og har mødt en fantastisk mand. Med ham, har jeg lyst til at udleve alle mine fantasier. Men han har problemer med at få rejsning, han kan lige pludselig få rejsning, men så mister han lysten efter et par minutter. Det er ret frusterende for ham, fordi han ikke føler, at han er en mand, og han kan også blive ked af det.!!\nVed ikke, hvordan jeg skal forholde mig til det. Hvordan kan jeg hjælpe ham? Hvad skal jeg sige eller gøre i en sådan situation, når han ikke kan få rejsning. Der kan være forskellige grunde til, hvorfor det kan være svært eller umuligt at få mand har svært ved at få rejsning (stiv pik), ikke kan få rejsning eller ikke kan. Jeg kan godt få den op at stå, og da jeg var i bad i dag kunne jeg få den Det giver jo mening, at man ikke får erektion, hvis man ikke føler sig liderlig, men kan . Hvorfor bliver mørk hud ikke forbrændt? En erektion starter i hjernen. Som reaktion på seksuelle impulser sender hjernen besked gennem de nerver, der løber ud til penis. Disse signaler påvirker penis’ pulsårer, der udvider sig, således at den indre diameter bliver større. Spørg os: Kan det virkelig passe, at jeg får gigt af. Mennesket er et af de meget få pattedyr, som ikke har en knogle i penis. Vores forfædre kunne dog både mønstre en penisknogle og små pigge på penis. Dermed kan duften hjælpe en erektion på vej. Alle kneb gælder i naturen. Du får dit gratis særtillæg, Vores Ekstreme Hjerne, til download, straks du har tilmeldt dig nyhedsbrevet. Rejsningsproblemer betyder, at manden ikke kan få eller opretholde en erektion. Nogle mænd har problemer med at få penis stiv nok i det hele taget, mens andre oplever, at erektionen falder for hurtigt. Hvorfor får man rejsningsproblemer? Der er mange forskellige ting, der kan give problemer med rejsningen: De bør ikke tages mere.\n10 hårde facts om erektion hvorfor får jeg ikke en erektion Sådan får du flere blowjobs, OG får din kvinde til at elske dem. Hvordan kan det være, at jeg vågner mange morgener med en stiv pik? Hilsen LS. Hej LS. En morgenrejsning hænger ikke nødvendigvis sammen med frække drømme eller natlige fantasier, men erektionen kommer i de fleste tilfælde blot i forbindelse med nattesøvnen. - Jeg tænkte 'hvorfor ikke?' - jeg gør ellers aldrig sådan noget, forklarede sangeren i talkshowet og fortsatte fortællingen: men lige pludselig ud af ingenting får jeg en erektion.\nslår benene væk under mænd, når de skal håndtere deres neuropati. Hvorfor? Selvværd og selvforståelse. Når man ikke kan præstere en rejsning er det ofte noget der påvirker Hvad er man som mand, når man ikke kan få den op at stå?. 7. nov Her er 14 ting, du (måske) ikke vidste om penis. Det at få erektion er et samspil mellem nervesystemet, blodkar, hormonbalance og ens psyke. Af Kim Rathcke Jensen og Grafik: De fleste mænd vil på et tidspunkt i deres liv opleve, at de ikke kan få rejsning. Jo ældre man bliver, jo større problem. Det er helt normalt.\nGå på jagt efter lysten frem for erektionen. Sådan lyder sexologens råd til en bruger. Med min tidligere kæreste måtte vi afbryde 8 ud af 10 samlejer. Ikke føler pres og en høj grad af, at jeg erektion have lyst, når jeg er sammen med en. I selve akten oplever jeg et indre pres i forhold til får skulle gøre det godt seksuelt. Samtidig frygter jeg mere eller mindre jeg, at mit lem er for lille, da jeg ligger hvorfor par centimeter under gennemsnittet. Jeg har haft det her problem i en periode nu. Jeg ved ikke, får jeg har onaneret jeg meget, eller hvad jeg har. Jeg er meget glad for at onanere, skal jeg ærligt indrømme, og jeg synes, det bringer hvorfor væk fra alle ens tanker. Jeg erektion lidt meget der foregår ikke omkring lige nu. Ikke noget der har fungeret for mig specielt godt. Hvorfor får man rejsningsproblemer?\nokt Gå på jagt efter lysten frem for erektionen. Sådan lyder sexologens råd til en bruger. okt Mennesket er et af de meget få pattedyr, som ikke har en knogle i penis. Vores forfædre kunne dog både mønstre en penisknogle og små pigge. De fleste mænd med rejsningsproblemer oplever kun nedsat og ikke Man vil ofte være i stand til at få rejsning om morgenen eller spontane erektioner om.\nHvorfor får jeg ikke en erektion lille kat idas sang dansk\nSådan fungerer penis: Derfor får du potensproblemer hvorfor får jeg ikke en erektion\nDen psykiske skyldes fantasier, den fysiske skyldes berøring og den natlige opstår under REM-søvn. Det er som om jeg skal kæmpe for at holde den stiv.\nNu er der gået lidt tid, og en rigtig god kollega og jeg har fundet ud af, at vi egentlig er MEGET glade for hinanden. Vi har det rigtig dejligt sammen, men når det kommer til sex, kan jeg næsten aldrig rigtig få erektion, selvom jeg har virkelig har meget lyst til hende. største penis penetration Der kan være forskellige grunde til, hvorfor det kan være svært eller umuligt at få eller holde en rejsning , både fysiske, psykiske eller medicinske grunde.\nVed ikke, hvordan jeg skal forholde mig til det. Hvordan kan jeg hjælpe ham? Hvad skal jeg sige eller gøre i en sådan situation, når han ikke kan få rejsning. De fleste mænd med rejsningsproblemer oplever kun nedsat og ikke Man vil ofte være i stand til at få rejsning om morgenen eller spontane erektioner om.\nSå oplever jeg den dejligste intense varme frække sex med ham. Ja tak, jeg vil gerne modtage Illustreret Videnskabs nyhedsbrev med artikler og markedsføring om Illustreret Videnskab via e-mail. Psykiske årsager kan være problemer med parforholdet , jalousi, usikkerhed, præstationsangst eller lavt selvværd. Dårlige seksuelle oplevelser kan ligeledes skabe en negativ programmering, hvor du kommer til at forvente, at det samme sker igen, næste gang du skal have sex.\nHvorfor får jeg ikke en erektion Sørg for at spise bredt og varieret og at få masser af friske grønsager. Hvad er erfaringerne med porno og potensproblemer, og hvad vil du anbefale mig at gøre? Du kan måske få noget ud af at læse svar til andre på AdamogEva. Få min Gratis E-bog "Når seksualiteten driller"\nMåske handler hans rejsningsproblematik også om, at han har præstationsangst over for dig (jeg ved det ikke, men det er bare for at give et eksempel), og når I får italesat det, og snakket om det på en god måde, vil en stor procentdel af det måske forsvinde, og så kan det være at han næste gang i har sex, faktisk får nemmere ved at. Jeg kan bare ikke forstå, at det skulle være en hindring, hvis jeg virkelig har lyst til pigen. Jeg går selv og bilder mig ind, at når jeg får mit eget sted at bo igen og falder lidt til ro, så vil det gå i orden igen.\nFølge: Træningsprogram efter graviditet » »\nTidligere: « « Hb køge træner\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvorfor får jeg ikke en erektion eqan.venstremand.com


Squashlasagne med citron-ricotta, parmaskinke og pinjekerner | JulieKarla\naf Julie Karla marts 25, 2013\nSkrevet af Julie Karla marts 25, 2013\nEndnu en opskrift i min nye kategori ‘Hverdagsmad som Gæstemad’. Jeg lavede denne her squashlasagne i går og den smagte super skønt. Den tog faktisk ingen tid at lave, så det er en dejlig nem hverdagsret, som også kan serveres til gæster. Jeg er helt vild med ricotta ost og jeg elsker at eksperimentere med denne cremede sag, og sammen med citron, chili og muskatnød sad den lige i skabet. Jeg synes ikke, at man savner pastapladerne i denne her lasagne. Faktisk så vil jeg til enhver tid hellere have denne her lasagne, end en traditionel lasagne med pasta og oksekød, men det er jo bare min smag. Er ikke sikker på, at min kæreste deler samme opfattelse, selvom han godt kunne lide denne udgave. Men er spændt på at høre hvad I synes?\nIngredienser (2 små lasagner)\n150 gr. parmaskinke\nBland ricotta med citronskal, chili, muskatnød, salt og peber. Skær squashen over i to og derefter i tynde skiver og læg skiftevis citron-ricotta, parmaskinke og basilikum mellem squashskiverne. Rist pinjekernerne på en tør pande og pynt lasagnen med dem sammen med lidt revet citronskal.\nA + K = ♥ marts 25, 2013 - 6:16 pm\nIh, hvor ser den dog lækker og appetitvækkende ud! Rigtig forårsfin. Jeg elsker squash/auberginelasange, bare den traditionelle med oksekød (og gerne en gang gedeost og soltørrede tomater), du ved, men den her ser godt nok skøn ud.\nJulie Karla marts 25, 2013 - 6:50 pm\nTak for det! Og ja du har ret, rigtig forårsagtig : )\nMmm ja gedeost og soltørrede tomater, det er altid godt!\nEmilie september 22, 2016 - 12:20 pm\nOvervejer at prøve denne lækre lasagne! – tror du at jeg ville kunne bage den ovnen?\nJulie Karla september 23, 2016 - 4:52 pm\nHej Emilie, Nej lige med denne, tror jeg ikke, da squashpladerne indeholder for meget vand.


Entreprenør i Martofte – Se de bedste firmaer her\nLeder du efter en entreprenør i Martofte? Vi har samlet de bedste entreprenørfirmaer i lige netop Martofte, så du hurtigt kan danne dig et overblik over mulighederne.\nVi hjælper dig med at finde den bedste entreprenør i Region Syddanmark, som kan hjælpe dig i 5390 Martofte. Der er mange entreprenørfirmaer i Kerteminde Kommune, så det burde ikke være noget problem.\nEn stor portion internet shops giver til alt held alverdens former for levering. Det mest almindelige er i dag levering til en pakkeshop, hvor du kan afhente dine produkter præcis når det passer dig. Fragttypen er nemlig særdeles simpel, samt ofte tillige den mest prisbevidste leveringsudgave.\nDu burde lige så vel udse dig at vælge udbringning hjem til dig privat eller til adressen på dit arbejde. Løsningen bliver jævnligt en smule dyrere, men lige så vel ret så let. Den mest betalelige leveringsmanér af Entreprenør i Martofte er unægtelig at hente varerne selv, som dog betinges af at du opholder dig i nærheden af Entreprenør i Martofte internet shoppens adresse.\nAntal dages levering kan vise sig at være super vigtig forudsat man mangler dine nye varer om et øjeblik, så med det formål er det bestemt passende at vi finder den forventede leveringsdato ved det aktuelle produkt.\nFlere Entreprenør i Martofte internet butikker stiller garanti om levering efter en enkelt hverdag på en lang række af deres varer, der dog nødvendiggør at bestillingen anbringes forud for et konkret klokkeslæt, så de med sikkerhed kan nå at få Entreprenør i Martofte skippet afsted inden de pakkeansatte har fri.\nEn række online shops yder portofri levering, men i reglen er det påkrævet at du aftager for en præcis sum. I øvrigt burde du gribe den billigste mulighed for fragt, som i mange tilfælde – ligegyldigt om man opholder sig nær Fredericia, Hillerød eller Assens – vil blive at få fragtmanden til at levere pakken til en pakkeshop.\nDet er ekstremt enkelt for folk at finde frem til de bedste priser på Entreprenør i Martofte fra diverse outlets på nettet, og altså har masser af outlets på nettet fundet det uundgåeligt at tvinge priserne på deres produkter – til babyer og børn, og tillige også til voksne – en hel del, og endda nogle gange præstere portofri fragt.\nDog kan det stadigvæk være rentabelt at efterse flere webbutikker efter Entreprenør i Martofte tilbud før du bestiller, så du er skudsikker på at få den billigste pris.\nMan må alligevel være opmærksom på, at såfremt en internet webshop annoncerer Entreprenør i Martofte til en udsalgspris som er uendeligt overkommelig, kan det i nogle tilfælde være et symbol på en uærlig internet shop. Køb med betalingskort er imidlertid omfattet af et regelsæt, hvilket redder dig som køber overfor snydagtige netbutikker.\nVi anbefaler generelt bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kunne du overveje en løsning fra eksempelvis ViaBill, ifald du higer efter at honorere betalingen senere.\nFør folk handler Entreprenør i Martofte i en internet handler kan man principielt kigge på webbutikkens handelsvilkår, det er dog naturligvis et omfattende projekt.\nEt nemt alternativ kunne være at efterse hvorvidt internet virksomheden er e-mærke tilsluttet, siden det almindeligvis er en tilkendegivelse af at e-forretningen accepterer de officielle regler, og at internet forhandleren af og til besøges af sagkyndige der forstår de gældende regler. Derudover giver det dig lejlighed til støtte, hvis du får dilemmaer i forbindelse med din ordre.\nI øvrigt kan det være til hjælp at køberen er vaks omkring de mest essentielle forhold der influerer på bestillingen, for eksempel den ombytningsrettighed på Entreprenør i Martofte internet forhandleren tilsikrer. I relation til det er det tillige vigtigt, at man altid beholder sin faktura e-mail, således man når som helst vil kunne dokumentere handlen, om du søger en vare til en voksen eller et barn.\nTrustpilot indebærer ultra fantastiske genveje til at iagttage forskellige nuværende kunders synspunkter og herved slår vi et slag for, at du kigger nærmere på netshoppens Entreprenør i Martofte anmeldelser før du lægger din bestilling.\nFacebook frembringer på samme måde sådan set fordelagtige metoder til at få et kig ind i e-forretningens kundetilfredshed. Tilmed er der mange online firmaer hvor du kan ytre en evaluering af ordreforløbet, som lige så vel kan bruges til at afveje kundetilfredsheden.\nVores hjemmeside er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi arbejder sammen med en gruppe af e-forretninger derved at vi publicerer virksomhedernes varer, og opnår honorar i tilfælde af at den person vi sender videre laver en transaktion.\nInformationer vedrørende Entreprenør i Martofte og internet webshops understøttes ofte, men vi tager ikke ansvar for forandringer der muligvis er implementeret siden vi sidst opdaterede hjemmesidens informationer.


Hvordan fjerner newsfrog.me | Cyber Security Experts\nnewsfrog.me er en flykaprer, der ikke er klassificeret som en alvorlig forurening. Installationen er ofte tilfældig, og mange brugere er i tvivl om, hvordan det skete. Flykaprere, der spredes via freeware, og dette kaldes emballage. En browser ubuden gæst er ikke en ondsindet virus og bør ikke skade. Tage højde for, men at du kan blive omdirigeret til sponsorerede sider, som omdirigere virus har til formål at skabe pay-per-klik indtægter. Browser hijackers ikke sikre, at hjemmesider er ikke farlige, så kan du blive omdirigeret til en, der ville føre til et skadeligt program trussel. Det vil ikke præsentere nogen nyttige tjenester til dig, så det burde ikke være tilladt at forblive. Slet newsfrog.me at genoprette sædvanlige browsing.\nIkke mange brugere er klar over, at der tilføjet tilbyder ofte installerer freeware. Det kan være alle former for genstande, som adware, hijackers og andre former for uønskede værktøjer. Du kan kun kontrollere for ekstra tilbud på Avanceret (Brugerdefinerede indstillinger, så hvis du ikke vælger disse indstillinger, du vil installere alle typer af unødvendige rod. Hvis noget er blevet lagt, vil du være i stand til at fjerne markeringen i det der. Opsætning sker automatisk, hvis du bruger Standard-mode, fordi du ikke vil blive informeret om alt, der er knyttet, og som bemyndiger dem, der tilbyder at installere. Det vil tage meget længere tid om at slette newsfrog.me, end det ville fjerne markeringen af et par kasser, så tag det med i betragtning næste gang du flyver gennem installationen.\nHvorfor skal jeg opsige newsfrog.me?\nSå snart omdirigere virus kommer ind i dit operativsystem, din browsers indstillinger vil blive justeret. De omdirigere virus er udført ændringer omfatter indstilling sin sponsoreret portalen som dit hjem hjemmesiden, og dette vil blive gjort uden din tilladelse. Uanset om du bruger Internet Explorer, Google Chrome eller Mozilla Firefox, vil de alle have deres indstillinger, der er ændret. Fortrydelse af ændringer kunne ikke lade sig gøre uden du sørge for at slette newsfrog.me første. Din nye hjemmeside vil have en søgemaskine, som vi ikke anbefaler at bruge, da det vil give dig masser af sponsoreret indhold, så som at omdirigere dig. Den flykaprer, der sigter mod at generere så mange penge som muligt, hvilket er grunden til, at disse omdirigeringer der ville ske. Hvad gør omdirigeringer frygtelig generende er, at du vil ende op på alle slags mærkelige portaler. Mens disse omdirigeringer der er masser generende, at de også kunne være noget farligt. Den omdirigeringer kan føre dig til et websted, hvor nogle skadelige programmer venter på dig, og nogle af skadelig software kan ankomme i din maskine. Hvis du ønsker at holde din PC sikret, afskaffe newsfrog.me, så snart du støder på det.\nSådan fjernes newsfrog.me\nDu er nødt til at få anti-spyware-programmer til helt at fjerne newsfrog.me. Hvis du vælger ved hånden newsfrog.me afskaffelse, vil du nødt til at identificere alle relaterede programmer dig selv. Stadig, en guide til hvordan du opsige newsfrog.me vil blive præsenteret nedenfor i denne artikel.Download værktøj til fjernelse affjerne newsfrog.me\nWindows OS ramt af newsfrog.me\nAdvarsel! Flere anti-virus scannere har netop fundet malware muligheden relateret til newsfrog.me.\nnewsfrog.me globale tendenser af land\nTrin 1. Fjern newsfrog.me og relaterede programmer\nTrin 2. Fjern newsfrog.me fra dine browsere\nd) Fjern newsfrog.me fra Mac OS X-system\n1. Adgang til Applikationer via knappen Go, der kan være placeret i øverste venstre side af skærmen. 2. Kig gennem mappen og finde newsfrog.me og andre mistænkelige ansøgningen. Vælg alle indgange og trække dem til papirkurven på din Dock. Alternativt kan du højreklikke på alle poster, du vil fjerne, og vælg Flyt til Papirkurv. 3. Tøm papirkurv ved at højreklikke på ikonet i Dock og vælge Tøm Papirkurv.\nb) Slet newsfrog.me fra Mozilla Firefox\nc) Fjern newsfrog.me fra Google Chrome\nd) Fjern newsfrog.me fra Microsoft Kant


Se verdens vildeste actionfotos | Digitalfoto.dk\nVerdens sjoveste dyrebilleder er kåret\nDer er fart over feltet og blik for detaljen i verdens bedste actionfotos. Vinderne af actionfoto-konkurrencen Red Bull Illume 2019 er fundet. Se dem lige her.\n#Nyheder #Fotogalleri #Action #Actionkamera #Konkurrencer\nVinder af Red Bull Illume 2019\nHvert år kåres verdens bedste actionbilleder i konkurrencen Red Bull Illume, og i år er ingen undtagelse.\nVed en stor præmieoverrækkelse blev den overordnede vinder, vinderne af 11 kategorier og top 60 finale-billeder kåret.\nI år vinder Ben Thouard Red Bull Illume 2019 med sit imponerende skud af en surfer i en bølge. Surferen på billedet er atleten Ace Buchan, som surfer ved Tahiti.\nBen Thouard fik et uhørt højt antal stemmer af dommerpanelet, der består af 50 eksperter.\nSe vinderne i underkategorierne herunder.\n> Læs også: Alt du skal vide om actionkameraer\n© Jean-Baptiste Liautard / Red Bull Illume\n© Baptiste Fauchille / Red Bull Illume\n© Laurence Crossmann-Emms / Red Bull Illume\n> Læs mere om Red Bull Illume, se flere vinderbilleder og hør historierne bag her.\nSe vinderne af verdens største fotokonkurr...\nSe de vilde billeder: Wildlife Photographe...\nVerdens vildeste - og smukkeste - actionfotos\nHvert år kåres en række dyrebilleder i konkurrencen The Comedy Wildlife Photography Awards, og også i år er der masser at smile af.\nSe vinderne af verdens største fotokonkurrence\nSe det sidste dyr i øjnene: Tim Flach fotograferer verdens mest truede dyr\nSe de vilde billeder: Finalisterne til Sony World Photography Awards er offentliggjort\nDetaljernes dronning: Kirsty Mitchell fortæller eventyr i sine billeder\nDerrick Lin skyder finurlige miniaturebilleder på sit skrivebord - med sin iPhone\nMed sine små humørfyldte øjebliksbilleder spidder amatørfotografen Derrick Lin arbejdssituationer, vi alle kender. Billederne bliver til på skrivebordet, og alt, han bruger, er en iPhone, en lampe og en håndfuld plasticfigurer. Se de fascinerende billeder lige her!\nSe årets bedste astrobilleder\nDe bedste astrobilleder fra 2018 er kåret, og en dansker er med i toppen. Se de fantastiske vinderbilleder fra Astronomy Photographer of the Year 2018 her.\nYoung Astronomy Photographer of the Year 2018: Imponerende astrofotos fra unge astrofotografer\nFotokonkurrencen Astronomy Photographer of the Year 2018 byder på nogle vilde billeder taget af børn ned til 8 år i kategorien Young Astronomy Photographer of the Year. Se her, hvad de unge fotografer har at byde på.\nSe vinderne af Wildlife Photographer of the year 2018\nDe vilde vinderbilleder af Wildlife Photographer of the Year 2018 er nu offentliggjort. Se blandt andet det smukke billede af en dasende leopard, som den kun 16-årige vinder Skye Meaker har taget, og læs historien bag billedet her.\nGalleri: Se verdens bedste iPhone-billeder\nDu behøver ikke et stort kamera for at tage imponerende billeder, som kan vinde konkurrencer. Se vinderne fra årets iPhone Photography Awards her.\nSe årets flotteste astrofotos: Danske Mikkel Beiter blandt de shortlistede\nFlashback: Eddie the Eagle hoppede ind i folks hjerter


Prezi undervisning NU\nShopForside » Produkter » Bliv Prezi superbruger NU\nPrezihjælp præcis til dig. Sådan fungerer det:\nHvis du ikke har tid til at tage et prezikursus har vi løsningen til dig. Du får øjeblikkelig adgang til en en-times undervisningsvideo og til fire videoer med tips til at arbejde professionelt med Prezi.\nDu modtager et klippekort på 10 klip af 15 minutters hjælp til prezidesign, tekniske udfordringer og andet, du kan være i tvivl om, når du arbejder i prezi. Fortæl os, hvad du kunne tænke dig at bruge klippekortet til – gerne ved at give os et ring, eller på mail. Du er velkommen til at aftale at komme forbi til enetimer (vi har god kaffe), eller vi kan mødes telefonisk eller på vores onlinemødeplatform.\nNår du for brug for hjælp, så kontakt os. Vi finder som oftest tid til dig meget hurtigt – vi ved godt, at det haster.\nDu kan hele tiden holde øje med forbruget på dit klippekort online.\nKategori: Certificering i Prezi\nDesign og rådgiv dine kolleger i præsentation med Prezi. Bliv skarpere på sammenhængen mellem en god informationsarkitektur og budskaber. Se hvordan du kan imødekomme forskellige målgrupper i tilrettelæggelsen af en præsentation. Og blive klogere på hvordan forskellige typer talere kan inspireres til at blive endnu bedre\nKøb et klippekort og få adgang til:\nEn times undervisningsvideo med Prezibasisuddannelse.\nEn serie på 4 videoer med designtips fra Imprezzings egne designere.\nDesignhjælp, teknisk hjælp, enetimer (online eller aftal at komme hos os) – når du har brug for det og præcist i forhold til dit behov. Du får et klippekort til 10 gange 15 minutters hjælp, og vælger selv hvornår og hvordan du vil bruge det.


Der køres for fuld kraft hos de fynske maskinstationer\nCoronavirus eller ej – 2020 blev generelt et godt år hos såvel maskinstationer som entreprenørvirksomheder på Fyn, og 2021 tegner foreløbig til at fortsætte i samme spor. Kvalificeret arbejdskraft er imidlertid en mangelvare, påpeger formanden for DM&E Fyn.\n- Kvalificeret arbejdskraft er virkelig en mangelvare, understreger formanden for de fynske maskinstationer (DM&E Fyn), Helle Lundsgaard fra Egekærslund A/S. Hun gør det samtidig klart, at det ikke er noget problem at tiltrække de unge. Det er antallet af lærepladser, der sætter en kæp i hjulet for fremtidens talenter i maskinfører- og entreprenørbranchen. Arkivfoto: Erik Hansen\nForholdsregler og forsamlingskrav som følge af det seneste års corona-virus har naturligvis også givet begrænsninger hos de fynske maskinstationer. Men hovedsageligt er det i forhold til det sociale og netværket, at branchen er ramt. Arbejdet er uændret og opgaver er der nok af.\n- I starten var vi da forskrækkede, da corona ramte landet, men jeg synes, at vi har fundet et naturligt leje, hvor vi kan have fokus på arbejdet fuldt ud. Her er vi virkelig en heldig branche. Vi har plads omkring os, og vi har kunne være ude i naturen og passe arbejdet. Samtidig har vores medarbejdere ikke skulle frygte deres job. De har kunne gøre, som de plejer, lyder det fra formanden for de fynske maskinstationer (DM&E Fyn), Helle Lundsgaard fra Egekærslund A/S i Skt. Klemens, i en tid, hvor hun under normale vilkår ville gøre status i en årsberetning.\nFor værre ser det nemlig ud for årets generalforsamling i foreningen. Den er foreløbig udskudt til der åbnes op for corona-restriktionerne.\n- Landsbestyrelsen afholder godt nok deres generalforsamling virtuelt den 4. marts klokken 14 for vores medlemmer, men det gør vi ikke i lokalforeningen, påpeger Helle Lundsgaard, der ikke lægger skjul på, at bestyrelsen i foreningen ser frem til at slippe ud af coronaens klør, så medlemmerne kan mødes igen.\nGodt år for branchen\nHvad enten det gælder skovbruget, entreprenørerne eller landbrugsdelen i branchen, så kan den fynske formand dog kun glæde sig over mængden af opgaver i året, der er gået.\nI landbruget blev det et lidt sent forår som følge af en våd vinter, men herefter blev det et nemt forår og en nem høst med gode udbytter.\n- 2020 blev generelt et rigtig godt år, og det tror jeg stort set, at det var for hele branchen, hvor der var fuld beskæftigelse hos de fleste, vurderer Helle Lundsgaard.\nHun påpeger endvidere, at der fortsat er masser at lave, men at der desværre er for få kvalificerede hænder.\n- Kvalificeret arbejdskraft er virkelig en mangelvare, understreger formanden, men gør det samtidig klart, at det ikke er noget problem at tiltrække de unge. Det er antallet af lærepladser, der sætter en kæp i hjulet for fremtidens talenter i maskinfører- og entreprenørbranchen.\n- Det er ikke et problem at tiltrække de unge, men de skal have en læreplads. Her skal branchen åbne op. For selvom den første periode da godt kan være op ad bakke, så handler det jo netop om at lære dem tingene. Desuden er det noget med kemi. De unge skal harmonere med det øvrige personale, forklarer Helle Lundsgaard og påpeger, at det selvfølgelig heller ikke nytter, hvis de unge kommer med attituden, at de kan det hele.\n- Det handler rigtig meget om kommunikation, påpeger hun.\nEfterspørgslen fra de unge er stor\nPå Egekærslund har de i øjeblikket tre elever.\n- Hvis der sættes ressourcer af til det, så får man også noget godt, understreger Helle Lundsgaard, der fortæller, at hun næsten bliver kimet ned af unge, der ønsker en læreplads, og hun er helt ked af at måtte sige nej til så mange.\n- De unge vil gerne, og de kan også godt. Det kræver bare, at virksomhederne er åbne, og at de accepterer, at folk er forskellige. Samtidig synes jeg også, at skolerne er blevet mere opmærksomme på, hvad der kræves. For når der sker noget, så sker der altså noget – om det er nat eller dag. Det er ikke Morten Korch-idyl i den her branche.\nIfølge formanden er der igen tvivl om, at efterspørgslen på en uddannelse i branchen er stor, og at skolerne også har fremgang på antallet af elever, der vælger landbrugsuddannelsen og maskinføreruddannelsen.\nFremgang på skolerne\n- Jeg sidder i uddannelsesrådet på Kold College, og skolen har fremgang i dag både på jordbrugs- og maskinføreruddannelsen, fortæller Helle Lundsgaard, der påpeger, at 10.-klasses initiativet på Dalum Landbrugsskole også er genialt.\n- Det er så afgørende, at de unge hurtigt får taget traktor- og bilkørekort i den her branche. Så det er megagodt, hvis eleverne har 10. klasse med, så de i hvert fald har traktorkørekort, når de starter i lære. For jo ældre og tættere på de 18 år, jo bedre er det. Det er noget af det, som jeg kigger på, så de er mobile.\n- Og så handler det om viljen og indstillingen til at lære, og ikke så meget om hvad de kan, understreger hun.\nKlar til dyrskue\nFormanden for de fynske maskinstationer og entreprenører ser nu fremad og håber på et 2021, hvor alle igen slipper ud af coronaens klør.\n- Jeg håber, at foreningslivet snart kan komme i gang – og hvad med dyrskuet? Vi maskinstationer er i hvert fald klar, hvis det bliver muligt at afholde skuet i år. Er der dyrskue, så skal vi nok være der, understreger Helle Lundsgaard.\nGenerelt tegner 2021 også til at blive et år med travlhed.\n- På Fyn er der godt gang i virksomhederne, både maskinstationer og entreprenører har meget at lave, og det trækker alle med og højner også beskæftigelsen for de mindre, så det er jo dejligt, understreger hun.\n- Det er jo en branche, der har været nok udfordret i forvejen, med alle de øvrige restriktioner, der hele tiden pålægges erhvervet. Men nu skal branchen være med til at føre landet igennem coronakrisen.\n- Det triste er jo minkbranchen. Det har virkelig berørt os meget. Det er hele familier, ja hele fødekæden igennem, der her er ramt.\nGyllen skal ud\nI de seneste uger har virksomhederne for en gangs skyld også haft en masse sne at skubbe med, men maskinstationerne er også klar til at rykke på næste opgave.\n- Det er fint med sne, men nu vil vi også gerne i gang med gyllen. Tankene er fulde, lyder det fra maskinstationsejeren fra Skt. Klemens på en dag, hvor der igen begynder at være plusgrader på vejrkortet.


Vinstuen har en lang og mangfoldig historie. Skiltet har ikke altid læst ”Vinstuen”, som det gør i dag,\nmen det hed oprindeligt ”Passage Vinstue”. Der har gennem en del år været navneforvirring når det kommer til Vinstuen.\nHed det Passage Vinstue, Passage Vinstuen eller er det slet og ret Vinstuen. I dag er det sidste gældende.\nVinstuen er blandt Aarhus’ ældste værtshuse, der stadig ligger på den samme adresse og stadig serverer diverse alkoholiske drikke. Netop pga. denne alder er der flere historikere der har gravet i, og skrevet om Vinstuens historie.\nI 2011 blev hjemmesiden Århusiansk Bodegakultur lavet, som en del af et formidlings projekt ved Aarhus Universitet. Dette er nok den mest dybdegående historiske undersøgelser der er blevet lavet i Vinstuens historie og på denne side kan man læse:\nFørste gang man kan støde på Passage-Vinstuen i de lokale medier er i en åbningsannonce i Aarhus Stiftstidende d.10 og 12. januar 1913:\n”Passage-Vinstuen er aabnet. ’Ankershus’ gennem Porten. Vinhandler W. Maardt.”\nBygningen som huser Passage-Vinstuen er opført lige omkring århundredeskiftet, og hvad der har befundet sig i Passage-Vinstuens lokaler i stedets første 13 år vides ikke.\nVinhandler W. Maardt, der tidligere havde drevet en beværtning i Skolegade, boede selv i en sidebygning\ntil Fiskergade 38 – men ifølge senere oplysninger også på 1. sal i Fiskergyde 15. Allerede i værtshusets første par år satte nummerforvirringen tydeligvis ind!\nD. 29. august 1916 dukker Passage-Vinstuen op i en annonce i de lokale dagblade: ”En kold Sjus 35 Øre. Servering i Haven. ’Passage-Vinstuen’ Søndergade 1 a-”. Her annonceredes der altså med en beliggenhed på strøget. Om den første ejer fortælles det, at han, uvist af hvilken årsag, gik under øgenavnet ”Pastor Smadder”.\nOg om stedet fortælles det endvidere, at tonen på Passage-Vinstuen var af en bramfri karakter. I John W. Oldams ringbind, som kan findes på hovedbiblioteket, refereres der til en Bacchus-dyrkende passus,\nsom var skrevet på en af loftsbjælkerne, angiveligt af ”Pastor Smadder” selv:\n”Pris være den gode St. Clemens.\nHan opfandt Whiskey i vandet.\nDør man ikke af Tremens,\nsaa dør man af noget andet.”\nDet morsomme digt er det dog ikke længere muligt at se på Passage-Vinstuen. Det er sikkert blevet\nfjernet af senere ejere i forbindelse med renovering. Selvom tonen er blevet beskrevet som bramfri, er der dog meget der tyder på, at stedet ikke først og fremmest blev besøgt af havnearbejdere og håndværkere. Nærheden til strøget og det faktum, at vin dengang rent faktisk var en del af menukortet, har sikkert også bevirket, at det snarere var ’pæne’ mennesker, der betjente sig af Passage-Vinstuen end det håndarbejdende folk.\nDen digteriske ”Pastor Smadder” døde d. 2. september 1920. Herefter drev hans enke, Betty Sophie Margrethe, værtshuset videre i hans ånd indtil 1922. Herefter overtog en K. Østergaard Andersen stedet,\nog han indrykkede i forbindelse med sin overtagelse af Passage Vinstuen, følgende artikel i Aarhus Stiftstidende d. 21. maj 1922:\n”Maardts ’Passage Vinstue’. Varm Frokost 1 kr. Godt Smørrebrød. Priser på øl og Spiritus er nedsat (ny Vært)”.\nSenere samme år annoncerede han ligeledes i Demokraten, at stedet var blevet renoveret og priserne nedsatte. K. Østergaard Andersen døde 19. april 1927, og også han blev efterfulgt af sin enke, der ligeledes holdt ud i to år. Herefter skiftede værtshuset ejer et par gange, før Inger Frentz tog over oktober 1929.\nHun drev værtshuset indtil 1941, hvor en J. Karner tog over og efter ham Bjørn Rasmussen, der også drev cykelbanens restaurant. I bogen ”Aarhus. Jyllands Hovedstad II” fra 1946, der ligeledes kan findes på lokalarkivet, beskrives Passage-Vinstuen i Bjørn Rasmussens tid som ”En fredfyldt plet midt i Storbyens hektiske Trafik”.\nDenne ”fredfyldte plet” skulle stedet dog ikke blive ved med at være. I 70’erne og 80’erne havde stedet et noget blakket ry som et tilholdssted for bøller og slagsbrødre.\nI 1984 overtog Karen Laura Ballegaard og Carl Erik Jensen stedet og de prøvede at rydde op i de omtalte slagsbrødre. Dette så hun dog ikke ført til dørs før stedet i 2003 overgik til Kjeld Nørgaard. Også Kjeld Nørgaard arbejdede på at rydde op i Passage Vinstuens klientel og skabe et nyt ry og rygte.\nMen den slags tager tid. Dog nåede Kjeld Nørgaard et langt stykke af vejen mod at gøre Vinstuen til et sted for studerende og unge mennesker, før stedet igen fik nye ejere i efteråret 2010.\nVed dette skifte blev der lavet en del nye tiltag og tiden var moden til endelig at ryste det gamle ry helt af sig.\nI dag er Vinstuen et sted der besøges af en bred vifte af gæster. Der kommer turister ind fra strøget, de ældre stamgæster viser sig primært i dagtimerne og de unge og studerende ankommer i aftentimerne og i weekenderne, ofte i stort antal. Stemningen er stadig den afslappede bodegastemning, priserne overkommelige, servicen i top og humøret altid højt.


Konvertering M4V til 3GP - File Extension\nFilkonvertering M4V til 3GP\nHvad vil hjælpe mig til at konvertere filen M4V til 3GP?\nVed at konvertere filen til en anden filendelse, kan du bruge andre programmer til dens håndtering. Man skal dog huske, at filen M4V efter konvertering til 3GP kan afvige en smule fra originalen, selvom med et datasystem. De vigtigste oplysninger skal bevares, men hvis Du interesserer dig for, at filen efter konvertering fra M4V til 3GP var identisk, skal du gå forsigtigt og vælge den relevante app fra listen nedenfor. Den garanterer selvfølgelig ikke at udføre konverteringen 100% i overensstemmelse med dine forventninger, men den vil sikkert hjælpe Dig meget i den. Hvis det trods alt effekten af konvertering af filen M4V til 3GP ikke opfylder dine forventninger, kan du blot prøve at finde på internettet en anden version af Din fil i formatet M4V, tidligere korrekt konverteret af en anden person til filen 3GP. Hvis det ikke virker, kan du bruge oplysningerne præsenteres i yderligere del af siden.\nTags: konvertering M4V til 3GP, hvordan konvertere jeg filen M4V til 3GP, ændring af endelsen M4V til 3GP\nProgrammer til konvertering M4V til 3GP:\nHvis du efter konvertering af filen M4V ikke har opnået den ønskede effekt, kan du prøve at ændre filformatet M4V til noget andet end 3GP. I vores service vil du endnu finde informationer om følgende konvertering muligheder:\nM4V til MTS, M4V til 264, M4V til 3GPP, M4V til 3GPP2, M4V til ASF, M4V til AVC, M4V til AVI, M4V til FLV, M4V til H263, M4V til H264, M4V til M1V, M4V til M2T, M4V til M2TS, M4V til M2V, M4V til MJPG, M4V til MKV, M4V til MOV, M4V til MP4, M4V til MPEG, M4V til MPG, M4V til MPG4, M4V til OGV, M4V til TS, M4V til VOB, M4V til WMV,\nDesværre, hvis du efter udførelse af to tidligere beskrevne handlinger (forsøger at finde din fil M4V konverteret af en anden person og forsøger af dens uafhængig konvertering til formatet 3GP) stadig har et problem med din fil, så løsninger er ikke allerede meget. Du kan igen forsøge at finde og installere en app, der kan åbne filen M4V i dens oprindelige format (uden konvertering til filen 3GP. En sådan løsning vil være vanskeligt at gennemføre, men det helt sikkert vil give den bedste effekt.


Månedsrapport: Europe, Marts 2020\nMarkederne i Europa var forsat påvirkede af udbruddet af coronavirus. Adskillige lande lukkede, ligesom i Danmark, ned, hvilket ledte til store fald i samtlige europæiske indeks. Den negative stemning blev dog dæmpet i slutningen af marts med udsigten til stimuli- og hjælpepakker, hvorefter en del af det tabte blev genvundet.\nNettoafkastet for marts måned var i Falcon Europe Momentum på -12,7%, mens sammenligningsindekset endte med et nettoafkast på -14,7%.\nAfkastet for 2020 er på -15,5% for Falcon Europe Momentum, hvor sammenligningsindekset i samme periode er faldet med 22,7%.\nI forbindelse med reallokeringen medio marts blev vægtningen af aktier indenfor sundhedssektoren øget med 5%-point. Omvendt blev vægtningen af finans- og konsumentvareaktier reduceret med henholdsvis 3,3% og 2,7%-point.\nJævnfør vores faste reallokeringsintervaller vil reallokering af den næste delportefølje i Falcon Europe Momentum ske medio april 2020.\nDiaSorin S.p.A. 0,9% 17,6%\nGetinge AB Class B 2,0% 16,5%\nColoplast A/S Class B 1,0% 9,0%\nElisa Oyj Class A 4,3% 8,6%\nWarehouses De Pauw 1,0% 8,0%\nBW LPG Ltd. 0,5% -46,5%\nMTU Aero Engines AG 0,5% -39,7%\nNext plc 0,5% -35,0%\nAzimut Holding Spa 1,3% -31,5%\nSkanska AB Class B 1,3% -29,1%\nElisa Oyj Class A Telekommunikation Finland 4,3%\nLondon Stock Exchange Group plc Finans England 3,8%\nRoche Holding AG Sundhed Schweiz 3,2%\nSEGRO plc Finans England 3,2%\nGivaudan SA Industri Schweiz 2,8%\nGalapagos NV Sundhed Holland 2,8%\nZurich Insurance Group Ltd Finans Schweiz 2,7%


Vi har brug for jeres støtte, siger Mario Masuku | Kenworthy News Media - development & socio-political issues\n← Jordtyveri har ingen sidste salgsdato\nPUDEMO’s Mario Masuku urges Denmark to pressurize Swazi regime →\nHan drøftede mulighederne for større pres på Swazilands regime med blandt andre folketingets formand, Mogens Lykketoft, og medlemmer af Enhedslistens folketingsgruppe, og talte ved flere offentlige møder. Og støtten fra Enhedslisten og Danmark er vigtig, fortæller Mario Masuku. ”Vi vil befri os selv, men vi mener også at solidaritet fra lande som Danmark spiller en vigtig rolle”.\nEn af de strategier som Mario Masuku fremhæver, er at agitere for et boykot af valget i Swaziland til september. ”Valgene i Swaziland er ikke frie og fair”, fortæller Mario Masuku. ”Vi har derfor valgt ikke at deltage i dem”. Alle partier er forbudt i Swaziland, og det er forbudt for partier at stille op til valg, kun dem der stiller op som enkeltpersoner kan vælges til landets parlament.\nI stedet for har PUDEMO besluttet at uddanne civilsamfundet og befolkningen generelt om deres demokratiske rettigheder. ”Og dette rækker også ud over selve valget. Vi vil lave lobbyarbejde lokalt, i regionen og internationalt”, siger Mario Masuku.\nFor regimet mangler ikke penge og har ikke tænkt sig at overgive sig uden kamp, siger Masuku. ”Swaziland er det land i verden der bruger flest penge på militæret per indbygger, mere end selv USA”, fortæller han. ”Swaziland har ingen ydre fjender, så det er meningen at dette skal bruges imod regimets indre fjende, demokratibevægelsen. Regimet betragter alle dem der taler dem imod som terrorister”.\nEt eksempel herpå var under en af de mange retssager imod ham, fortæller Mario Masuku. ”Jeg var på vej til retsalen i en politivogn. En højtstående fængselsbetjent tilbød at tage mine håndjern af, men jeg afslog da han ville komme i problemer på grund af dette. Han insisterede dog, og tog dem af mig”.\nEt andet tegn på regimets mindskende legitimitet i befolkningen er befolkningens stigende mod til at tale kongen og hans magtfulde høvdinge imod. ”Under et af de offentlige møder med kongen, som han holder med jævne mellemrum, stillede folk fra landområderne sig faktisk op og fortalte kongen at de ville have et andet system – at de ville have demokrati”, fortæller Mario Masuku. ”Det er vist aldrig sket før”.\nAdspurgt om udsigterne til demokrati i Swaziland, er Mario Masuku da også forsigtigt optimistisk. ”Jeg tror vi vil se et gennembrud i vores levetid. PUDEMO har lagt grundstenene til bygningen af det højhus det skal blive til vores demokratiske samfund. Andre vil fortsætte, for vi må huske at vi alle kæmper for det samme mål”.\nI denne forbindelse takker Mario Masuku Enhedslisten for partnerskabet med PUDEMO. ”Jeg tror at partnerskabet med Enhedslisten vil skabe resultater. Projektet er i gang, og jeg kan forsikre Enhedslisten om at vi vil gøre alt der står i vores magt for at det lykkes. Men demokratisering er en lang proces, så jeg håber at vores venskab og samarbejde med Enhedslisten vil vare ved”.


Jeg har igennem 5 år haft et meget nært venskab med en pige,\nmen her på det sidste er jeg blev usikker på hvad jeg føler for hende.\nJeg holder rigtig meget af hende\nog synes hun er en af de mest vidunderlige mennesker i verden.\nHun er sød, sjov, venskabelig, smuk\nog når jeg er sammen med hende, så ønsker jeg at øjeblikket aldrig ender.\nJeg har aldrig oplevet at føle sådan overfor en pige før,\nmåske fordi jeg bare har skudt ideen ned, når jeg begyndte at tænke sådan.\nDog har jeg altid tænkt at piger generelt var smukkere end drenge\nog når jeg tegner så er det kun piger.\nJeg er ret sikker på at jeg er forelsket i hende,\nmen jeg er ikke helt sikker, eftersom vi altid har været virkelig tætte.\nJeg har læst lidt om forskellige sexualiteter (ikke om alle)\nmen jeg føler ikke rigtigt at der er en hvor jeg føler mig tilpas.\nHey 14 årig pige som mit råd til dig vil jeg gerne sige at du skal starte med at kigge på hende og se om hun giver måske nogen signaler at hun måske også er vild med dig men hvis du kan se der ikke sker noget nyt så synes jeg du skal tænke dig rigtig godt om at måske fortælle hende at du er vild med hende og for at være ærlig så har jeg cirka det samme problem eller det havde jeg jeg var/er stadig vild med min veninde og jeg fortalte hende det fordi jeg synes det var eneste jeg kunne gøre hvis jeg virkelig skulle finde ud af om hun havde det på samme måde så håber dit mit råd det hjalp lidt\nTror det er almindeligt at piger godt kan synes andre piger er meget smukke. Jeg synes i alt fald – altså uden jeg kunne tænke mig at danne par med en pige. Men jeg synes piger har så smukke former og er bløde og dejlige at røre ved og jeg har rørt ved en veninde under dynen ved soveaftale. Men jeg dater drenge. Så tror ikke man behøver sætte et skilt på sig selv – jeg er det og det. Tror roligt du kan fortælle din veninde lidt om dine følelser.\nChanne, Pige, 15 år\nJeg er en pige på 13 og jeg har stadig ikke fundet ud af hvad min sexualitet er. Men for at være ærlig, tror jeg at det kommer en dag. Hvis du ikke er sikker på om du kan lide hende., så synes jeg at du skal tage det helt roligt. Og tænke at det nok kommer en dag. Din sexualiet ændre ikke på at du sikkert er en helt fantastisk person. Lig dig i sengen, og sæt en god film på. Slap af og tænk at du er fantastisk


Blog from Niue, Niue | Stillehavsturen\nNew South Wales Sep 2010 1284418800\nNew Zealand Sep 2010 1284246000\nVanuatu Aug 2010 1283209200\nFiji Jul 2010 1279407600\nTonga Jun 2010 1277679600\nNiue Jun 2010 1276383600\nCook Islands Jun 2010 1275692400\nI løbet af formiddagen fik vi The Rock i sigte - de 595 sømil var klaret. Øen virkede nu ret flad trods dens kælenavn. Vi gik stadig for motor og da vi rundede den første pynt blev havet meget uroligt, med søer der kom ind fra alle sider. Det forsatte næste hele vejen op langs vestkysten af øen, til vi kunne gå ind mod Alofi, der trods alt lå en lille smule i læ for syd-vesten vinden.\nDer så ikke ud til at være ret meget liv på øen, man kunne kun se et par enkelte huse hist og her blandt træerne og så en ret trist og lille havn. Der var ikke nogen mole og det er for dybt til at ankre op ud for øen (ca 30 meter dybde). Lystbåde skal lægge sig ved en række bøjer ud for byen og så tage gummibåden ind. Vi havde læst nogle drabelige historier om landingen med gummibåden, hvor den skal hives på land med en kran på molen. Da vi var kommet i stand på båden (ved bøje nr. 13), sejlede Lasse Margrethe, Palle og mig ind til øen, så vi kunne gå på opdagelse. Der var fuldstændigt mennesketomt! Gaderne lå øde, med det var jo også kirkedag, hvilket de går meget op i. VI havde håbet på, at finde en cafe og få lidt kaffe og kage, men det virkede ikke ret sandsynligt. Vi gik ud af hovedvejen - frem og tilbage - og overvejede at tage ud til en bar kaldet Washaway Cafe, som skulle ligge 5-6 km væk. Inden gik vi ned til en lille sandstrand, som jeg havde set fra båden. Her mødte vi Fraser, som var en skottisk New Zealænder på besøg hos hans tidligere patient, Jeff, der havde bosat sig på øen. Ham kom vi til at se mere til, men i første omgang fortalte han os, at Washaway Cafe var det eneste sted, der ville være åbent. Derfor besluttede vi os til at prøve at tomle derud.\nDen allerførste bil stoppede for os. Det var Tony, en lidt sær tandlæge fra Brisbane, Oz. Han var også turist og ville vist gerne have selskab. Han kørte os derud - og tilbage igen. Cafeen var et specielt sted! Der stod et par piger og lavede burgere, men drikkevarene i baren måtte du selv hente, blande og huske på, hvad du havde fået. Stedet var kun åbent om søndagen og gæsterne var hovedsaligt "Palangi" -vestlige folk. Fraser kom der kort efter os, sammen med Jeff. Jeff var 81, havde haft strubekræft, men havde bekæmpet sygdommen og bygget sig et skønt hus på klipperne i Alofi - Retoration Reef. Vi havde set det tidligere på dagen og fik senere lov at komme ind og se den fantastiske udsigt og hans sti over klipperne i "haven" til udsigtsstolen.\nEfter et glas vin og en burger på Washaway Cafe kørte Tony os tilbage. Vi fik en whisky af ham og så solnedgangen fra en lille lagune. Men så var det også blevet tid til at komme tilbage til båden. Desværre kunne vi ikke få radioen til at virke, så vi stod på molen og vinkede og viftede med lys, for at Lasse skulle se os. Først, da vi fik en bil til at blinke med lygterne, det gik op for Lasse, at det var os på kajen - men så kom han også straks efter os. Aftenen var stille og rolig på båden. Der var gratis internetadgang, så vi sad med hver vores computer og tjekkede mails mv. Vi kunne konstatere, at Danmark havde tabt den første kamp i VM til Holland.\nNu skulle Niue udforskes. Vi tog ind til øen straks efter morgenmaden og fik os checket ind; først i yachtklubben (som også var en lille cafe), så på politistationen(hvor vi også fik et Nuie kørekort) og tilsidst på toldkontoret. Jeg hævede lidt penge i banken, mens de andre fik lejet en bil. Vi mødte Fraser igen og inviterede ham med på turen rundt på øen - hvilket han var glad for. VI hentede ham ude hos Jeff og så samtidig hans fantastiske hus på klippen. De var igang med et spil skak, men Fraser virkede ikke ked af at måtte afbryde det. Jeff røg store cigarer - og særligt når han var ved at tabe et spil!\nVi kørte nordpå til Limu Chasm, som var en smuk lagune, hvor ferskvand fra øen blev blandet med havvand. Vi snorklede rundt der, og jeg fik prøvet mit udstyr af - ud over et sår på benet gik det meget godt. Vi fortsatte nordpå til Takaleve Chams, som var lidt det samme. Der var dybere og to klipper stod lodret på hver side. Det var meget smukt. Stien delte sig ved parkeringspladsen, og da vi tog den højre sti kom vi gennem et krat ud til en grotte med søjler og smukke formationer, som gav udsyn over en klippe formet som en bue.\nVi var nu blevet rigtig sultne, men på turen videre rundt om øen, var der ikke en eneste cafe eller bar, så vi kørte tilbage til Alofi, hvor Fraser blev sat af hos Jeff. VI blev inviteret med på en Hash Harriers Walk, men afslog. Det eneste sted, hvor man kunne få lidt mad var en indisk takeaway (ikke noget man regnede med at finde), men vi tog en let snack (mødte igen Fraser!!) og tog så ud til båden, hvor vi grillede. Det var ikke noget problem at få gummibåden op af vandet eller i igen, så nu mente vi, at vi havde styr på det - men det var også vindstille og næsten ingen dønninger.\nPalle, Margrethe og jeg havde lejet bilen for to dage, så vi blev sejlet ind kl 8. Vi ville først på markedet, som skulle være startet kl. 6. Da vi ankom, var der tre boder med lidt håndarbejde tilbage og et par stykker, som solgte en klistret, sød, kokosgrød. Jeg prøvede lidt af den, men var ikke solgt. Jeg har den grød mistænkt for et lille maveonde senere på dagen...\nEfter en besøg på internetcafeen, hvor jeg fik oprettet en blog og lagt lidt billeder op, hentede vi igen Fraser hos Jeff. Denne gang var der plads til ham på bagsædet - han havde siddet i bagagerummet dagen før. Vi kørte denne gang syd ud af byen og kom til nogle udsigtspunkter, hvor man kunne se blowholes. Vi kom forbi dykkercenteret, hvor vi forhørte os om muligheden for at komme på en hvaltur. Vi havde hørt fra yacht-klubben, at der havde været spottet et par pukkelhvaler omkring øen dagen før, men de kunne ikke love at vi ville få nogen hvaler at se - det er stadig lidt tidligt på sæsonen. Pukkelhvalerne kommer til Niue og Tonga hvert år, for at få deres kalve og parre sig og vi ville rigtig gerne se dem. De vil dog normalt først være her i juli.\nVed frokosttid var vi ved resortet på øen og vi kørte derind og fik en dejlig frokost på terrassen. Meget civiliseret! Det var et skønt sted, men også ret friseret. Der var udsolgt af øl på øen (der var ikke kommet nogen med det sidste forsyningsskib, fordi regeringen åbenbart skyldte nogen penge til New Zealand), men resortet var det eneste sted vi oplevede, at det var helt umuligt at få øl! Jeg fik en indbagt mahi-fisk og kokosnød at drikke! (den friske kokosnød bliver stillet for dig i en skål og der er boret et hul til sugerøret!\nMætte forsatte vi rundt om sydspidsen. Vi kom forbi en Noni-juice-farm og kørte ind forbi. Forpagteren, Tom, mødte os, og da han lige skulle igang med en rundvisning for et par andre gæster, blev vi inviteret med - så nu ved vi alt om, hvordan man laver noni-juice. Det smagte forfærdeligt, men alligevel købte vi alle en flaske, for det skulle være så sundt.\nVi fortsatte turen mod Toga chasm. Vejen var blevet til en grussti og pludselig stod skiltet der. Først gik turen gennem skoven, der var som taget ud af Tolkiens univers. Man ville ikke været blevet overrasket over at se et træ tale derinde. Stien sluttede brat, hvor man ved et palmetræ kunne se havet igen - og så så man ud over et klippelandskab af helt skarpe spidser, der spredte sig 100 meter ud mod havet. En venlig sjæl havde lavet en sti af cement, så det var muligt at gå ud over klippelandskabet, og vi blev ført til en 20 meter lang træstige, der førte ned til en sandplet med palmer midt mellem klipperne. Meget fantastisk - og overraskende.\nNu var dagen ved at ende, så vi kørte tilbage til Alofi, hvor vi blev i land for at bade og skifte tøj - jeg hos Fraser og Magrethe og Palle på havnen. Vi havde nemlig bestilt bord til en buffet og show hos Jennas. Der mødte vi Lasse og Paola (som havde taget vin og øl med) og også Faser og Jeff. Det var en lækker buffet (bla. fersk fisk marineret i kokosmælk - utrolig lækkert). Derefter var der show, hvor familien på skift gik på scenen og viste niueanske og tonganske danse. For mig, hvor det var første gang var det spændende, men de andre havde set det før. Til slut skulle vi alle op at danse med dem - det var så knap så kønt.\nDa showet sluttede sagde vi farvel til Fraser, hvilket var lidt ærgeligt, for det havde været rigtig hyggeligt at være sammen med ham. Vi gik mod havnen for at tage gummibåden ud til båden. Men det var blevet højvande og det havde blæst op, så vandet stod ind over trappen, hvor båden skulle lægges i. Dønningerne var et par meter høje, så det ville være en udfordring først at få gummibåden i vandet med kranen, og derefter at få os alle sikkert i gummibåden. Efter længere drøftelse frem og tilbage, blev vi enige om at vente til det blev mere lavvandet kl. 12. Så sad vi der på en trappesten en times tid! Til sidst gik vi ned til havnen og prøvede - og det gik fint, selvom det var lidt vildt. Men godt teamwork og klar besked om, hvad alle skulle gøre var løsningen - og så lidt panik på. Vi var vist alle lettet, da vi nåede ud til båden.\nMargrethe vækkede mig med ordene: Der er delfiner heroppe! Jeg var straks ude af sengen og på dækket. Vi hoppede i en fart i badetøjet og lagde os med masker på bag båden. Der var en hel flok delfinder et stykke fra båden. Desværre var sigtet ikke så godt, så jeg så dem kun kort. Men dejligt endelig at have set dem. De var ikke legesyge - nok nærmere inde ved kysten for at finde mad, så de tog sig ikke af os. Men det var en god start på dagen.\nVi skulle afsted ved middagstid, så Margrethe. Palle og jeg tog ind til byen for lige at få det sidste med og checke os ud. Vi spiste frokost på Crazy Uga og tog så ud til båden igen, for at gøre klar til afgang. Båden skulle skrubbes, så Lasse, Palle og Margrethe sprang i med svampe. Paola og jeg gjorde rent.\nVed 3 tiden var vi klar til afgang. Fortøjningen blev taget og storsejlet kom op, for der var lovet en god vind (20-25 meter i sekundet). Den første del var lidt søen temmelig skæv, så vi nøjedes med storen, men senere kom fokken også op. Vi gjorde god fart (8-9 knob) og snart forsvandt Niue bag os. Det havde været et rigtig godt besøg.\nTuren til Vava´u i Tonga er på ca. 285 sømil. Kursen er 266, men på grund af vinden må vi gå noget lavere. Vi må derfor tage en bomning engang i morgen. Der var fuld drøn på og 3,5 meter dønninger. Sjovt! Stille og roligt blev det mørkt og endnu en nattevagt begyndte. Der var en masse nye lyder i båden, som jeg lige skulle vænne mig til og bevægelserne er også helt anderledes, men søsygen udeblev heldigvis.


Imitation af insektben...\nFluens hackel skal normalt illudere insekternes ben, men ofte er de enkelte fjerstråler i et hønehackel - der jo typisk anvendes til vådfluehackler - både for tynde og alt for lige til at kunne imitere visse inskettypers ben realistisk. En af måderne at overkomme dette problem, er at vælge tykkere fjerstråler fra eks. fasanhalen og så forsyne disse med en knude midt på den enkelte fjerstråle. Som det ses her er denne type "insektben" ret realistisk.\nBemærk dog at disse ben normalt er skrøbelige og knækker nemt efter en enkelt ørred har tygget lidt i fluen.\nFjerstråler fra hanfasanens hale er lidt grov i strukturen og kan med held anvendes til at imitere eksempelvis ben på et stankelben.\nMan løsner de enkelte fjerstråler fra halefjeren og binder en almindelig kællingeknude omtrent midt på, for at imitere insektbenets knæled.\nEn delikat og lidt besværlig proces...\nHer vises et andet og mere holdbart alternativ til at imitere de kraftigere insektben, på eksempelvis vårfluelarver.\nGummiben kan gives en "standardfacon" med realistiske knæk i knæledet, samtidig med at de enkelte ben bibeholder en fantastisk fleksibilitet og derved langt bedre kan imitere insekternes liv og bevægelse. Samtidig er de fantastisk holdbare og knækker ikke umiddelbart af, eller mister deres facon, selv efter adskillige ørredtænder har gnasket i fluen.\nGummiben fremstillet af "Flexifloss" eller "UNI-flexx" kan gives et knæk ved hjælp af en opvarmet dubbingnål, men alt for ofte får man opvarmet nålen for kraftigt, hvorved benet smelter og falder helt af, i stedet for at bukke som ønsket - eller nålen bliver ikke tilstrækkelig varm og vil derfor ikke kunne påføre materialet et permanent knæk.\nDen efterfølgende metode er hurtig og nem at anvende og virker stort set hver eneste gang...\nTil at fremstille disse gummiben anvender jeg som nævnt; "FlexiFloss" eller "UNI-flexx", der er fremstillet af materialet Lycra.\nYderligere skal der anvendes et strygejern samt en dubbingnål.\nStrygejernet har som bekendt indbygget termostat, der sørger for at holde samme temperatur og derved undgår man at opvarme gummibenene for meget så de smelter og knækker.\nStart med at sætte strygejernet til og skru op for ret høj varme. Omkring Linned og Bomuld er normalt passende, men forsøg dig frem til temperaturen føles rigtig for dit temperament og materialer...\nTag en strimmel "Flexifloss" eller klip en længde "UNI-flexx" af spolen.\nDan en lille løkke på materialet som vist her...\nUndgå at materialet snor sig som det ses her. Derved får man et snoet og krøllet resultat i stedet for et pænt buk...\nNu indføres dubbingnålen i løkken som vist og der strammes lidt op i gummisnoren så den bliver udstrakt, men stram ikke for meget..\nNu føres dubbingnålen ind mod det varme strygejern..\nSamtidigt med at gummisnoren berører det varme strygejern, kan man rotere lidt rundt med det hele for at få en jævn varmeoverførsel...\nSamtidig tæller man, så man får en tidsangivelse; "et sekund, to sekunder, tre sekunder..." osv., så man får en fornemmelse af hvor meget varme der skal til...\nEfter ganske få eksperimenter har man styr på varme og tid...\nLøft materialet fri af strygejernet og fjern dubbingnålen..\nMan har nu det fineste leddelte insektben.\nHer ses vårflueimitationen "Peeping Caddis" udstyret med gummiben af ovennævnte type...\nFremstil én eller flere længere strimler med adskillige knæled ad gangen, så de ligger klar og kun skal klippes til i længden.\nDet er enkelt efterfølgende at farve "benene" i ønsket farve med en vandfast pen.\nFlexifloss & UNI-flexx


- Vi er jo ikke miljøsvinere - sn.dk - Hillerød\nDirektør på Nordisk Perlite, Niels Knudsen, er stolt af sin virksomhed og ærgerlig over, at den lokalt mest er kendt som en problematisk virksomhed. Han mener ikke, hans virksomhed har miljømæssige problemer.\nArtiklen: - Vi er jo ikke miljøsvinere\n- Vi er jo ikke miljøsvinere\nHillerød - 08. februar 2020 kl. 10:49\nDer er koldt i den store produktionshal, selv om gassen brænder i to store ovne. Der er højt til loftet, og produktionsanlægget rejser sig hele vejen op mod taget. Larmen fra ovne, kværne og en sigte gør det svært at tale sammen, og medarbejder bærer både høreværn og åndedrætsværn, men de pakker det fine perlitematerialer i store sække. Produktionen kører på fuld kraft i Nordisk Perlite, fabrikken i Hammersholt Erhvervspark.\n- Der er ikke så meget af den her type produktion i Danmark. Det meste er rykket til Østeuropa, der er salgsdirektør på Nordisk Perlite.\nNordisk Perlite er da også Skandinaviens eneste produktionsanlæg, der bearbejder den vulkanske sten perlite til produkter, der kan bruges til isolering, i spagnum som jordforbedring, eller forarbejdes videre til filterperlite, et produkt, der blandt andet bruges til filtrering af øl, æblejuice og andre fødevareprodukter, i medicinalindustrien og også findes i tandpasta.\nMen det er ikke det, Nordisk Perlite er mest kendt for i Hillerød. Det er i stedet en konflikt med naboer og kommune om støv og støj fra produktionen i Hammersholt Erhvervspark.\n- Det er ikke så morsomt. Og det tager meget tid. Og det er kedeligt at bruge tiden på det, men det skal jo gøres, når der kommer klager, siger Niels Knudsen, som er direktør på Nordisk Perlite, og ejer virksomheden sammen med sin søn, Jannick Knudsen.\nNiels Knudsen fastholder, at der ikke er noget at komme efter, når det gælder støj, og en række støjundersøgelser viser da også, at Nordisk Perlite ikke larmer mere end tilladt.\n- Kommunen har lavet en støjkortlægning, som viser, at vores støj dag, aften, nat, weekend, og helligdag ligger som de tidligere målinger har vist, - og vi overholder alle grænseværdierne, siger han.\nNaboerne har kritiseret støjkortlægningen. De mener blandt andet, at Nordisk Perlite vidste, hvornår støjkortlægningen skulle laves, og derfor har kunnet justeret aktiviteterne på anlægget, så støjen blev mindre, mens der blev målt.\n- Det passer ikke. Vi kan ikke stoppe anlægget eller gå ned på lavt gear. Enten kører det, eller også kører det ikke, siger Niels Knudsen, som peger på, at støjkortlægningen er gennemført af et certificeret firma.\nKommunen måler videre\nSiden støjkortlægningen, som blev lavet i sommeren 2019, har Hillerød Kommune ifølge Niels Knudsen målt på nogle bestemte punkter på grunden 5-7 gange.\n- Det sker, uden at vi er informeret. Og der har ikke været nogle overskridelser af støjgrænserne, siger han, som erkender, at det sker, at beboerne nær fabrikken oplever at blive vækket af kraftige bankelyde fra fabrikkens tag om natten.\nEn del af virksomhedens produktion pakkes i sække, mens en del blæses ud i store siloer, hvorfra det lastes direkte på lastbiler til kunder, der får leveret store mængder perlite. Det sker, at rørene ud til siloerne stoppes til.\n- Så skal man have det fjernet, og det sker ved at banke på rørerne. Det sker nogle få gange om året, men det er selvfølgelig irriterende, siger han, som lover, at Nordisk Perlite arbejder på en anden løsning, så man kan undgå at banke på rørerne.\nTogstøj og andet støj\nNiels Knudsen mener desuden, at der også er meget andet end hans produktion, der bidrager til det samlede støjbillede i området.\n- Vi vil ikke klandres for togene herude, og heller ikke for andre, der laver støj. Vi vil gerne klandres for vores egen støj, siger han.\nHan mener også, at det hører med til historien, at hans fabrik ligger i et industriområde, hvor der har været industri i århundreder - nemlig Hammersholt Teglværk.\n- Da teglværket lukkede, besluttede man, at her skulle være industrikvarter. Selv om det ikke hjælper, så er folk jo flyttet hertil efter det, og må have vidst, at her lå noget industri, siger Niels Knudsen, som faktisk er stolt af sin virksomhed, som blev stiftet i 1979, og dengang lå i Københavns Nordhavn.\n- Vi synes selv, vi er en succeshistorie. Vi laver et produkt, som er klimavenligt, og som erstatter andre produkter, som kan være problematiske, siger han, som igennem årene har været aktiv i det internationale Perlite Institute, som samler hele verdens perliteproducenter. Her fik han i 2004 foreningens ærespris for at have bidraget til udviklingen af perlitebranchen.\n- Det kan jeg godt være stolt af, at vi har gjort noget ekstraordinært, siger han, som ellers ikke har organiseret Nordisk Perlite i Danmark, hvor der ikke er andre virksomheder af den type.\n- Det betyder, at vi skulle rette blikket ud i verden for at dele erfaringer med andre producenter. Det betyder også, at jeg i dag har et godt netværk, hvor jeg kan komme med mine ideer, siger han.\nNordisk Perlite vil også gerne være kendt for andet end at være en problematisk virksomhed i nærområdet.\n- Vi er en CO2-neutral virksomhed, for når vores kunder bruger vores produkt, sparer de mere CO2, end vi bruger på at producere produktet, siger salgsdirektøren Jacob Clement Nielsen.\nNordisk Perlite har også i en årrække sørget for, at varmen fra produktion genanvendes i Hillerød Forsynings fjernvarmenet via en to kilometer lang varmeledning fra fabrikken til varmeledningerne i Hillerød by.\n- Vi brænder en del gas til opvarmning af vores materiale. Når det er ekspanderet, går perliten og røggasserne gennem en varmeveksler, der varmer vand op, som kommer i varmeledningerne til Hillerød Forsyning, siger Niels Knudsen.\nLeveringer fra Grækenland og Tyrkiet\nEn stor lastbil kører forbi virksomheden. Længere nede af vejen ligger resten af Hammersholt Erhvervspark, med en lang række virksomheder.\n- Vi bliver skudt i skoene, at alle lastbilerne er til os. Men det er de altså ikke, siger Niels Knudsen.\n3-4 gange om året er der dog mange lastbiler, der kører til og fra Nordisk Perlite. Det er, når råperliten ankommer fra miner i Grækenland og Tyrkiet.\nDen vulkanske sten knuses til småsten nær minerne, og sejles på skib til Hundested. En skibsladning er 4-5000 tons perlite, som fordeles på 100 til 120 lastbilslæs, der tager turen frem og tilbage til Hammersholt fra Hundested de kommende dage.\nPåbud om støv\nDet er ved leveringen af råperliten, der kan opstå problemer med støv - en anden sag, der fylder hos Nordisk Perlite, som i maj 2018 fik et påbud fra Hillerød Kommune om at indføre en række arbejdsgange, der skal begrænse støvet.\nNordisk Perlite klagede over påbuddet til Miljø- og Fødevareklagenævnet, en sag, som endnu ikke er afgjort.\n- De fleste ting er noget, vi allerede gør. Og så er der et punkt om, at vi skal lukke portene til produktionshallen altid. Men når det er varmt, kan det være ulideligt at stå der. Det er rimeligt, at hvis der er støv inde, at vi lukker portene. Men hvis der ikke er støv, så er det urimeligt at komme med et påbud om, at vi skal have lukket, siger Niels Knudsen, som ikke er stolt af sagen.\n- Selvfølgelig er det aldrig sjovt, når der kommer et påbud. Og slet ikke, når man ikke er enig i det. Men kommunens opgave er jo at gribe ind, hvis der kommer klager, og finde ud af, hvad der er sort og hvidt, siger han, og understreger, at Nordisk Perlite gør meget for at undgå støv, blandt andet bruges der vandkanoner, når perliten leveres.\n- Der kan også ske udslip, hvis der går hul på et rør. Vi gør alt, hvad vi kan for at undgå det, men det er noget, der kan ske i enhver produktion, og sådan er det også her. Men vi sælger jo perliten, og får penge for det, så vi har et økonomisk incitament til at få det ned i sækkene, siger Niels Knudsen, og fortsætter:\n- Vi er jo ikke miljøsvinere. Vi har to problemer: Støv og støj. Men vi har ingen kemiske udfordringer. Vi har et naturprodukt, en vulkansk sten, der er uskadelig for mennesker, og bliver brugt i fødevarer, medicin og tandpasta, siger Niels Knudsen.