Det Logiske Snit: De små ringe i vandet\nFor nogle år siden advarede en højtstående betjent om udviklingen i kriminalitet blandt anden-generations indvandrere - jeg glemte desværre at gemme den artikel, men kan nogenlunde huske den i hoveddetaljer.\nHan sagde lige ud, at om nogle år ville vi ikke kun have problemer med nogle få hundrede hærdede kriminelle anden-generations indvandrere. Men ville tælle tusinder i stedet.\nDels rekrutterede de lystigt i deres omgangskreds, dels voksede de små brødre op som endnu mere forhærdede forbrydere, efter at have udviklet sig som små, meget hardcore forbrydere allerede mens de lå under den kriminelle lavalder.\nHan brugte det udtryk, at det ville brede sig som ringe i vandet.\nDet er velkendt, både qua international erfaring og og vores egen, at anden generation bliver langt mere kriminelle, end første generation af indvandrere.\nIntegration er ren mentalhygiejne, en diskurs båret af ønsketænkning som ingen værdi har, hvis der ikke bliver sat konkret og omfattende handling bag.\nDet giver sig selv at i et opsving, vil der bliver flere som arbejder blandt indvandrere og når nu arbejdsløsheden stiger, vil der blive flere som er uden for arbejdsmarkedet, det er intet, der kan tildeles en laurbær krans for integrationssucces her.\nVi vil se langt mere kriminalitet i fremtiden, fordi det spreder sig som ringe vandet og det har intet at gøre med at regeringen er dårlig til at integrere og er for passive, det er en udvikling alá snebolden, der ruller ned bjerget og bliver større og større.\nNår børn ikke bliver standset i tide, ikke bliver fjernet hjemmefra. Ikke bliver hjulpet på ret kurs. Så er det helt naturligt at udviklingen i en positiv retning skrider i svinget.\nNår vi har et system, hvor ingen vil tage ansvar. Hvor kommunerne ikke mener de har råd til at tage ansvar, og lærere og ikke vil yppe et kiv, fordi de risikerer at sætte sig selv i centrum og bliver alligevel ikke taget alvorligt. Så er der intet til hinder for at ringene spreder sig i vandet og lavinen ruller ned ad bjergskråningen.\nNår unge bliver markant mere voldelige, mere tilbøjelige til at banke deres stakkels små kærester, så er det igen ringe som spreder sig i vandet, og der skal mere til end snak og ubehag, for at komme til en løsning. Og der er en kedelig udvikling i gang, som kan berørt før her og her.\nEn rapport fra sidste år anslog at 40.000 unge i alderen 16-24 udsættes for partnervold, fysisk og psykisk. 10 procent af de unge kvinder har været udsat for fysisk eller seksuel vold indenfor det sidste år af en partner eller ekspartner.\nEnkelte unge har valgt at dele historier på denne adresse:\nHej, jeg er en pige på 14 snart 15. Min kæreste er sindsyg stærk af en dreng på 14 år. Jeg synes, han gør vores forhold uudholdelig.Han slår mig hele tiden, kan ik styre sig når han er sammen med sine venner og veninder, sidder og sviner mig til over for dem. De er ved at blive træt af at han sviner sin egen kæreste til grufuldt meget !!\nDa jeg var 15 mødte jeg en fyr, han var 6 år ældre end mig og fra Palæstina, han var facinerende, klog og kastede penge efter mig hver gang jeg så ham. Vi kom hurtigt i et forhold. Der gik 2 uger, så sagde han at han elskede mig.\nDer gik 2 måneder og så røg han i fængsel, da han kom ud fandt jeg ud af han havde været mig utro.\nUtroligt nok blev jeg med ham i 3 år. Han røg ud og ind af fængsel var mig utro flere gange, og jeg mistede\nalle mine venner, blev indelukket og fik en mild depression. Jeg fandt min trøst i Islam, så jeg blev muslim, naturligvis skulle vi giftes efter det, så det blev vi. Vi skulle også have børn, som man jo får når man er blevet gift, så jeg blev gravid da jeg var 16, han sad i fængsel, men beslluttede at stikke af for at være sammen med mig.\nDet var der volden begyndte, vi skændes om hans familie som han ikke ville fortælle om min graviditet hvilket udløste et raseri anfald placeret på mit ansigt så jeg var gul og blå i hele hovedet. Han var selfølgelig altid ked af det. Han kom i fængsel igen og ud igen da vores søn var 3 måneder. Han lovede bod og bedring, ikke mere hash, eller kriminalitet.\nMen det endte med at han sov i stuen for at den lille ik skulle ødelægge hans søvn, og der skulle ikke noget til før jeg fik en lussing eller han tog hårdt fat i ansigtet på mig. Tilsidst beyndte jeg at sove med en stor køkkenkniv under sengen fordi jeg var bange for han ville dræbe mig.\njeg var lige blevet smidt ud hjemmefra og flytter så hjem til ham, han gik til boksning og var meget voldlig over for mig. den sidste måned fik jeg tæsk 1- 3 gange om ugen så jeg ville slutte det, for ville ikke være med til det mere, for ville ikke ødelægges, så jeg snakkede med en veninde, som han ikke kendte til, om jeg måtte komme hjem til hende når jeg havde gjort det forbi, og så lade være med og fortælle nogen andre hvor jeg var, for at beskytte dem.\nmen da jeg sagde til ham at det var slut, så fik jeg en knytnæve lige i hovedet, flækkede mit kindben, men jeg brugte bare den undskyld, at jeg var gået ind i en mur. min læge forstod ikke at det havde forudsaget sådanne skader som den havde. en månede efter ringer hans søster og fortalte at min ekskæreste havde hængt sig selv, fordi jeg var gået fra ham. jeg talte meget med mine veninder om det. hans storesøster, hun forstod slet ikke hvorfor hun ikke havde set det noget før...\nJeg var ca. 15 år gammel da jeg kom ind i mit første seriøse faste kæreste forhold, og var virkelig lykkeligt ingen tvivl i det, de første 6 måneder gik skide godt lige ind til at min eks kæreste begyndte at sparke og slå mig med knytnæve i hoved. det blev ved i nogle måneder sagde stop op til flere gange men det hjalp ikke, jeg var bange for at gå fra ham, turde ikke at tage hjem til mine forældre for at søge hjælpe, løj for mine forældre og sagde til dem at jeg var gået ind i en dør, og at jeg havde drukket for mig til nogle fester som vi havde holdt og var væltet ned af trappen osse selv om at det var ham der havde skubbet mig ned af trappen.\njeg viste ikke hvad han skulle finde på næste gang. han sparkede mig i maven og i hoved, tog kvælertag på mig. jeg var bange virkelig bange, så bange at jeg heller ikke turde at melde ham til politiet, jeg gik med det i mig, løj over for mine venner, familie osv., måtte droppe alt min kontakt til mine venner fordi jeg var så bange for at han ville gøre flere voldelige ting imod mig.\nDet er ikke kun personer som selv bliver udsat for vold under deres opvækst som udfører den.\nMen den alene spreder sig som ringe i vandet.\nDet er også "almindelige" middelklasse unge som ikke bliver taget alvorligt og opdraget ordentligt.\nGod normativ adfærd kommer ikke af sig selv, børn skal opdrages.\nBørn kan ikke altid selv tage ansvar, det er noget de også skal lære. Det er de voksne som skal tage ansvar, ellers skider man højt og helligt på disse unge, og fy fy og du skal bare opføre dig ordentligt mens vi øvrigt skider på dig, for du er bare i vejen, hjælper ikke.\nAnsvar er at bruge sig selv, ikke blot sin løftede pegefinger, men sig selv som menneske, der vil lære alt fra sig.\nEllers spreder ringene sig i vandet og det er netop, det de gør lige nu.\nIndsendt af Thomas Bolding Hansen kl. 19.26\nEtiketter: indvandring, kriminalitet, samfund, vold


Stilfuld fritliggende gæstehus Amsterdam Waterland - Hus - Amsterdam\nStilfuld fritliggende gæstehus Amsterdam Waterland\nOversat med Google Translate Vis original version. SKAAP b & b Amsterdam Waterland er en stilfuld gæstehus ved grænsen af Amsterdam, ligger i den maleriske monumentale landsby kaldet 'Ransdorp «. Et af de smukkeste beskyttede naturområder. Stadig være en del af Amsterdam og mountainbike afstand af citycenter og mange andre historiske landsbyer som Durgerdam, Marken, Volendam og Broek i Waterland.\nEn 10-minutters kørsel i bil fra Amsterdams berømte center (shopping & kulturelle aktiviteter), SKAAP b & b, tilbyder komfort og privatliv en dejlig designet guesthouse. Det har en moderne og elegant designet interiør med en smuk have og en privat terrasse til eget brug. Der er et opholdsområde med en sofa og TV med DVD. Det store soveværelse ligger på første sal har en rummelig kingsize seng (boxspring) og et luksuriøst privat badeværelse, som er udstyret med en bruser, håndklæder og en hårtørrer. Fra alle værelser er der en betagende udsigt over landskabet, de græssende kvæg og andre af naturens vidundere.\nKog din egen diner eller vælge fra en bred vifte af restauranter.\nEn frisk morgenmad er til rådighed på anmodning og vil være klar til dig i din egen private køkken på ankomstdagen.\nYderligere måltider kan tilberedes i dit eget køkken, som har et komfur, grill / mikroovn og køleskab. Kaffe / te faciliteter og en opvaskemaskine er også tilgængelige. Gratis wifi er tilgængelig.\nUgentlig pris for op til 2 gæster 6613 DKK\nPensionatet er lille, men nice. Det er meget smagfuldt indrettede. Toilettet er en smule lille og vænne sig til store mennesker. Placeringen med tæt nærhed til Amsterdam, men i landskabet med udsigt over marker og enge er fremragende.\nVærten er meget venlige og giver gode tips til turen til Amsterdam og andre steder at besøge i området.\nSamlet vurdering god og anbefales.\nVi tilbragte en stor og meget afslappende lang weekend i SKAAP gæstehus. Takket være Inges varme velkomst, vi følte rigtige hjemme. Vi har ikke rigtig bekymrer sig om det regnfulde vejr som det var altid meget rart at komme tilbage til den hyggelige hus efter et par timer på at udforske byen. Nærheden af huset til byens centrum gjort denne ferie en perfekt blanding mellem nyder den ro i et smukt landskab og oplever travlhed og international flair for Amsterdam. Vi kan meget anbefale dette hus!\nVi opholdt sig med familien i den forlængede weekend i Corpus Christi denne guest house.\nVi har virkelig nydt opholdet. Der er et gæstehus med Konverteret eignem input. Det er meget smagfuldt indrettede og kærligt og Gastegeber er meget venlige og hjælpsomme. Du kan også bruge det udendørs areal i de forskellige siddepladser og også en grill. Soveværelse, badeværelse og påklædningsværelse er på øverste etage. Ideel til 2-3 personer. Det store vindue i soveværelset kan kun mørkere med en blind, og vil ikke helt mørkt. Men det var ikke noget problem for os.\nPlaceringen er god og rolig land indstilling, men den ene er 10 minutter væk med bil i centrum af Amsterdam. Der er også mulighed for at benytte offentlig transport i nærheden.\nDen er velegnet til Amsterdam soiwe miljøet eller for at besøge strande.\nDet var svært at tro, at vi var så tæt på det centrale Amsterdam i denne dejlige bolig i sin rolige, landlige omgivelser. Smagfuldt indrettet, det var meget komfortabel hytte havde næsten alt, hvad vi havde brug for og bestemt mødte den annoncerede beskrivelse. Vi blev mødt meget varmt af Inge og værdsat lidt ekstramateriale, som blev leveret og gjort vores besøg særlige. Tak for din varm gæstfrihed Inge.


⭐Akademiuddannelse i kreativitet og design i medie- og kommunikationsbranchen ved Danmarks Medie- og Journalisthøjskole\nAkademiuddannelse i kreativitet og design i medie- og kommunikationsbranchen ved Danmarks Medie- og Journalisthøjskole\nDownload "Akademiuddannelse i kreativitet og design i medie- og kommunikationsbranchen ved Danmarks Medie- og Journalisthøjskole"\n1 Akademiuddannelse i kreativitet og design i medie- og kommunikationsbranchen ved Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i København Akkreditering af nyt udbud af ny uddannelse Indstilling til Akkrediteringsrådet November 2012 Sagsnummer: DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT2 Akademiuddannelse i kreativitet og design i medie- og kommunikationsbranchen ved Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i København 2012 Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse er tilladt Publikationer er kun udgivet i elektronisk form på:3 Indhold 1 Indstilling 4 2 Indledning 5 3 Vurdering af de enkelte kriterier 84 1 Indstilling Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) har sammen med et panel af eksterne eksperter gennemført en akkrediteringsvurdering af nyt udbud af akademiuddannelsen i kreativitet og design i medie- og kommunikationsbranchen ved Danmarks Medie- og Journalisthøjskole med udbud i København. Undervisningen vil finde sted på Emdrupvej 72 i København NV. EVA indstiller udbuddet til: Positiv akkreditering EVA s indstilling bygger på ekspertpanelets vurdering af, om udbuddet opfylder alle de kriterier, der ligger til grund for akkreditering af nye udbud. Opfyldte kriterier Ekspertpanelet vurderer, at udbuddet opfylder kriterierne om: Efterspørgsel og aftagerkontakt (kriterium 1) Tilrettelæggelse (kriterium 3) Videngrundlag (kriterium 4) Fagligt miljø (kriterium 5) Faciliteter og ressourcer (kriterium 6) Kvalitetssikring (kriterium 7). Bemærk, at kriterium 2 om praktikpladser alene vedrører erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser og derfor ikke indgår i rapporter om videregående voksenuddannelser og diplomuddannelser. Mere information I rapportens kapitel 3 findes ekspertpanelets vurdering af, om de enkelte kriterier er opfyldt. Rapportens indledning beskriver ekspertpanelets sammensætning og den faglige vurderingsproces. 45 2 Indledning Denne rapport indeholder Danmarks Evalueringsinstituts (EVA s) akkrediteringsvurdering af nyt udbud af akademiuddannelsen i kreativitet og design i medie- og kommunikationsbranchen ved Danmarks Medie- og Journalisthøjskole. Rapportens formål i akkrediteringsprocessen Akkrediteringsrapporten vil danne grundlag for Akkrediteringsrådets afgørelse om positiv akkreditering eller afslag på akkreditering af uddannelsesudbuddet. Akkrediteringsrådet meddeler afgørelsen til ansøgeren og Uddannelsesministeriet. Uddannelsesministeriet beslutter på den baggrund, om udbuddet kan godkendes. En forudsætning for godkendelse er dog, at udbuddet er blevet akkrediteret positivt af Akkrediteringsrådet. Sidst i dette kapitel fremgår det, hvad der står i Undervisningsministeriets akkrediteringsbekendtgørelse om dette. Den faglige vurdering En akkrediteringsvurdering af et udbud er en faglig vurdering af, om udbuddet lever op til eksterne, foruddefinerede kriterier for relevans og kvalitet. Denne akkrediteringsvurdering er foretaget med udgangspunkt i de kriterier for udbuds relevans og kvalitet, som er fastsat i bilag 2 i Undervisningsministeriets akkrediteringsbekendtgørelse. Akkrediteringsvurderingen er gennemført på baggrund af Danmarks Medie- og Journalisthøjskoles ansøgning med bilag, hvor uddannelsesinstitutionen har skullet redegøre for og dokumentere, hvordan udbuddet opfylder kriterierne. I vejledningen til ansøgning om akkreditering af nye uddannelser og udbud findes kravene til ansøgningen og en beskrivelse af processen for akkrediteringsvurderingen. Organisering EVA har nedsat et eksternt ekspertpanel til at foretage de faglige vurderinger af udbuddet. Ekspertpanelet er sammensat, så dets medlemmer tilsammen har: Fagspecifik viden og erfaring Uddannelsesmæssig og pædagogisk viden og erfaring Viden om og erfaring fra relevante beskæftigelsesområder. Se for en uddybning af EVA s krav til eksperternes kompetencer. Medlemmerne af ekspertpanelet er: Ida Borch, cand.mag. i retorik, ejer af kommunikationsrådgivningsvirksomheden Orator Retorik & Rådgivning og partner i netværksvirksomheden Viden Nu. Tidligere uddannelsesleder på multimediedesigneruddannelsen ved Erhvervsakademiet Lillebælt. Ekstern lektor i kommunikationsplanlægning og forandringsledelse på uddannelserne international virksomhedskommunikation og kommunikation på Syddansk Universitet. 56 Astrid Brodtkorb, kunsthistoriker og uddannet i visuel kommunikation ved Kunsthøyskolen Helsingfors, Finland. Studieleder ved Institutt for Kommunikasjonsdesign på Westerdals School of Communication og tidligere studierektor og konstitueret rektor samme sted. Institutionen har haft mulighed for at gøre indsigelse, hvis den har betvivlet en eller flere eksperters habilitet. Alle eksperterne har underskrevet en habilitetserklæring og en erklæring om tavshedspligt. Evalueringskonsulent Sigurd Lauridsen og evalueringsmedarbejder Simon Haugaard Corydon fra EVA har haft det metodiske og praktiske ansvar for akkrediteringen og har udarbejdet denne rapport, som ekspertpanelet derefter har godkendt. Projektlederne Christian Moldt og Julia Salado-Rasmussen har haft det overordnede projektansvar, bl.a. ansvaret for at sikre tværgående konsistens i forhold til EVA s øvrige akkrediteringsvurderinger af nye uddannelser. Metode og proces Akkrediteringsvurderingen bygger på metodiske elementer, som er internationalt anerkendte, og på de europæiske standarder og retningslinjer for kvalitetssikring af videregående uddannelsesudbud. Akkrediteringsvurderingen omfatter derfor: Ansøgning og bilag Ekstern vurdering ved et fagligt ekspertpanel Offentliggørelse af en rapport. EVA har tilrettelagt akkrediteringsprocessen med det formål at sikre en transparent proces og tilvejebringe et solidt dokumentationsmateriale, som ekspertpanelet kan foretage sin vurdering på baggrund af. Processen er forløbet på følgende måde: Institutionen har været inviteret til EVA s vejledende informationsmøde om akkrediteringsopgaven. Institutionen har indsendt skriftlig dokumentation (ansøgning og bilag) på grundlag af EVA s skriftlige vejledning, som findes på Ekspertpanelet og EVA har analyseret materialet ud fra de kriterier, som er fastlagt for akkreditering af nye uddannelser, jf. Undervisningsministeriets akkrediteringsbekendtgørelse, og har bedt institutionen om at indsende supplerende dokumentation ved tvivlsspørgsmål. EVA har udarbejdet akkrediteringsrapporten på baggrund af ekspertpanelets faglige vurderinger. Rapporten er efterfølgende blevet godkendt af ekspertpanelet. Institutionen har haft mulighed for at kommentere proces, metode og resultater og korrigere evt. faktuelle fejl i et udkast til rapporten. EVA har sendt den endelige akkrediteringsrapport til Akkrediteringsrådet og har samtidig offentliggjort rapporten på Det siger bekendtgørelsen Akkrediteringsvurderingen er foretaget på baggrund af Undervisningsministeriets bekendtgørelse om akkreditering og godkendelse af erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser mv. Her står der: 1. Akkrediteringsrådet træffer afgørelse om akkreditering af nye erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser samt nye videregående voksenuddannelser (VVU) og diplomuddannelser på grundlag af de kriterier, der fremgår af bilag 1. 67 7. Stk. 3. EVA afgiver en akkrediteringsrapport med en samlet indstilling til Akkrediteringsrådets afgørelse om positiv akkreditering eller afslag på akkreditering. For så vidt angår et godkendt udbud kan EVA tillige indstille udbuddet til betinget positiv akkreditering. Stk. 4. EVA indstiller nye uddannelser og nye udbud til positiv akkreditering, når det eksterne ekspertpanel, jf. 5, stk. 2, vurderer, at alle kriterierne, som angivet i bilag 1 henholdsvis bilag 2, er opfyldt. 12. Akkrediteringsrådet fastlægger de overordnede rammer for rådets virksomhed og træffer afgørelse om akkreditering efter Grundlaget for rådets afgørelse efter 12, stk. 1, er en akkrediteringsrapport efter kapitel Rådet kvalitetssikrer EVA s opgavevaretagelse efter denne bekendtgørelse, herunder særligt med hensyn til: 1) udvælgelse og brug af det faglige ekspertpanel, der foretager den faglige vurdering af uddannelser og udbud i forhold til kriterierne for relevans og kvalitet og 2) sikring af at akkrediteringsrapporten indeholder vurdering af de enkelte kriterier for relevans og kvalitet, herunder at kriterierne anvendes tilstrækkeligt konsistent. 78 3 Vurdering af de enkelte kriterier Kriterium 1. Efterspørgsel og aftagerkontakt Der er behov for uddannelsesudbuddets dimittender på arbejdsmarkedet, og udbuddet baserer sig på dialog med aftagere og andre relevante interessenter om behov på arbejdsmarkedet og behovsudviklingen. Ansøger skal redegøre for og dokumentere, 1) at der er foretaget en vurdering af det aktuelle og fremtidige behov for uddannelsesudbuddet inden for det geografiske område, udbuddet tænkes at dække. Behovsvurderingen skal basere sig på tilgængelig statistik, og foreliggende relevante undersøgelser skal inddrages, 2) at aftagere og relevante interessenter fremadrettet vil blive inddraget på en hensigtsmæssig måde med henblik på løbende at sikre viden om udbuddets relevans. Vurdering Kriteriet er opfyldt. Begrundelse for vurderingen Udbuddet af akademiuddannelsen i kreativitet og design i medie- og kommunikationsbranchen vil dække Østdanmark. Udbuddets dimittender forventes at finde arbejde inden for følgende typer af virksomheder: reklame- og designbureauer, web- og motionsbureauer, tegnestuer, kommunikationsbureauer, trykkerier, virksomheder med inhouse reklame- og kommunikationsafdelinger, virksomheder med inhouse produktionsafdelinger mv. Ekspertpanelet vurderer, at der vil være et behov for uddannelsen både i den vestlige og i den østlige del af Danmark. Vurderingen er baseret på ansøgerens afdækning af det landsdækkende behov for uddannelsen, jf. akkrediteringsrapporten om ny akademiuddannelse i kreativitet og design i medie- og kommunikationsbranchen (jf. kriterium 1 i denne ansøgning). Ansøgeren redegør for fremadrettet at ville inddrage aftagere og interessenter gennem et advisory board. Det består af fire repræsentanter fra medie- og kommunikationsbranchen, som allerede er udvalgt, og som vil blive suppleret med yderligere to repræsentanter fra branchen ved etablering af uddannelsen. De repræsentanter, som allerede er rekrutteret, er: Karen Hedegaard (tidligere formand i Visuelt Forum m.m.), Morten Ulrich Petersen (grafisk designer hos Dansk Kommunikation m.m.), Jesper Fagerlund 89 (seniorwebdesigner m.m.) og Morten Ehrhorn (direktør og indehaver af Ehrhorn Hummerston). Ansøgeren redegør for, at målet med advisory boardet er at sikre sammenhæng mellem uddannelsens indhold og udvikling og arbejdsmarkedets behov for kompetencer. Medlemmerne af advisory boardet vælges for fire år ad gangen, og hvis et medlem stopper i utide, vælges et nyt. Ansøgeren har samtidig skitseret en tidsplan for, hvordan og på hvilken måde advisory boardet vil blive involveret. Advisory boardet vil mødes i forbindelse med etablering af uddannelsen og vil fremadrettet bidrage med input, som specificerer kompetencer og aftagerbehov. Herudover vil ansøgeren løbende involvere en fokusgruppe for at sikre, at uddannelsen fremadrettet matcher efterspurgte kompetencer og aftagerbehov. Fokusgruppen omfatter: Kim Bramskov (grafisk designer, India, part of e-types Group), Gitte Bengtsson (grafisk designer, Berlingske Media), Karen Hedegaard (freelance grafisk designer), Jesper Jungersen (direktør, Aller Tryk A/S), Sandre E. Doig (postproduktionsleder, Cameo Film A/S), Jørgen Eriksen (jourhavende redigerende redaktionssekretær, Nordjyske) og Mads Elleberg Petersen (direktør, India, part of e-types Group). Ligesom advisory boardet vil fokusgruppen løbende bidrage med input om kompetencer og aftagerbehov. Ekspertpanelet vurderer det positivt, at ansøgeren på så omfattende vis inddrager aftagere og relevante interessenter med henblik på at sikre udbuddets forsatte relevans. I sammenhæng med at ekspertpanelet finder det påvist, at der er behov for udbuddet, vurderer ekspertpanelet, at kriteriet er opfyldt. Dokumentation Ansøgningens redegørelse for kriterium 1 og følgende bilag: Bilag 20: Bilag 21: CV for medlemmer i advisory board for Akademiuddannelsen i Kreativitet & Design i medie- og kommunikationsbranchen Formålsbeskrivelse for advisory board. 910 Kriterium 2. Praktikpladser Der er tilstrækkelige relevante praktikpladser. Ansøger skal for udbud af erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser redegøre for og dokumentere, at institutionen kan tilvejebringe de fornødne praktikpladser, herunder skal der være redegjort for behovet for praktikpladser. Vurdering Ikke relevant. 1011 Kriterium 3. Tilrettelæggelse Udbuddet er i overensstemmelse med uddannelsens mål for læringsudbytte. Ansøger skal redegøre for og dokumentere, 1) at udbuddets tilrettelæggelse er hensigtsmæssig, så de studerende kan nå de mål for læringsudbytte, som er fastlagt for uddannelsen, 2) at de studerende vil have mulighed for at gennemføre en eller flere dele af uddannelsen i udlandet inden for den normerede studietid. Vurdering Kriteriet er opfyldt. Begrundelse for vurderingen Ansøgeren redegør for, at uddannelsen samlet består af 60 ECTS-point fordelt mellem obligatoriske fag (30 ECTS-point), valgfrie fag (20 ECTS-point) og et afgangsprojekt (10 ECTS-point). De tre obligatoriske fag er henholdsvis layout (10 ECTS-point), den kreative proces (10 ECTS-point) og kommunikationsdesign (10 ECTS-point). De valgfrie fag, som alene skal udbydes på akademiuddannelsen i kreativitet og design i medie- og kommunikationsbranchen, er illustrationer i kommunikationsprodukter (10 ECTS-point), typografi (10 ECTS-point), art direction (5 ECTS-point), fotografi (5 ECTS-point), grafisk design til små skærme (5 ECTS-point) og motion graphic design (10 ECTS-point), og de valgfrie fag, som også skal udbydes på akademiuddannelsen i projektledelse i medie- og kommunikationsbranchen, er reklamestrategier (5 ECTS-point), præsentation og argumentation i mundtlige og skriftlige genrer (5 ECTS-point) og praktisk proces (5 ECTSpoint). Ansøgeren redegør for, at man vil gøre brug af følgende undervisningsformer i undervisningen på uddannelsen: forelæsninger rettet mod at indføre de studerende i relevant teori, case-materiale, som eksemplificerer teori og metoder, øvelser, som bidrager til at teste de studerendes forståelse, holdundervisning, som giver mulighed for diskussion og feedback, og individuelt og gruppebaseret projektarbejde. Herudover har de studerende mulighed for løbende at stille spørgsmål i et online e-learning-system, ligesom der vil være selvstudium, gæsteforelæsninger og virksomhedsbesøg. Ekspertpanelet vurderer det positivt, at ansøgeren detaljeret redegør for undervisningsformer i og tilrettelæggelsen af uddannelsens moduler. Ansøgeren beskriver samtidig, at undervisningsformerne vil blive tilrettelagt specifikt i forhold til de enkelte moduler i uddannelsen. Ekspertpanelet vurderer på denne baggrund, at udbuddet er hensigtsmæssigt tilrettelagt, og at de studerende vil kunne nå uddannelsens læringsmål. Samlet set vurderer ekspertpanelet på ovennævnte baggrund, at kriteriet er opfyldt. Dokumentation 1112 Ansøgningens redegørelse for kriterium 3 og følgende bilag: Bilag 16: Udkast til studieordning: Akademiuddannelse i Kreativitet & Design i medie-og kommunikationsbranchen. 1213 Kriterium 4. Videngrundlag Uddannelsen udbydes på et videngrundlag, der er karakteriseret ved erhvervseller professionsbasering samt udviklingsbasering. Ansøger skal redegøre for og dokumentere, 1) at uddannelsesudbuddet til stadighed vil basere sig på ny viden om centrale tendenser fra de beskæftigelsesområder, som udbuddet retter sig mod, 2) at udbuddet til stadighed vil basere sig på ny viden om relevant forsøgs- og udviklingsarbejde og aktuelle resultater fra relevante forskningsfelter. Vurdering Kriteriet er opfyldt. Begrundelse for vurderingen Ansøgeren nævner, at udbudsstedet omfatter UPDATE, som er et center for efter- og videreuddannelse inden for journalistisk kommunikation og Skandinaviens største udbyder af journalistisk kompetenceudvikling. Ansøgeren redegør for, at institutionen har opbygget et internationalt netværk med omkring 40 udenlandske universiteter og indgår i Sammenslutningen af medieforskere i Danmark (SMID), Nordisk Journalistik utdanning og European Journalism Training Association (EJTA). Ansøgeren har yderligere vedlagt et omfattende bilag, der beskriver en lang række aktiviteter, som ansatte ved udbudsstedet indgår i. Aktiviteter, der spænder fra grundforskning og anvendt forskning til konsulentopgaver og konferencer, og som blandt andet omfatter projekter inden for design og kreativitet. Nogle af de mest relevante projekter inden for området kreativitet og design, som ansøgeren beskriver, er projektet digital urban living, der har fokus på digitalisering og urbanisering, og et projekt om journalistik og augmented reality, der har fokus på at undersøge, hvordan denne metode kan bruges til at forstærke virkelighedsoplevelsen via bl.a. smartphones og tablets. Ekspertpanelet vurderer, at ovennævnte miljø og aktiviteter vil bidrage til, at udbudsstedet løbende vil få ny viden om det arbejdsmarked, som uddannelsen retter sig mod, og vil give ny viden om relevante forsøgs- og udviklingsarbejde og aktuelle resultater fra relevante forskningsfelter. Ansøgeren redegør samtidig for, at en del af underviserne har forpligtigelser inden for forskning og udvikling, der svarer til 30 % af deres arbejdstid. Herudover redegør ansøgeren for, at udbuddet løbende vil få tilført ny viden om det beskæftigelsesområde, det retter sig mod, gennem undervisernes daglige kontakt med designere, grafikere, journalister og kommunikatører og ved, at branchens professionelle fungerer som oplægsholdere, undervisere og censorer på uddannelsesstedets udbud. Ansøgeren beskriver desuden, at ny viden om beskæftigelsesområdet løbende vil blive 1314 tilført gennem et advisory board (beskrevet under kriterium 1 i denne rapport) og via informanter fra branchen (beskrevet under kriterium 1 i ansøgning om akkreditering af akademiuddannelse i kreativitet og design i medie- og kommunikationsbranchen). Samlet set vurderer ekspertpanelet, at Danmarks Medie- og Journalisthøjskole rummer et miljø og indgår i en række projekter, som vil sikre en tæt kontakt til arbejdsmarkedet og en solid udviklingsbasering, som vil omfatte både udbudsstedet i København og udbudsstedet i Aarhus. Ekspertpanelet vurderer derfor, at kriteriet er opfyldt. Dokumentation Ansøgningens redegørelse for kriterium 4 og følgende bilag: Bilag 22: Projektskema for forskning og udvikling. 1415 Kriterium 5. Fagligt miljø Uddannelsesudbuddet understøttes af et tilstrækkeligt stærkt fagligt miljø. Ansøger skal redegøre for og dokumentere, 1) at der allerede er et relevant fagligt miljø på udbudsstedet i form af relevante beslægtede uddannelser, eller 2) at der er en plan, som sandsynliggør, at et tilstrækkeligt stærkt fagligt miljø kan og vil blive tilvejebragt. Vurdering Kriteriet er opfyldt. Begrundelse for vurderingen Ansøgeren redegør for, at Danmarks Medie- og Journalisthøjskole er landets største center for uddannelse inden for journalistik, fotojournalistik, fotografisk kommunikation, grafisk design, interaktivt design, kreativ kommunikation, medieproduktion og ledelse samt tv- og medietilrettelæggelse. Ansøgeren nævner, at institutionen i 2011 havde følgende STÅ-produktion: 960 på journalistuddannelsen, 192 på visuel kommunikation, interaktivt design, kreativ kommunikation, grafisk design og fotografisk kommunikation, 126 på medieproduktion og ledelse og 151 på tv- og medietilrettelæggelse. Ansøgeren beskriver, at institutionen har et fagligt miljø, der består af 70 fastansatte undervisere. 25 af dem er tilknyttet campus i København, og 17 arbejder både i København og i Aarhus. Der er 13 forskere, mastere og ph.d.-stipendiater ansat ved institutionen. På denne baggrund vurderer ekspertpanelet, at der er tale om et omfattende og relevant fagligt miljø på uddannelsesstedet. Ansøgeren redegør yderligere for, at undervisningen vil blive foretaget af et undervisningsteam, der består af seks fastansatte medarbejdere og fem eksterne medarbejdere. Ansøgeren har vedlagt cv er for de undervisere, som skal undervise på uddannelsen. Underviserne har alle kandidat- eller masteruddannelser, og ekspertpanelet vurderer, at de har en relevant faglig specialisering og har relevant praksiserfaring. Der vil altså være solide profiler inden for alle såvel obligatoriske som valgfrie fag. Ansøgeren redegør for, at de samme undervisere vil undervise både på udbuddet i København og på udbuddet i Aarhus. Ekspertpanelet finder, at det er en styrke, at de samme undervisere underviser begge steder, da dette giver et større miljø og bedre muligheder for erfaringsopsamling. Ekspertpanelet vurderer derfor, at ansøgeren har vist, at der er et tilstrækkeligt stærkt fagligt miljø til stede på udbudsstedet. Samlet set vurderer ekspertpanelet på ovennævnte baggrund, at kriteriet er opfyldt. Dokumentation Ansøgningens redegørelse for kriterium 5 og følgende bilag: 1516 Bilag 23: Bilag 24: Bilag 25: Bilag 26: Bilag 27: Bilag 28: Fastansatte undervisere på Campus Vest Fastansatte undervisere på Campus Øst Forskere, ph.d-stipendiater & Master ansat på højskolen Fastansatte medarbejdere på efter-og videreuddannelse CV'er: Underviserne på uddannelsen (udbud København, udbud Aarhus) CV Rikke Hagemann Olsen. 1617 Kriterium 6. Faciliteter og ressourcer De fysiske faciliteter og materielle ressourcer på udbudsstedet er tilstrækkelige til, at uddannelsesudbuddet kan gennemføres i overensstemmelse med mål for læringsudbyttet. Ansøger skal redegøre for og dokumentere, 1) hvilke faciliteter og ressourcer der er nødvendige for, at de studerende kan realisere mål for læringsudbyttet (kan fx omfatte bibliotek, it-udstyr, lokaler, apparatur, materialer og redskaber), 2) at disse faciliteter og ressourcer er til stede på udbudsstedet. Hvis ikke, skal der fremlægges en hensigtsmæssig plan for, hvordan disse vil blive tilvejebragt. Vurdering Kriteriet er opfyldt. Begrundelse for vurderingen Ekspertpanelet vurderer overordnet set, at der er tale om en uddannelse, som kræver adgang til både basisfaciliteter som computer, netværk mv. og specifikke specialiserede softwareprogrammer. Ansøgeren redegør for, at de studerende vil have adgang til følgende basisfaciliteter, som er nødvendige for, at de kan realisere mål for læringsudbyttet: opdaterede undervisningslokaler med relevante computerfaciliteter og adgang til trådløst netværk, computerfaciliteter, foto- og videokameraer, lydoptagere og redigeringsudstyr, it-support, gruppelokaler, internt kommunikationssystem der bl.a. kan bruges til afleveringer, diskussioner m.m. kantine samt fag- og håndbogsbibliotek. Herudover vil de studerende ifølge ansøgeren have adgang til smartphones, kameraer, videokameraer og tablets. De studerende vil have adgang til følgende software: Adobe Creative Suite 6 Design & Web Premium (CS6), Adobe Photoshop Lightroom, Final Cut Pro Light, FontLab Studio 5, TypeTool, BitFonter, MS Office 2011, MS Project 2007 og diverse software, der følger med de respektive kameraer. Endelig nævner ansøgeren, at de studerende vil have adgang til følgende databaser og supplerende undervisningsmateriale: Lynda.com (online videobaseret undervisningsmateriale), SkoDa (Skolernes Databaser), Infomedia, POLFOTO, Aschehougs Leksikon, Britannica Online Encyclopedia, BO School Edition, Gale Student Resource Center Gold Edition, faktalink, forfatterweb, Experian, Navne & Numre Erhverv og Amadeus. Ekspertpanelet vurderer derfor, at de studerende vil få adgang til de basisfaciliteter og specialiserede faciliteter, som er nødvendige for at kunne realisere uddannelsens mål. Ekspertpanelet vurderer, at disse faciliteter er tilstrækkelige til, at de studerende kan realisere målene for læringsudbytte, og at kriteriet er opfyldt. Dokumentation Ansøgningens redegørelse for kriterium 6 samt supplerende dokumentation. 1718 Kriterium 7. Kvalitetssikring Der vil blive arbejdet systematisk og løbende med at sikre og udvikle kvaliteten af udbuddets aktiviteter og resultater. Ansøger skal redegøre for og dokumentere, at institutionen systematisk gennemfører aktiviteter med henblik på kvalitetssikring og -udvikling og i den forbindelse inddrager eksterne og interne interessenter, og at udbuddet vil blive kvalitetssikret som en del heraf. Vurdering Kriteriet er opfyldt. Begrundelse for vurderingen Ansøgeren redegør for, at institutionen overordnet er ved at implementere en ny model for kvalitetssikring af undervisningen. Ekspertpanelet finder på denne baggrund, at det er en mindre svaghed, at ansøgeren ikke kan redegøre mere detaljeret for institutionens samlede kvalitetssikringssystem. Ansøgeren beskriver imidlertid en detaljeret model for kvalitetssikring af den konkrete uddannelse. Ansøgeren nævner, at udbuddets moduler i løbet af semestret vil blive evalueret både mundtligt og skriftligt. Den skriftlige evaluering indeholder kernespørgsmål om tilrettelæggelse af uddannelsen og de studerendes opfattelse af læringsudbyttet. Evalueringen af modulerne sammenskrives og vurderes af underviser, og eventuelle svagheder identificeres. Underviserne drøfter efterfølgende sammenskrivning og eventuelle ændringsforslag med den fagligt ansvarlige for uddannelsen, og ved uddannelsens afslutning evaluerer de studerende uddannelsen i sin helhed. Den fagligt ansvarlige for uddannelsen rapporterer to gange årligt til den faglige leder for kvalitetssikring på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole. Hensigten med dette er at koordinere institutionens generelle faglige udbud og sikre, at kvalitetssikringen følger institutionens overordnede principper. Ansøgeren redegør også for, at underviserne på uddannelsen mødes en gang om året for at drøfte sammenhæng og kvalitet i de obligatoriske moduler. Herudover vil underviserne en gang om året mødes med undervisere på diplomuddannelserne med henblik på at drøfte uddannelsernes særlige udfordringer og sikre fælles forståelse af mål og metoder. Ansøgeren beskriver, at uddannelsens advisory board (beskrevet under kriterium 1) vil indgå som ekstern kvalitetssikrende instans. Advisory boardet vil mødes to gange årligt for at drøfte udvikling, ændringer og kvalitet i uddannelsen. På ovennævnte baggrund vurderer ekspertpanelet, at den specifikke model for kvalitetssikring af uddannelsen er omfattende og solid, selvom institutionens samlede kvalitetssikringssystem endnu ikke er etableret. 1819 Ekspertpanelet vurderer på ovennævnte baggrund, at ansøgeren demonstrerer et stærkt fokus på kvalitetssikring, og at de beskrevne procedurer for kvalitetssikring er tilstrækkelige. Kriteriet vurderes derfor opfyldt. Dokumentation Ansøgningens redegørelse for kriterium 7 og følgende bilag: Bilag 20: Bilag 21: Bilag 29: CV for medlemmer i advisory board for Akademiuddannelsen i Kreativitet & Design i medie-og kommunikationsbranchen Formålsbeskrivelse for advisory board Kvalitetsmodel for Danmarks Medie- og Journalisthøjskole. 19 Relaterede dokumenter\nAkademiuddannelse i projektledelse i medie- og kommunikationsbranchen ved Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i København Akkreditering af nyt udbud af ny uddannelse Indstilling til Akkrediteringsrådet Læs mere Profilforløb i skatter og afgifter ved Erhvervsakademiet Lillebælt i Odense\nProfilforløb i skatter og afgifter ved Erhvervsakademiet Lillebælt i Odense Akkreditering af udbud af ny uddannelse Indstilling til Akkrediteringsrådet Oktober 2010 Journalnummer: 2010-0127 DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Læs mere Profilforløb i skatter og afgifter ved Erhvervsakademiet Copenhagen Business Academy i Lyngby\nProfilforløb i skatter og afgifter ved Erhvervsakademiet Copenhagen Business Academy i Lyngby Akkreditering af udbud af ny uddannelse Indstilling til Akkrediteringsrådet Oktober 2010 Journalnummer: 2010-0129 Læs mere Akademiuddannelse i HR ved Professionshøjskolen UC Nordjylland\nAkademiuddannelse i HR ved Professionshøjskolen UC Nordjylland i Nørresundby Akkreditering af nyt udbud af godkendt uddannelse. Ansøgt i 2011 og genansøgt (alle kriterier) i december 2012 Indstilling til Læs mere Det er Akkrediteringsrådets samlede faglige helhedsvurdering, at kriterierne for udbuddets relevans og kvalitet er opfyldt på tilfredsstillende vis.\nErhvervsakademi Aarhus Att.: Uddannelseschef Arne Schøtt Hansen Sendt pr. e-mail: asha@eaaa.dk info@akademiaarhus.dk Akkreditering af nyt udbud af diplomuddannelse i vurdering Akkrediteringsrådet har på Læs mere Diplomuddannelse i offentlig forvaltning og administration ved Professionshøjskolen UC Nordjylland i Aalborg\nDiplomuddannelse i offentlig forvaltning og administration ved Professionshøjskolen UC Nordjylland Akkreditering af nyt udbud af godkendt uddannelse Indstilling til Akkrediteringsrådet April 2013 Sagsnummer: Læs mere Uddannelse til professionsbachelor i økonomi og informationsteknologi ved Københavns Erhvervsakademi i København N\nUddannelse til professionsbachelor i økonomi og informationsteknologi ved Københavns Erhvervsakademi i København N Akkreditering af nyt udbud af godkendt uddannelse Indstilling til Akkrediteringsrådet Læs mere Uddannelse til professionsbachelor i tandpleje ved Aarhus Universitet i Århus\nUddannelse til professionsbachelor i tandpleje ved Aarhus Universitet i Århus Akkreditering af ny udbud af ny uddannelse Indstilling til Akkrediteringsrådet Oktober 2010 Journalnummer: 2010-0117 DANMARKS Læs mere Udbud af diplomuddannelse i sportsmanagement\nUdbud af diplomuddannelse i sportsmanagement ved Handelsskolen København Nord Akkreditering af nyt udbud af ny uddannelse J.nr. 2008-583/ENG DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Udbud af diplomuddannelse i sportsmanagement Læs mere Udbud af profilforløb i human resources ved Erhvervsakademi Århus\nUdbud af profilforløb i human resources ved Erhvervsakademi Århus Akkreditering af nyt udbud af ny uddannelse Ansøgt i 2008 og genansøgt (kriterium 1 og 3) i august 2009 Journalnummer: 2008-0578 og 2009-0217/CFP Læs mere Uddannelse til professionsbachelor i tandpleje ved Københavns Universitet i København\nUddannelse til professionsbachelor i tandpleje ved Københavns Universitet i København Akkreditering af udbud af ny uddannelse Indstilling til Akkrediteringsrådet Oktober 2010 Journalnummer: 2010-0116 DANMARKS Læs mere Udbud af diplomuddannelse i ledelse ved Københavns Erhvervsakademi, Østerbro\nACE Denmark Erhvervsakademiet Lillebælt (Vejle) Att.: Akademichef Bruno Lindskjold Sendt pr. e-mail: bl@vejlehs.dk jmp@eal.dk Afslag på akreditering af nyt udbud af profilforløb i human resources Akkrediteringsrådet Læs mere Akkreditering af nyt udbud af ny diplomuddannelse i sportsmanagement\nACE Denmark - Akkrediteringsinstitutionen Handelsskolen København Nord Att.: Afdelingsforstander Ole Gram-Olesen Sendt pr. mail: oo@knord.dk handelsskolen@knord.dk Akkreditering af nyt udbud af eksisterende Læs mere Diplomuddannelse i it (teknisk diplomuddannelse i it) ved Professionshøjskolen VIA University College i Horsens\nDiplomuddannelse i it (teknisk diplomuddannelse i it) ved Professionshøjskolen VIA University College i Horsens Akkreditering af nyt udbud af godkendt uddannelse Indstilling til Akkrediteringsrådet Oktober Læs mere Akkreditering af nyt udbud af godkendt uddannelse. Indstilling til Akkrediteringsrådet Oktober 2013. Sagsnummer: 2013-68\nErhvervsakademiuddannelse inden for økonomi, eksternt regnskab, revision og controlling (Financial Controller AK) ved Erhvervsakademi Kolding i Kolding Akkreditering af nyt udbud af godkendt uddannelse Læs mere Erhvervsakademiuddannelse i byggeri og business (byggekoordinator AK) ved Erhvervsakademiet Lillebælt i Odense\nErhvervsakademiuddannelse i byggeri og business (byggekoordinator AK) ved Erhvervsakademiet Lillebælt i Akkreditering af nyt udbud af ny uddannelse Indstilling til Akkrediteringsrådet November 2013 Sagsnummer: Læs mere Akkreditering af eksisterende udbud af erhvervsakademiuddannelse inden. inden for international handel og markedsføring (markedsføringsøkonom\nProfessionshøjskolen University College Nordjylland Att.: Troels Overvad Sendt pr. e-mail: to@eucnordvest.dk ucn@ucn.dk Akkreditering af eksisterende udbud af erhvervsakademiuddannelse inden for international Læs mere Følgende forhold er samlet set blevet tillagt væsentlig betydning for Akkrediteringsrådets beslutning om at meddele afslag på akkreditering:\nErhvervsakademi Aarhus Uddannelseschef Gert Simonsen Sendt pr. e-mail: eaaa@eaaa.dk gs@eaaa.dk Afslag på akkreditering af ny uddannelse til professionsbachelor i itforretningsudvikling Akkrediteringsrådet Læs mere Erhvervsakademiuddannelse inden for service, turisme og hotel (serviceøkonom AK) ved University College Nordjylland\nErhvervsakademiuddannelse inden for service, turisme og hotel (serviceøkonom AK) ved University College Nordjylland i Aalborg Akkreditering af eksisterende uddannelsesudbud Indstilling til Akkrediteringsrådet Læs mere Akkreditering af eksisterende udbud af erhvervsakademiuddannelse inden for finansområdet\nErhvervsakademi Dania Att.: Anders Graae Rasmussen Sendt pr. e-mail: agr@tradium.dk kontakt@hsminerva.dk Akkreditering af eksisterende udbud af erhvervsakademiuddannelse inden for finansområdet Akkrediteringsrådet Læs mere Uddannelsen til professionsbachelor som pædagog ved Professionshøjskolen\nUddannelsen til professionsbachelor som pædagog ved Professionshøjskolen University College Capital på Frederiksberg (Frøbel) Akkreditering af eksisterende udbudssted Indstilling til Akkrediteringsrådet Læs mere Uddannelsen til professionsbachelor som pædagog ved Professionshøjskolen University College Sjælland i Slagelse\nUddannelsen til professionsbachelor som pædagog ved Professionshøjskolen University College Sjælland i Akkreditering af eksisterende udbudssted Indstilling til Akkrediteringsrådet April 2013 Sagsnummer: Læs mere Bachelor- og kandidatuddannelsen i design ved Danmarks Designskole\nBachelor- og kandidatuddannelsen i design ved Danmarks Designskole Akkreditering af eksisterende uddannelser på Kulturministeriets område Indstilling til Akkrediteringsrådet Juli 2010 Journalnummer 2009-0189 Læs mere Akkrediteringsrådet har på rådsmødet d. 18. november 2011 behandlet anmodning om akkreditering af det ansøgte profilforløb i beskæftigelse.\nProfessionshøjskolen Metropol Att.: Udviklingsleder Lise Jordahn Sendt pr. e-mail: lijo@phmetropol.dk info@phmetropol.dk Akkreditering af nyt profilforløb i beskæftigelse Akkrediteringsrådet har på rådsmødet Læs mere Erhvervsakademiuddannelse inden for laboratorieområdet Erhvervsakademiet Copenhagen Business Acedemy, Hillerød\nErhvervsakademiuddannelse inden for laboratorieområdet Erhvervsakademiet Copenhagen Business Acedemy, Hillerød Eksisterende udbud, 2014 Erhvervsakademiuddannelsen inden for laboratorieområdet (laborant Læs mere Akkreditering af eksisterende udbud af uddannelsen til professionsbachelor som lærer i folkeskolen\nProfessionshøjskolen Metropol Att: Institutchef Thøger Johnsen Viceinstitutchef Anette Hestbæk Sendt pr. e-mail: thjo@phmetropol.dk aehe@phmetropol.dk Akkreditering af eksisterende udbud af uddannelsen Læs mere Akkreditering af eksisterende udbud af erhvervsakademiuddannelsen inden for finansområdet\nErhvervsakademiet Lillebælt Att.: Jette Mølholm Sendt pr. e-mail: jemo@tietgen.dk kvu@tietgen.dk Akkreditering af eksisterende udbud af erhvervsakademiuddannelsen inden for finansområdet Akkrediteringsrådet Læs mere Uddannelsen til professionsbachelor som pædagog ved Professionshøjskolen University College Capital i Hillerød (Nordsjælland)\nUddannelsen til professionsbachelor som pædagog ved Professionshøjskolen University College Capital i Akkreditering af eksisterende udbudssted Indstilling til Akkrediteringsrådet April 2013 Sagsnummer: Læs mere 2016 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback


Fyldepennen - Kortprosa - Flughafen Zürich\n4 år siden 6 kommentarer Kortprosa karakter mafia lufthavn\nHun købte dem i rød, i alle nuancer der kaldte på hende - fuchsia, magenta, cerise og rabarber - et helt lille bjerg af luksus læbestifter som alle klædte hende mellemgodt. Hendes sydlandske teint ville tage sig lidt gusten ud, også selvom den var kølig for sin art, men hun hev dem alligevel ned fra hylderne, mens de små butiksassistenter gned sig i hænderne. Eller hvad de nu gjorde, hun havde ærligtalt opmærksomheden andetsteds. En enkelt læbestift smed hun på gulvet ved et uheld, og fordi hætten ikke var sat ordentligt på, kom der en flænge i spidsen.\n"Den må De nok betale," sagde den lyshårede ekspeditrice, mens hun synligt forberedte sig på modstand. Lucretia var tæt på en meter og halvfems i sine stiletter, og hælene kunne faktisk godt slå folk ihjel.\nMen mafiaens datter, Ezio Salvocas usædelige efterladenskaber, sagde blot okay, fint, hvor meget vil det koste i alt, noget i den stil, mens hun fandt sit Mastercard frem og gjorde kort proces. Købte hele bunken og viftede den ødelagte læbestift i ekspeditricens papirkurv, som antiloperne viftede fluerne på afstand nede i Port Elizabeth. "Det er fra min mand," forklarede hun til ingen, ignorerede både damen bag kassen og et par stirrende kunder, mens hun tog imod den stive designerpose. Da hun forlod butikken, ringede hendes telefon.\n"Er du stadig i transit? Hvornår er du i Luxembourg?"\n"Kæreste husbond, hvad i alverden rager det egentlig dig?"\n"Hold nu kæft med det dér og stik mig et tidspunkt."\nHun besvarede ikke de næste tyve opkald, lod ham hjertens gerne ringe og ringe og ringe, mens hun flaksede fra butik til butik med poser flyvende om armene. Den vigtigste butik gemte hun til sidst - den som i særlige tilfælde forhandlede Valentino, typisk kollektionsprøver eller andre sjældenheder, den slags man rigtigt skulle kende for at genkende. Hun havde naturligvis kontaktet dem på forhånd, allerede inden flyet lettede fra Johannesburg, for at sikre sig at de ikke ledte hende forgæves; derfor hang der da også både en gulvlang og et lille sæt parat. Til afgang.\nKjolen var smuk, næsten klassisk, og rød på den helt rigtige måde. Den hang fra sin gine i lange, bløde bølger af silke som fangede de skarpe ovenlys i små, varme øjeblikke. Hun tænkte på læbestifterne, vidste allerede at ingen af dem passede til, og det var på en måde så perfekt for hendes hvide lillesøster med det flagrende hår og de changerende temperamenter. Så hun købte den. Købte det hele, rub og stub og mærkede først suget af panik, da en kvinde over lydanlægget meddelte passagererne for fly LG4330 mod Luxembourg City, at gaten lukkede om fem minutter.\nHun vrikkede om på sin hæl i sin hast for at nå frem og måtte prustende standse op udenfor en parfumebutik, som hun en halv time forinden havde forgyldt med hans penge. Mens hun gnubbede sin ankel med den ene hånd, kom hun til at se op på skærmen og indså først da, at det slet ikke var hendes afgang.\nDet tog hende et par sekunder ekstra at gnide tårerne ud af øjenkrogene.\n/opkald til telefonsvarer\n"Seneste besked - 8. marts 2013 kl. 22.30"\n"Lucretia, din skide luder - jeg skal vide, hvornår du er fremme, okay? Okay? Jeg ringer fandeme til din far, hvis du ikke ta'r dig sammen, så kan La Cosa fucking Nostra betale mig den tid, jeg bruger lige nu tilbage med renters rente! Og glem nu det der med, at jeg selv skal slå det op på nettet. Jeg vil høre det fra dig, fra din egen mund. Den er du jo så god til at bruge ellers, ikke?\nRing mig op."\n"Slettet. Ikke flere beskeder. "\nDen dyreste lounge tilhørte Emirates, så der sad hun med benene oppe i en af de mange, guld-brune lænestole, mens hun drak sin første espresso. Hun fangede sin refleksion i vinduesglasset og konstaterede, at mærket på kinden kunne skimtes under de makeup-rester, der havde overlevet turen gennem taxfree. Trutmund, frem med spejlet. Hun rettede ansigtet til, mens hun vippede med sin ene, nøgne fod, anklen var kun en anelse hævet, se så! Hun var ellers ikke kendt for sit held.\nPå et af de mange fjernsyn trak nyhederne cirkler omkring Luxembourgs miljøkongress, hvor statsministeren netop var forsøgt myrdet, af hvem vidste man endnu ikke, men hans pressechef mente at have hørt islamistiske udråb, før skuddene blev affyret. Og han måtte jo vide det, den arme tåbe, for han havde stået lige ved siden af. Klarsyn, hvem behøvede også det? Når bare man blev velbetalt.\nHendes ansigt ændrede sig ikke, mens hun så ned på sine mange poser, proppet til randen med Valentino, med Marc Jacobs og med alskens lækkerier til Luxembourgs helt egen glædespige, åh, de skulle da være så heldige, de elendige små fårehoveder. Men Marguerite Gagnon ville spise det hele, så meget vidste hun, for hendes lillesøster måtte efterhånden være glubende sulten, fanget i sin helt egen transit mens Jean Louis besluttede sig for, om han ville frem eller tilbage. De stakkels, stakkels mænd.\nDa hun forlod loungen et par timer senere, kom hun til at smide sin telefon ned i vandkaraflen oppe ved buffeten. Displayet lyste op et par sekunder, inden det begyndte at blinke og sitre.\nHun vendte ryggen til, før den døde for øjnene af hende.\nFemte karakterintroduktion. Et øjeblik i tiden.\nTeksten er publiceret 02/02-2017 22:15 af Polina Slosvau (polina s) og er kategoriseret under Kortprosa.\nTeksten er på 897 ord og lix-tallet er 38.\n2 Åbent hus · Poul Brasch (Blækhuset)


News Archives - Page 2 of 11 - Dansk Førstehjælpsråd\nDu kan læse retningslinjerne her. Som noget nyt, er det nu førstehjælpsinstruktørens ansvar, at sikre, at deltagerne er i besiddelse af et gyldigt coronapas.\nDansk Førstehjælpsråd vil på dets ordinære møde i morgen, den 24. marts, drøfte rådets corona-retningslinjer.\nFra den 15. marts vil det igen være tilladt, at afvikle førstehjælpskurser på erhvervsuddannelser og i grundskoler. Der kan dog være forskel fra kommune til kommune hvorfor instruktøren opfordres til, at orientere sig hvilke krav der gælder i deres område\nRestriktionerne lempes for Bornholm\nPå baggrund af regeringens og myndighedernes pressemøde i går, lempes restriktionerne for Bornholm pr. 1. marts 2021.\nDet betyder, at det fra den dag fortsat er tilladt at køre kurser på Bornholm.\nPå regeringens pressemøde den 28. januar meddelte statsministeren, at de nuværende restriktioner endnu en gang forlænges. Foreløbig frem til 28. februar.\nDa førstehjælpskurser forsat er omfattet af restriktionerne, så gør det sig stadig gældende, at der ikke må afvikles kurser i regi af DFR.\nOrganisationerne modtager i denne tid, en del henvendelser om hvilke kurser der er tilladt at afvikle. FSFI har fået følgende svar fra Undervisningsministeriet og har delt det med rådet.\nMaterialet til færdselsrelateret førstehjælp til bil/MC/traktor, er nu oversat til engelsk, og tilgængeligt på Sikker Trafiks hjemmeside: www.sikkertrafik.dk/førstehjælp\nRegeringens forlængelse af restriktionerne berører også Dansk Førstehjælpsråds førstehjælpskurser.\nDerfor er retningslinjerne for kurser fra den 21. december stadig gældende.


Er 104 flygtninge for stor en opgave for Gentofte? | Information\nDen 64-årige, pensionerede topembedsmand Søren Skafte hører til de gentofteborgere, der forholder sig skeptisk over for tilstrømningen af flygtninge og indvandrere til kommunen\nDer kan fortælles to forskellige historier om Gentoftes forhold til flygtninge, og de er begge sande: Den ene handler om Arne Madsen, en 81-årig, tidligere skoleleder, der stemmer radikalt og er dedikeret til at fremme integrationen i lokalsamfundet. Den anden handler om Søren Skafte, en 64-årig, pensioneret topembedsmand, der stemmer konservativt og er opsat på at begrænse antallet af flygtninge i kommunen. Dette er historien om dem begge.\nJeg møder Arne Madsen en sen mandag eftermiddag i Netværkshuset på Ericavej i Vangede. Huset er et frivilligt initiativ, som han har stået i spidsen for siden 1999. Det er drevet af frivillig arbejdskraft og fungerer som et lokalt mødested for kommunens flygtninge med både lektiecafé, sundhedsrådgivning og hjælp til praktiske gøremål.\n»Jeg ved godt, at nogle mener, at vi ikke bør tage godt imod flygtningene – for så kan vi måske være så heldige, at de stikker hurtigt af igen og skræmmer alle andre fra nogensinde at komme,« siger Arne Madsen midt i det store fællesrum, hvor godt 30 flygtninge og indvandrere denne aften sidder og terper grammatik og danske verber. »Men min holdning er, at vi bliver nødt til at tage ordentlig imod de mennesker, som kommer. Hvis vi vil have dem til at blive en del af Danmark, er de nødt til at mærke, at de er velkomne. Ellers får vi bare endnu flere af de der vrede unge mænd, som vi jo heller ikke har lyst til at have,« siger han.\nDet er ikke de toner, vi har vænnet os til at høre i valgkampen, hvor Helle Thorning-Schmidt (S) og Lars Løkke Rasmussen (V) hidtil har forsøgt at overgå hinanden i hård retorik på asylområdet. Senest har Venstre slået fast, at partiet vil fratage nytilkomne flygtninge deres ret til kontanthjælp og erstatte den med en lavere ydelse på SU-niveau: »For os er der ingen tvivl om, at hvis vi strammer vilkårene for at være flygtning i Danmark, så vil det også have effekt på, hvor mange der kommer hertil,« forklarede Lars Løkke Rasmussen om det nye udspil.\nDet er en anden tankegang, der præger arbejdet i Netværkshuset. Ud over hjælp med danskundervisningen får de flygtninge, som ønsker det, tildelt en kontaktperson, som kan rådgive dem, sidde med som bisidder, hjælpe med at udfylde skemaer til Udlændingestyrelsen og gå med til samtaler med kommunen.\n»Der er så mange ting, man skal lære, når man kommer til et nyt land,« siger Arne Madsen. »Ofte er det helt lavpraktiske ting, som kan ende med at have stor betydning – som for eksempel: Hvordan skal man opføre sig i en opgang, hvis man ikke vil blive ugleset fra starten? Hvordan køber man en s-togsbillet, så man slipper for at få bøder? Og hvad vil det sige at sortere affald? Sådan noget skal man jo lære, og jo hurtigere man lærer det, jo hurtigere kan man også blive accepteret som en del af lokalsamfundet.«\nMange gentofteborgere tænker ligesom Arne Madsen og deler hans holdninger. Men ikke alle. For der findes som sagt en anden historie.\nDen 81-årige, tidligere skoleleder Arne Madsen (i midten) er drivkraften bag Netværkshuset i Gentofte, et frivilligt integrationsinitiativ, der hjælper flygtninge og indvandrere med stort og småt.\nDer er bedre plads i Brøndby\nJeg passerer to parkerede biler med blå diplomatplader, inden jeg holder ind foran en stor toetagers villa i gule mursten i Hellerup. Et messingskilt med navnet Skafte hænger på døren. Indenfor bor den 64-årige tidligere topembedsmand Søren Skafte, der har en lang karriere i de politiske korridorer bag sig. Han har været kabinetschef i Statsministeriet, departementschef i Energiministeriet, kommitteret i Fødevareministeriet og statskonsulent og stedfortrædende ministerråd ved FN’s Fødevareorganisation i Rom. Han er Ridder af Dannebrog, og så har han siden 2013 været kandidat for Konservative i Gentofte, dog uden at blive valgt ind. Efter en rundvisning i huset og en lille udflugt til den blomstrende have udenfor, sætter vi os i et hjørne af køkkenet med hans to katte vimsende omkring os. På bordet ligger en printet A4-side med overskriften: ’Er flygtninge- diskussionen rimelig?’ Søren Skafte er en flittig læserbrevsskribent og blander sig jævnligt i den politiske debat både på de sociale medier og i dagspressen. Teksten foran os blev bragt som læserbrev i Villabyerne tidligere i år og er Søren Skaftes kommentar til det forhold, at Gentofte Kommune i 2015 skal finde plads til flere flygtninge, end man hidtil har regnet med. Oprindeligt skulle Danmark kun have modtaget 4.000 flygtninge, men konflikterne i Eritrea og Syrien har fået flygtningestrømmen til at vokse til det tredobbelte, og de seneste prognoser lyder nu på 12.000, hvoraf Gentofte Kommune har fået til opgave at huse de 104. Det er ifølge Søren Skafte en alt for stor opgave for kommunen.\n»Hver dag har sine beretninger om, at kommunerne rundt om i landet har store praktiske problemer med at håndtere det her,« siger Søren Skafte. »I Gentofte er problemet, at vi ikke umiddelbart har nogle tomme boliger, der hurtigt kan indrettes til brug for flygtninge. Vi har ikke nogen nedlagte husholdningsskoler, kaserner eller seminarier, som alligevel bare står og samler støv. Vi har heller ikke en masse etagebyggeri her i kommunen. Så det er en ren praktisk oplysning til dig og alle mulige andre om, at vores muligheder for at tage vores andel af integrationsbyrden er begrænset.«\nAndre kommuner er mere velegnede til at tage imod flygtninge, mener Søren Skafte. »Hvis du går ned i Brøndby Kommune, hvor halvdelen af boligmassen er almennyttigt boligbyggeri, og hvor kommunen har anvisningsret til en vis procentdel af den, jamen, der disponerer kommunen over tusindvis af lejligheder. Det gør vi ikke,« forklarer han.\nAupairs og diplomater\nArgumentet lyder som noget, man har hørt før i Gentofte Kommune. I midten af 1990’erne forsøgte borgmester Hans Toft at forhindre, at kommunen skulle modtage flygtninge fra borgerkrigen i det tidligere Jugoslavien. Huspriserne i Gentofte var alt for høje til at huse dem, lød forklaringen dengang. Det fik daværende indenrigsminister Birthe Weiss (S) til at foreslå, at Bernstorffs-parken, lige ved siden af Rådhuset, blev brugt til flygtningelejr. En spøg, Hans Toft ikke fandt morsom, men kaldte »partipolitisk chikane«. Da borgmesteren endelig blev tvunget til det, placerede han flygtningene i et nybyggeri på Ørnegårdsvej klemt inde mellem Helsingørmotorvejen, Motorringvej 3, Lyngby-motorvejen og en S-togslinje. I dag tager Gentofte Kommune imod de flygtninge, som kommunen skal – men ikke uden protester fra Søren Skafte og ligesindede.\n»Gentofte har i forvejen en meget stor andel af tredjelandsudlændinge, faktisk større end nogen anden kommune i Danmark. Det er godt nok aupairs og diplomater mange af dem, men bare for at sige, at det jo ikke er sådan, at vi er fremmedfjendske her i kommunen. Det er bare et notorisk praktisk problem, at vi ikke har plads til at tage lige så mange flygtninge som andre kommuner. Man kan ikke i Gentofte lige gå hen og rive presenningen af et eller andet og så sige: Her står der 120 rimelige boliger og værelser.«\nI sin bog Det Delte Danmark (2005) langer journalist og forfatter Lars Olsen hårdt ud efter den holdning, som Søren Skafte udtrykker, og som Lars Olsen generelt ser rigt repræsenteret i kommunen nord for København: »Hvis man vil opleve et rendyrket borgerligt forsøg på at krybe uden om fællesskabet, så tag en tur til Gentofte,« skriver forfatteren, som udmærket forstår de danskere, som finder det »helt usmageligt, at en af landets rigeste kommuner ikke vil tage sin del af slæbet med integration«.\nDet er imidlertid ikke en rimelig fremstilling af virkelighedens nuancer, mener Søren Skafte. »Jeg kender godt karikaturtegningen af den fede, rige mand, som ikke kan undvære en daler til tiggeren, fordi han selv har så store afdrag på sin bil. Men jeg synes ikke, det er situationen, vi står over for. Vi taler om en kæmpe flygtningestrøm, som vi må forholde os til politisk, ikke kun i Gentofte, men i hele Danmark,« siger Søren Skafte. Han er irriteret over, at det ikke er muligt at påpege reelle problemer på asylområdet uden straks at blive mødt med moralsk fordømmelse.\n»Når jeg nu mener, at der er praktiske problemer med at huse flygtninge her i vores kommune – hvorfor må jeg så ikke snakke om det? Bliver jeg et dårligere menneske af at snakke om det? Nej, det mener jeg ikke. Den nuværende regering har gjort det for attraktivt for flygtninge og indvandrere at komme til landet – blandt andet ved at afskaffe kontanthjælpsloftet og starthjælpen. Og derfor har regeringen også et ansvar for at tage diskussionen og lytte til folk som mig, som påpeger, at der er et problem her – i stedet for bare at sige, at vi ikke er stuerene, eller hvad man nu kunne finde på.«\nEndte i heldigt postnummer\nUden for Netværkshuset i Vangede, på den anden side af Lyngbyvejen, er Arne Madsen ved at flytte rundt på nogle gamle cykler i en container. Da han i lokalavisen for nylig annoncerede efter brugte cykler til de mange nye syriske flygtninge, kvitterede gentofteborgerne med at indlevere over 300 slagsen – og der kommer fortsat nye ind. Lokale donationer og sponsorater er en afgørende del af Netværkshusets økonomi. Ligesom det er en forudsætning, at kommunen fortsat betaler huslejen. Men selve kernen i projektet er det frivillige arbejde.\n»Integrationen er meget afhængig af civilsamfundsindsatser,« siger Arne Madsen. »Hvis flygtninge skal lære at begå sig i Danmark, skal de også have mulighed for at blande sig med danskerne. Ellers får vi bare de her ghettodannelser, hvor folk søger sammen med deres egne.«\nEn af de frivillige, som denne mandag aften er mødt op i Netværkshuset, er Akbar Naim. Den 27-årige socialrådgiverstuderende kom selv til Danmark fra Afghanistan i 1997, og han er overbevist om, at det postnummer, han var så heldig at havne i, reddede ham fra at blive en rod. »Der var ikke særlig meget opsyn i min barndom, så hvis jeg var opvokset i Vollsmose eller Mjølnerparken, havde jeg formentlig været et let offer for nogle af de hårdkogte miljøer,« siger Akbar Naim: »Nu kom jeg i stedet til Gentofte, hvor der er masser af ressourcestærke mennesker med både social og økonomisk kapital. Det har haft kæmpe betydning for mig og mine søskende. Og det er lige præcis derfor, de rige kommuner også skal tage deres del af ansvaret for integrationen.«\nDa Arne Madsen i slutningen af 1990’erne var med til at starte Netværkshuset, var det netop i protest over, at Gentofte Kommune ikke tog sin del af ansvaret for de mange flygtninge, som dengang kom fra især Bosnien og Irak. Men i dag, siger han, har han et godt samarbejde med borgmesteren, hvis kone i øvrigt også arbejder som frivillig i huset.\nI lokalerne indenfor høres en lavmælt summen. Ved et bord sidder Nazanin Razi på 17, der kom til Danmark fra Herat i Afghanistan for fem måneder siden. Nu bor hun sammen med sin mor, sin søster og sine to brødre i Gentofte. Iført grønt tørklæde og mønstret kjole, noterer hun i sit kladdehæfte: ’Jeg bor i Gentofte Kommune?’\n»Nej, ikke noget spørgsmålstegn,« siger en frivillig hjælper, Jan Rubin, og finder et Staedtler-viskelæder frem fra sin taske på gulvet. »Det er ikke et spørgsmål, det er et svar.«\nJan Rubin er 70 år og tidligere diplomat i udenrigsministeriet. Sammen med sin kone lægger han hver uge to dages gratis arbejde i Netværkshuset. Noget af det sværeste er at lære nybegyndere dansk, hvis de ikke har noget sekundært fremmedsprog at læne sig op ad – men Jan Rubin har udviklet sin egen metode. Han finder en blyant og et stykke papir frem og tegner tre huse, en vej og en bil. »Det her er en by,« siger han henvendt til Nazanin. Så tegner han endnu en tegning af en gård med dyr, græs og kornmarker. »Og det her er landet,« siger han, inden han omsider får arbejdet sig frem til pointen: »Du bor i byen – ikke på landet, forstår du?«\nNazanin nikker bekræftende og smiler genert. Jan Rubin vender sig om og siger som en stolt far: »Hun har altså gjort store fremskridt på bare en uge, kan jeg godt fortælle dig. Det er forbløffende. Hvis hun fortsætter på den måde ...,« han holder en lille pause: »Så skal hun nok klare sig.«\n15. juni, 2015 - 10:02\nKunne man forestille sig at det blev muligt for en kommune at placere flygtninge uden for deres egen kommunegrænse? Det er ikke pladsmangel i Danmark der er problemet. Den udgift som så er forbundet med at en kommune ikke selv har plads til det flygtninge, som de skal aftage må så finansiere udgiften et andet sted......\n15. juni, 2015 - 13:37\nMen, Henrik Koudahl, det fremgår ganske tydeligt, synes jeg, at det mindste af problemet er det økonomiske, det er langt vigtigere, at folk kommer til kvarterer, der ikke i udpræget grad udsætter dem for påvirkning fra kriminelle miljøer, som de formodentlig heller ikke har haft det i deres hidtidige tilværelse.\nMennesker lærer i høj grad af at iagttage og efterligne adfærd i omgivelserne, både som børn og voksne i et ny miljø.\nKirsten Kathrin, Trine Pedersen, Vibeke Hansen, Carsten Wienholtz og Anne Eriksen anbefalede denne kommentar\n15. juni, 2015 - 15:41\nDragør kommune er Danmarks 5. rigeste kommune. Her kan man ikke finde boliger til flygtningene. To havde meldt sig til at have nogen boende. Hvad siger David Rehling til dette flove resultat i en selvglad velhaverkommune ??\nmorten Hansen, Felix Austin og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n15. juni, 2015 - 16:01\nHvad med kommunerne imellem Gentofte og Dragør, Jens Peter Hansen? Hvorfor dog kaste sig over Dragør, helt udenfor lands lov og ret.\n15. juni, 2015 - 16:42\nvi støtter de danske mindretal i Slesvig men forventer flygtninge i DK assimilerer sig: hykleri. Når det er sagt, så har det længst vist sig, at der er kun een måde at integrere på og det er danskundervisning ½-delen af dagen og praktik på en virksomhed den anden ½-del, og det er vel at mærke ikke som rengøring, hvor ingen taler med dig, eller gartneri, hvor du oftest har en, der kan tale lidt dansk eller engelsk til at oversætte. Det er såmænd ikke så svært. Fordelingen bør i øvrigt ske efter kommunernes skattegrundlag, så Dragør og Gentofte osv bør tage RIGTIG mange.\nRikke Nielsen, Peter Günther, Vibeke Hansen, Christel Gruner-Olesen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n15. juni, 2015 - 16:50\nGentofte skal bare betale tredobbelt + det løse i forhold til det antal de reelt skulle modtage, det er noget de forstår .\n15. juni, 2015 - 16:58\nFordi Dragør har så let ved at gemme sig.\n15. juni, 2015 - 18:08\nJeg har i dag besøgt Gentofte numerologen Musse Søgård, der grådkvalt og med fugtig næse kikker på mig og spørger om hvorfor Information skal hænge Gentofte kommune ud, for som Musse Søgård snøftende forklarer, at dividerer man de 104 flygtninge med Gentoftes postnummer så får man 27, 11 eller den 2.7. 11 - som var den dato hvor det største skybrud i hundrede af år gik i land i kommunen og det har naturligvis skabt ubevidst frygt for gentagelser som også fotografen så fint har indfanget det, med sit billede af alle de nedfaldne blade på græsset, men når man er så traumatiseret er det naturligvis svært at få overskud til andre og derfor mener Musse Søgård at en god løsning kunne være at man sendte psykolog og terapeut uddannede flygtninge til Gentofte for at hjælpe til og på den måde kunne man slå to fluer med et smæk og hvis de så sendte journalistiske flygtninge næste gang, kunne vi lave en bedre avis end Information, som hun siger\nLaust Persson, Steffen Jørgensen, morten Hansen, Niels Duus Nielsen og Erik Jensen anbefalede denne kommentar\n15. juni, 2015 - 19:09\nDet er en katastrofe af rang! Bådflygtningekatastrofen maser sig på. Virklighedens "rytterri" gemmer sig bag tårnhøje ligusterhække og børster foragteligt "smudset af jakkesættet" Deres menneskesyn er smudsigt! Diplomati,og ministre,med ridderkors,samt ordentlige "moralkodekser" Er det mon manglende økonomi der styrer eller manglende evne,eller manglende vilje. Mig bekendt er Gentofte kommune en af landets rigeste kommuner. Så kan det vel kun være sidstnævnte. Kan Gentofte virkligt ikke magte mere end 104 flygtninge,så er bunden nået for almen sober optræden. Jovist kan de da magte mere-men de vil ikke! De burde tvinges til det så ansvaret bliver ligeligt fordelt! Alle disse "hæderlige" politikere Nord for København som prædker ansvar...Action bag ord! Det ville ærligt talt være synd for de stakkels nytilkomne flygtninge at blive modtaget af så fremmedfjendsk en kommune. Der ydes vist ikke traumebehandling inden man kræver at der skal sendes folk i arbejde! Ja så kan de rige nyde godt af billig arbejdskraft,hvilket de jo gør i forvejen. Hvis Udkantskommuner med langt færre penge på Kistebunden har varme hjerter,samt varme hænder så er det vist kun fåtallet af disse borgere fra denne egnskant i Whiskeybæltet der viser at de er ligeså velvillige. Hvad skyldtes dette mon....Hvis man tilader sig at påstulere egoisme nærmer man sig vist sandheden med hastige skridt. Det er en magtelite som ønsker at skabe større og større afstande. Den har sin helt særegne Ghetto kultur. Golfklubberne trives i bedste velgående i det "menneskeligt fattige område"\nCarsten Wienholtz og morten Hansen anbefalede denne kommentar\n"...det er langt vigtigere, at folk kommer til kvarterer, der ikke i udpræget grad udsætter dem for påvirkning fra kriminelle miljøer, som de formodentlig heller ikke har haft det i deres hidtidige tilværelse.\nMennesker lærer i høj grad af at iagttage og efterligne adfærd i omgivelserne, både som børn og voksne i et ny miljø."\nSå skal de da for guds skyld ikke flyttes til Gentofte?\nRikke Nielsen, morten Hansen, Riddick Jensen og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n15. juni, 2015 - 19:41\nLol, Søren Sørensen, nu må vi ikke glemme, at Vangede ligger i Gentofte kommune. Da jeg var ansat på Gentofte Postkontor var jeg fast på ruten i Vangede, og jeg kan sige, med hånden på hjertet, at beboerne i Vangede er virkelig søde mennesker, som jeg er ret sikker på godt kunne finde plads til et par proletarer mere, hvis det skulle være.\nHvad jeg ikke helt kan sige om resten af Gentofte, som jeg også har et personligt postalt kendskab til.\n15. juni, 2015 - 20:12\nHæderligt forsøg, men du kan ikke forbedre på Arne Skafts (selv)velhaverparodi. Udover den med diplomater og au pairer, som vel reddede alles dag, så er især argumentet med, at Gentofte ikke har noget billigt skidt under en pressening, folk kan bo, i rent, klassisk, taget på kornet og uden at fortrække en mine. Man forstår, hvorfor Skafte er blevet slået til ridder, den salig Jon Stewart ville have været ekstatisk og givet alle sine forfattere en fridag.\nRikke Nielsen, Elisabeth Andersen, Carsten Wienholtz, Olav Bo Hessellund, Gert Selmer Jensen og Felix Austin anbefalede denne kommentar\nDet er en indgroet fordom blandt mennesker med socialistiske holdninger, at rige ofte er nogle dumme svin. Desværre er det ikke svært at få fordommen bekræftet.\nCarsten Wienholtz og Vibeke Hansen anbefalede denne kommentar\nHvorfor skyde på Gentofte ?\nValgkampen viser jo, at de "tunge" partier målrettet går ind for en yderst forbeholden holdning til "de fremmede".\nFlertallet af vælgerne er faktisk "Gentofte", når det gælder flygtninge og indvandrere.\nSådan er det bare - og dybest set er folk vel bange for , at lille Danmark med kun 5,5 mio indbyggere bliver løbet over ende, og at velfærden og de danske forestillinger om frihed og lighed og ligestilling derved bliver reduceret til nul og nix. (Risikoen er vel på længere sigt reel nok.)\nMoral og etik er imidlertid her og nu nogle trængte størrelser i dagens debatter.\n15. juni, 2015 - 20:43\nGentofte har i forvejen en meget stor andel af tredjelandsudlændinge, faktisk større end nogen anden kommune i Danmark. Det er godt nok aupairs og diplomater mange af dem, men bare for at sige, at det jo ikke er sådan, at vi er fremmedfjendske her i kommunen\nDen kunne Fritz og Poul ikke have lavet bedre.\nTrine Pedersen, Laust Persson, Malan Helge, Elisabeth Andersen, Olav Bo Hessellund, Torsten Jacobsen, Karsten Aaen, Steffen Gliese og Felix Austin anbefalede denne kommentar\n15. juni, 2015 - 21:51\nRisikoen er bestemt overhængende, Robert Kroll, men den kommer tydeligvis fra den internationale Finans og fra multinationale selskaber, ikke fra en flygtningestrøm, der ret beset stadig kun er 10% af den europæiske befolkning.\n15. juni, 2015 - 22:01\nDen tidligere skoleleder, Arne Madsen - og flere med ham - har været aktive i Netværkshuset 10 - 15 år, med et smukt virke for flygtningene. Hvor mange deltagere her i tråden, kan hamle op med det..? God aften, fra Himmerland\nLaust Persson og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n15. juni, 2015 - 22:13\nDet er muligt at danskernes dekadente mellemfolkelige forståelse er tydeliggjort i Gentofte, men jeg har lige hørt Matin Lidegaard og Søren Pind diskutere perspektiverne i vores deltagese i luftkrigen i Mellemøsten - Gys... Folket har de politikere de fortjener - det er slået fast.\n15. juni, 2015 - 22:37\nOg København tager NUL. Og samtlige partier fra EL til LA stemte imod de de radikale foreslog at også København skulle modtage sin andel. Suk.\nThomas Andersen, alle med en smule viden om integration, ved at København om nogen har taget sin andel.\n15. juni, 2015 - 23:19\nNej da. De rige i Gentofte og Middelklassen på dens eksklusive villa-veje, vil da ikke have flygtninge ind på deres områder!\nFlygtninge kan da bo sammen med underklassen i deres høj-huskvarterer ud til de støj- og bilosende befængte veje. Og konkurrere med dem om omfordeling af de sociale ydelser.\nDe rige og middelklassens skatteprocent og boligbeskatning skal naturligvis ikke sættes op for at finansiere flygtningene!\nSå selvfølgelig er over- og middelklassen, herunder de kultur-radikale, tolerante over flygtninge, og presser ovenikøbet på, at Danmark: læs underklassen skal modtage flere.\nDermed kan de jo både få aflad for deres sociale samvittighed over for deres nedskærings-reformer rettet mod de økonomisk dårligt stillede i Danmark, medvirke til arbejdsgivernes løntrykkeri - og fortsætte med at støtte Nato´s flygtninge-producerende krige.\nNato-landene, herunder den politisk magtfulde over- og middelklasse i USA og Danmark, der bevidst har støttet Nato´s invasioner, og dermed direkte og indirekte har skabt flygtninge-situationen i Libyen og Syrien, burde naturligvis kompensatorisk aftage deres hoved-del af disse flygtningestrømme. Men det kommer man aldrig igennem med politisk!\nSå arbejderbevægelsens og venstrefløjens entreprenante opgave er at skabe et massivt pres på overklassens politiske apparat og standse Nato´s igangværende flygtninge-producerende krig i Syrien pr. terrorist-stedfortræder - og forebygge Nato´s kommende og ligeledes flygtninge-producerende krige.\nArbejderbevægelsens og venstrefløjens altoverskyggende (udenrigs)politiske opgave er selvfølgelig at gennemføre socialismen, men her og nu, at presse deres respektive politiske eliter til skabe fred, økonomisk og social udvikling i de samfund, flygtninge flygter fra.\nCarsten Wienholtz, Anne Thomsen og Bill Atkins anbefalede denne kommentar\n16. juni, 2015 - 01:08\nSøren Skafte.... ,har jeg virkelig betalt skat til dit virke og underhold.? Jeg "Græmmes".!\nNej,!! jeg vil have pengene tilbage.!\n16. juni, 2015 - 07:23\nKøbenhavn er en ganske rig kommune som med EL's velsignelse bruger sine penge på tåbelige bycykler samtidig med at byen ligger i bunden på socialindeks.dk. Det er sjovt som røde vælgere i København har så travlt med at andre skal være solidariske når man selv springer over hvor gærdet er lavest. Selvfølgelig har København både pligt, råd og mulighed for at tage sin andel af flygtningene.\nDer er på trods af opsvinget en del, der ikke har råd til at få båden i vandet (i Dragør fx). Her var måske en overset indkvarteringsmulighed. Ellers kan en rig kommune leje nogle skurvogne....\n16. juni, 2015 - 10:34\nNu skal vi være fair og huske at Gentofte allerede tager sin del af fremmed-byrden og at kommunens borgere yder en stor indsats i forhold til integration og kulturel udveksling mellem forskellige folk.\nDer er måske ikke så mange flygtninge fra Syrien, Somalia eller Eritrea, som andre steder i landet, da disse alligevel ville føle sig malplaceret i de eksklusive omgivelser, men derimod et betydelig kontingent af piger fra Filippinerne og andre asiatiske lande, der gennem kontakt med kommunens borgere opnår værdifuld kulturel udveksling og jobtræning.\nOg husk også at de gode Gentofte borgere allerede betaler deres del, gennem diverse kommunale udligningsordninger.\n16. juni, 2015 - 11:06\nDet er sjovt at det er de rige som ikke vil hjælpe, mens dem som ingen penge har godt vil hjælpe.\nGentofte kommune burde se hjælpe alle uden at komme med den ene undskyldning efter den anden.\nNår andre kan hjælpe! så kan i også!!!\nDet er jo ikke penge i mangler!!!\n16. juni, 2015 - 11:14\nDu får min anbefaling, idet jeg går ud fra, at det er ironisk ment - ellers vi jeg gerne have den slettet igen :-)\nCarsten Wienholtz, Steffen Gliese og Gorm Lerche anbefalede denne kommentar\n16. juni, 2015 - 12:00\nMålt i forhold til indbyggertallet er der 15 gange så mange almennyttige boliger i Brøndby som der er i Gentofte. Men denne strategi fra Gentofte er vel også helt bevidst: Undgå at opføre almene boliger for derved at udgå "uønskede elementer"?\n16. juni, 2015 - 12:38\nKunne man overveje at flyttet folk fra Gentofte til Syrien, så der bliver bedre plads og boliger til syriske asylansøgere i Gentofte?\nDer bliver nemlig mere og mere plads i Syrien og store dele af Afrika. Og dernede skinner solen - hver dag!\nPS: Man skal lige huske på, at Gentofte - og Hørsholm - har mange flygtninge i forvejen.\nRikke Nielsen, Niels Duus Nielsen, Gert Selmer Jensen, Carsten Wienholtz, Laust Persson, Steffen Gliese og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n16. juni, 2015 - 12:41\nBrøndby, Ishøj og Albertslund har taget rigeligt imod flygtninge. Nu må Østerbro, Frederiksberg og Gentofte også tage deres andel.\nHvis magthaverne beslutter at tage imod 12.000 flygtninge, må det også være dem, der har til opgave at huse dem. Vi skal ikke acceptere, at der findes (hvide) ghettoer! I yderste instans må vi jo køre en bulldozer igennem Østerbrogade og Gentofte Kommune, for at opløse ghettoerne. Det, øhh, virker jo i Vollsmose, ikk'?\nNiels Duus Nielsen og Anne Thomsen anbefalede denne kommentar\n16. juni, 2015 - 12:50\nHmm, jaa, det hjælper så ikke, at Københavns Kommune er prima eksponent for segregation, og magthaverne inde på Rådhuspladsen vil jo ikke have flygtninge i deres egne fine kvarterer på Østerbro, Vesterbro, Islands Brygge, Kartoffelrækkerne og de velstående dele af Nørrebro (Skt. Hans Torv området?); så flygtninge bliver sendt til Mjølnerparken, "Den Sorte Firkant", Tingbjerg og Nordvest alle sammen. Så selv inden for KK er der en skævfordeling. De største racister her i landet, er de kulturradikale; derfor ser vi ingen "mørke" på Østerbro.\nPer Dørup Jensen og Bill Atkins anbefalede denne kommentar\n16. juni, 2015 - 20:49\nJeg kommer til at tænke på en amerikansk artikel om en Gay Butler fra Californien. Der ikke kan forstå at der ikke er mere vand at spilde på en tørstig græsplæne og han betaler sku da skat nok til dette. Han bor i et ultra-rigt område...\nCalifornien er i nogen områder, i en kæmpe tørke. Og det gør at ens græsplæne altså bliver lidt vissen i kanten.\nDet kan han ikke leve med, eller forstå han ikke kan betale sig ud af....\n17. juni, 2015 - 01:59\nDer skal være frie områder i DK, hvor hverken venstrefløjsen eller muhamedanerne har en chance.


Røverdatteren *Færdig* - Tanker - Movellas\nBanken var kæmpe stor. Der var omkring hundrede diske. Ronja måtte igennem en skanner, den opfangede den mindste ting, der kunne bruges som våben. William viste hende rundt og fortalte lidt om bankens historie. Hun havde nu mere travlt med at tjekke mulighederne ud.\nDer var en kæmpe forhal og så et par store dobbeltdøre, der førte ind til selve salen. Der var også en kæmpe trappe, som snoede sig op ad. Men den var strengt bevogtet. Der var et par døre, som igen var strengt bevogtet. Det bekymrede Ronja en del. Mulighederne for et indbrud var ikke store. Det var derfor hun havde brug for William.\nHan havde vist hende rundt hele dagen og de havde snakket en del. Nu var de så på vej ned ad bankens trappetrin.\n”Når, var det spændende eller død kedeligt?” Han smilede til hende, og hun så på ham. Igen måtte hun indrømme at han var køn. Meget køn.\n”Nej, det var meget interessant og oplysende.” Oplysende. I den grad. Ronja forstod nu hvordan banken hang sammen og hvordan den blev styret.\nDesværre havde William ikke sagt noget om sikkerhedssystemet, hvilket var det Ronja helst ville vide noget om.\n”Sikkert. Jeg synes selv det er kedeligt, når min far snakker om det. Nogle gange kan det blive for meget.” Han tøvede og Ronja betragtede ham.\n”Jeg kender ikke rigtig den følelse.” Indrømmede hun. Hun havde sit liv. Det eneste hun virkelig kendte til. Hun levede for at stjæle og røve. Hun havde aldrig overvejet at forlade sin far. Hun havde altid set op til ham, og beundret ham. Hun fik altid et sus når hun skulle stjæle. Når hun skulle på farefulde opgaver, var suset det bedste ved det.\n”Alle forventer at jeg skal gå i min fars fodspor. Men det er ikke det jeg vil.” Sagde William, mens han så op på den blå himmel.\n”Hvad vil du så?” Ronja kunne godt lide at snakke med William. Han var ikke en snop, som så mange rige mennesker.\n”Jeg ved det ikke rigtig… måske noget med biler.” Ronja kunne ikke lade vær med at stirre på ham.\n”Seriøst? Du er rig, din far er rig og du har muligheden for at blive succesfuld. Men du vil hellere være mekaniker?” Hun kunne ikke lade vær med at fnise. I hendes verden var det latterligt.\n”Ja, jeg ved det. Dumt. Det er også hvad mine forældre siger. Men det er jo mit liv ikke? Jeg mener, jeg skal da gøre det der gør mig glad.” Han sukkede og rystede stille på hovedet. ”Glem det.”\nMen Ronja kunne godt se hans pointe. Hun kunne godt lide den måde han så tingene på. Hendes liv var ikke fantastisk. Men hun kunne godt lide den frihed hun havde. Ikke at skulle være afhængig af andre.\n”Jeg kan godt se hvad du mener. Men jeg tror de fleste ville have valgt pengene.”\nWilliam så på hende. Studerede hende og Ronja vendte automatisk hovedet væk. Hun brød sig ikke om at flok stirrede på hende. Hun foretrak at være ubemærket.\n”Tak.” Sagde han pludselig og Ronja så forvirret på ham.\n”Hvorfor siger du tak?”\nHan smilede da han forsatte. ”Fordi du er så nem at snakke med. Jeg synes det er rart at snakke med nogen, som i det mindste prøver at sætte sig ind i ens tankegang. Tak fordi du lytter til mig.”\nRonja rødmede. Hun var ikke vand til at folk takkede hende. ”Lad vær med at takke. Okay?”\n”Okay. Men jeg vil gerne mødes med dig igen, hvis du altså har lyst.”\nDa Ronja svarede tænke hun ikke på, at han var til nytte for hende. Hun tænke ikke på hvordan hun kunne lokke informationer ud af ham. Nej, hun smilede til ham. ”Det vil jeg gerne. Jeg faktisk haft det sjovt. Selvom jeg har hørt om en banks historie.” Og det var sandt. Hun mente hvert ord hun sagde.\nFor Ronja havde kun haft tyve og røver venner. Men hun følte sig godt tilpas sammen med William. Han var anderledes.\n”Skal vi mødes ved havnen i morgen?” Spurgte han.\n”Ja.” Hun smilede. Vendte sig og gik. Hun var glad, da hun begav sig hjem.\nDer var mørkt underjorden. Gangene var tomme. Hun fandt sin far i det indrettede kontorværelse.\n”Hej.” Sagde hun stille. Hendes glæde var forsvundet og hun var igen røverens datter.\nHendes far så op og smilede. Han rejste sig fra sin gamle stol og gik hen til sin datter.\n”Når, fandt du noget brugbart?”\n”Det er svært at bryde ind. Der er vagter overalt og det er umuligt at komme ind i den bank med et våben. Der er masser af døre. Men de er strengt bevogtet. Der er en trappe som føre op til et sted ovenpå. Også strengt bevogtet. Med andre ord. Umuligt.” Hendes fars smil forsvandt.\n”Så? Ingen gode nyheder?” Spurgte hendes far strengt. Ronja tøvede. Skulle hun fortælle ham om William? Ja, det blev hun nød til.\n”Jeg mødte den her dreng. Han er en af medejernes søn. Han fortalte mig en del om hvordan banken fungere. Jeg skal møde ham igen i morgen. Hvis du giver mig tid, så kan jeg få flere oplysninger.” Hendes far lyste op i et nyt smil.\n”Godt gået min pige!” Sagde han stolt og klappede sin datter på ryggen. Ronja smilede og forlod kontoret.\nHun levede i gange underjorden. Der var beskidt, koldt og mørkt. Hendes værelse var en af de største værelser, men det var også kun fordi hendes far var lederen. Hun fandt sit værelse, hvor hun havde nogle få ejendele. Der var en seng, et klædeskab, et bord og nogle gamle hylder. Hun lagde sig ned i sengen. Hele hendes liv havde været sådan her længe. Hun var blevet opdraget til at stjæle. Hendes far havde plantet ideer i hendes hoved. Han havde altid fortalt hende, at sådan var verden og de rige var bare tåbelige mennesker, som ikke skulle tænke over noget. Hun stillede aldrig spørgsmål. Gennem mange år af sit liv, havde hun aldrig fået den kærlighed som et barn behøvede. Hendes barndom var blevet taget fra hende.\nHendes far elskede hende, men han var en leder som ikke havde tid til at give sin datter omsorg. Hun havde lært, at hvis der var noget der var slemt så var det at være svag. Svaghed var lig med døden i hendes fars verden. Hvis man var svag, sagde han, så var man ikke egnet til at leve. Så Ronja græd aldrig. Hun var altid stolt og tog alt med løftet hage. Selvom Ronja var 17, havde hun allerede dræbt en.\nRonja sneg sig gennem gaderne, mes hun ledte efter mad og penge. Hun var god til at stjæle, men hun var bange for at blive taget, hvilket hun aldrig ville sige til sin far. Hvad ville han ikke sige? Hun måtte være stærk. Der var mange mennesker på gaden i dag, og det var en god mulighed for at skaffe penge. Der kom en mand gående og Ronja udvalgte ham.\nHun smuttede forbi menneskerne og gik hastig efter ham. Men hun sørgede for at han ikke så hende. Han stoppede for at få fat i en Taxi og det var øjeblikket Ronja havde ventet på. Taxien stoppede foran manden. Manden havde knap ventet ti minutter. Det var så nemt at pege en Taxi nu om dage. Man skulle bare ringe op til et nummer, og så blev ens position registeret. Både biler, busser, toge og taxier var hurtigere end nogensinde.\nRonja tog hans pung og vende sig for at løbe. Men en taxichaufføren så hende. Han steg ud af taxien.\n”Tyv!” Skreg han. Manden Ronja havde stjålet fra, vendte sig om og greb fat i hende.\n”Din lille bandit! Hvad bilder du dig ind?! Er du klar over hvilke konsekvenser det her får?!” Råbte han. Ronja gik i panik, da Taxichaufføren tog i mobil frem. Han ville ringe til politiet og så ville der ikke gå lang tid før de var der.\n”Giv slip!”Skreg hun, mens frygten tog overhånd. Hun måtte hjem. Hjem til sin far.\n”Næh du kan tro nej!” Skreg manden. Ronja fik fat i skeden til sin kniv, som sad i hendes bælte. Før hun nåede at tænke, tog hun kniven og stak den i brystet på manden. Hendes hurtige reflekser gjorde, at manden ikke nåede at registrere hvad der skete, før det var for sent.\nDer kom en underlig lyd fra mandens strube, og han slap sit tag i Ronja. Hun tumlede ned på gaden med kniven i sin ene hånd og pungen i sin anden. Taxichaufføren råbte op, og alt blev til en summen for Ronjas øre, da hun så manden falde om på gaden med blodet løbende fra hans bryst og mund.\nHun rejste sig og løb.\nRonja klemte øjnene i ved det skrækkelige minde. Hun havde kun været 10. Hun havde fortalte sin far det hele, med tårer i øjnene. Men hendes far havde sagt at hun ikke skulle græde. Manden havde selv været uden om det, havde hendes far sagt. Et kort øjeblik ville hun ønske at verden ikke var så kompliceret.


Indsigt: En nødvendig håndsrækning\nDer er åbenbart ved at samle sig en vis interesse omkring Grønlands fiskerimuligheder uden for vore egne farvande, og meget naturligt er rejefiskeriet i området på og omkring Flemish Cap ud for Newfoundland blevet noget i retning af et modeltilfælde.\nFiskeriet på Flemish Cap finder sted i internationalt farvand og er i øjeblikket reguleret ud fra en ordning, hvorefter medlemslandene i NAFO (Den Nordvestatlantiske Fiskeri Organisation) hver især har fået tildelt et årligt antal fiskedage. Ligeledes er der lagt loft over det antal fartøjer, det enkelte medlemsland på årsbasis må sende til området.\nDer er imidlertid stærke kræfter i gang i retning af at få etableret en egentlig kvoteordning, således som tilfældet er for de øvrige, kommercielt interessante fiskearter i de internationale områder af Nordvestatlanten. Når dette sker, vil Grønland komme galt afsted, idet vort fiskeri i området inden for de allerseneste år har været så beskedent, at vore fremtidige kvoter bliver ganske lave. Vi mangler det, der i fiskerisammenhænge kaldes historiske rettigheder, og som er en væsentlig forudsætning for at kunne kræve ret til fiskeri i internationalt havområde.\nDet er tidligere blevet påpeget - blandt andet i Sermitsiaq - at rederierne har svært ved at holde på mandskabet, når man vælger at sende både til Flemish Cap. Indtjeningen står ikke mål med det hjemlige fiskeri efter rejer, og naturligt er der ingen, der ønsker at nøjes med lidt, når man kan opnå mere - i lønningsposen, begribeligvis.\nBesætningsmedlemmernes vægren sig ved at være med i Flemish Cap-fiskeriet skal imidlertid holdes op mod andre og mere tungtvejende konsekvenser end det forhold, at man ikke udnytter en eksisterende mulighed for at beskæftige skibe og mandskab.\nVil man have et fyldestgørende billede af situationen, hører det også med til helheden, at vi simpelthen mister rettigheder, hver gang vi vælger at undlade at fiske i området.\nDet haster derfor meget med et initiativ, hvor rederier, besætningsmedlemmer og landsstyret står sammen om et initiativ, der sikrer bevarelsen af vore rettigheder i det internationale fiskeri.\nI øjeblikket sættes alle kræfter ind på at få færdigforhandlet en gunstig, ny fiskeriprotokol med EU, og næsten uanset hvordan udfaldet af forhandlingerne bliver, vil resultatet kunne måles i form af indtægter til Landskassen og reduktion i udviklingsmulighederne for det hjemlige fiskerierhverv. De kvoter, der sælges til EU, er jo pr. definition et udviklingspotentiale, der fjernes fra det hjemlige erhverv. Man kan sige, at fiskerierhvervet betaler prisen for den finansielle modydelse, som Landskassen i øjeblikket modtager og også for fremtiden kommer til at modtage fra EU. Af denne grund er det naturligt, at det er landsstyret, der spiller ud med en reduktion af beskatningen af de indtægter, der opnås i kraft af fjernfiskeri.\nEt sådant udspi1 fra landsstyrets side vil blive modtaget som en kærkommen og nødvendig håndsrækning, der kan sikre, at erhvervet får mulighed for at udnytte et helt oplagt udviklingspotentiale, der ellers hastigt vil være forsvundet. Der er nemlig rigeligt med andre nationer, der står parat til at overtage Grønlands beskedne rettigheder i det internationale fiskeri.\n//////Læs mere her:\nStudy of exploited fish stocks on Flemish Cap


Mad-aggression er et udtryk for hundens behov for at beskytte en livsvigtig ressource. Det er både naturligt og normalt, men ikke desto mindre ikke ønskværdigt, når hunden er en del af vores familie. Heldigvis kan du vænne din hund fra denne uønskede adfærd. Det gør du ved at lære hunden at forbinde din, og din families, tilstedeværelse ved maden med noget godt. Start med at sidde på gulvet ved siden af madskålen, mens hunden spiser. De første gange ignorerer du hunden, men derefter kan du begyn\nPopulære tags: øvelse, madskålen, mad-aggression, hund, aggresiv


Børresen flytter – sælger Drage og BB10M - Minbaad.dk\nDer startes ny produktion af den legendariske BB10m til efteråret. Foto: www.bb10m.dk\nBørresen flytter – sælger Drage og BB10M\nBørresen Bådebyggeri flytter, og sælger produktionsrettighederne til Drage og BB10m til Vejle Yacht Service. Vejle Yacht Service starter ny produktion af BB10 M i efteråret.\nAf katrine bertelsen | 22-07-2012 23:57\nBørresen Bådebyggeri skal i løbet af 2012 flytte fra de gamle bygninger på Dragevej i Vejle Havn. Derfor har Børresen valgt at frasælge nogle af deres aktiviteter.\nBB Drage og BB10M sælges fra\nRettigheder og forme til BB Drage og BB10M, og dertil hørende ret til at bruge BB logo overdrages til Vejle Yacht Service, som ejes af en af Børresens tidligere medarbejder Thomas Egeskov, der også er udlært hos Børresen.\nVejle Yacht Service bygger nogle af verdens hurtigste drager, der er udviklet i samarbejde med bl.a. Ole og Anders Børresen. Vejle Yacht Service vil fremover markedsføre sine drager som BB-Dragon. Herunder også de kendte BB dragemaster.\nNy produktion af BB10Meter\nVejle Yacht Service vil starte en produktion af BB10 Meter i efteråret i en ny revideret produktionsvenlig udgave. Der har været en stigende interesse for BB 10Meter – både her hjemme og i udlandet – da BB10M blevet en rigtig klassiker. Den forventes introduceret til en attraktiv pris.\nBB vil fortsætte med at sælge og producere vore kendte Soling, Yngling, Zoom8 , rig arbejde og reparationer, samt forhandle 29er, 49er, Hobie Cats.\nTilbud og specifikationer kan fås på mail: ole@bbsailing.dk eller anders@BBsailing.dk\nKilde: Pressemeddelelse, Børresen Bådebyggeri ved Ole & Anders Børresen\nEr en engelsk Petticrow-Drage dopet - eller flere?\nBB - En legende lever videre og 10 meteren genopstår\nBB 10-m: Theis Palm favorit til at vinde DM igen\nBørresen fortæller om at krydse Atlanten i BB 10-m\nRS100 er vild - prøv hende i Kerteminde


Find chlorella mikroalger fyldt med næring hos nu3\n12 Produkter i kategorien Chlorella\nChlorella – En pakke af sund næring\nHvis du har fulgt med i, hvad der er sket inden for sund ernæring de senere år, er du sikket stødt på produktet chlorella. Dette er en type mikroalge, der er sprængfyldt med sunde egenskaber, og derfor har vundet stor popularitet. Chlorella vulgaris, som er algens fulde navn, lever i ferskvand og er en af de ældste organismer i verden, og har hjulpet via fotosyntese til at danne atmosfæren. I dag er algerne brugt som kosttilskud i hele verden på grund af deres høje næringsindhold.\nDerfor er algerne sunde\nChlorella er med i gruppen af superfoods, der er en gruppe af fødevarer, der menes at have et særligt højt indhold af næringsstoffer. Blandt andet indeholder algerne vegetarisk protein, og er derfor en god proteinkilde til vegetarer og veganere. Du finder også et højt indhold af vitaminer heriblandt vitamin A og C samt forskellige B-vitaminer. Mikroalgerne indeholder også antioxidanter såsom vitamin E og betacaroten. Antioxidanter hjælper med at bekæmpe frie radikaler, der kan skade vores celler. Du finder også et naturligt indhold af jern, der blandt andet hjælper med at reducere træthed og udmattelse. Alle disse gode egenskaber gør netop disse grønne næringsbomber rigtig velegnede til en sundhedsbevidst livsstil, hvor der er fokus på at give kroppen de bedste næringsstoffer.\nSådan bruger du Chlorella\nHos nu3 kan du købe algerne både som tabletter og som pulver. Du bør altid følge anvisningen på pakken, i forhold til hvor meget du skal bruge for at få den optimale daglige dosis. Der er mange måder hvorpå, du kan bruge mikroalgerne i dit køkken. Det er slet ikke så svært som det lyder. Elsker du juice og smoothies, så er det bare med at komme lidt alger i for at skrue op på sundheden. Det smager lidt af grøn te, og kan også bare drikkes med varmt eller koldt vand. Er man ikke så meget til smagen vil chlorella blandet sammen med andre frugter og grøntsager ikke kunne smages, men vil blot give en masse skønne næringsstoffer.\nChlorella af højeste kvalitet\nNår du køber de nærende mikroalger hos nu3, kan du være sikker på, at du får produkter af den højeste kvalitet. Algerne er dyrket under kontrollerede og gode forhold, og du får derfor de reneste produkter, når du køber chlorella hos nu3. Du kan blandt andet finde nu3´s eget mærke, der er certificeret økologisk blandt det spændende udvalg. Bestil dine sunde næringsstoffer online hos nu3.