Standpunktsrisiko Risk associated with taking a position in a legal context - PDF\nStandpunktsrisiko Risk associated with taking a position in a legal context\nDownload "Standpunktsrisiko Risk associated with taking a position in a legal context"\n1 Standpunktsrisiko Risk associated with taking a position in a legal context af CAMILLA BJØRSLEV PEDERSEN I det eksisterende processuelle system er domstolenes sagsbehandling ofte langvarig. Det betyder, at en part ikke altid kan afvente at få sin retsstilling endeligt afklaret ved domstolene, men vil befinde sig i en situation, hvor parten, på baggrund af det foreliggende grundlag, tvinges til at indtage et standpunkt og agere derudfra. Herved er der risiko for, at standpunktet efterfølgende ved en endelig retsafgørelse viser sig at være fejlagtigt. Det er derfor afgørende at få klarlagt, hvilken risiko en part løber ved at indtage et standpunkt, herunder i hvilket omfang parten kan blive draget til ansvar, hvis standpunktet efterfølgende viser sig at være forkert. Ud fra de eksempler på standpunktsrisiko, jeg har behandlet i mit speciale, har jeg konkluderet, at retsordenen i visse tilfælde synes at acceptere, at en part indtager et fejlagtigt standpunkt. Det er som udgangspunkt ikke ansvarspådragende alene at påberåbe/fastholde et standpunkt, der senere viser sig at være fejlagtigt. Derimod er den part, der søger en ikke-eksisterende ret gennemtvunget, ansvarlig på objektivt grundlag, for det tab en modpart måtte lide herved. Dette synes at gælde, uanset om gennemtvingelsen søges gennemført indenretligt, eksempelvis ved en fogedforretning, eller udenretligt, eksempelvis ved ophævelse af en kontrakt. Indholdsfortegnelse KAPITEL 1. Introduktion 1.1 Præsentation af specialets emne, formål og afgrænsning Metode Specialets struktur og indhold Begrebet standpunktsrisiko som forklaringsmodel 4 KAPITEL 2. Standpunktsrisiko i en procesretlig sammenhæng 2.1 Indledning Kravet om retlig interesse Sagsomkostninger 7 KAPITEL 3. Standpunktsrisiko i relation til udnyttelse af misligholdelsesbeføjelser 3.1 Indledning Uberettiget ophævelse Misligholdelsesbeføjelser ved uberettiget ophævelse 11 RETTID 2013/Specialeafhandling 15 1\n2 3.2.2 Erstatningsansvar ved uberettiget ophævelse Den juridiske teori Retspraksis om ansvarsgrundlaget Sammenfatning Særligt ved udlejers uberettigede ophævelse Udsættelsesforretningen Genudlejning af lejemålet Den obligationsretlige konflikt mellem udlejer og lejer Den tingsretlige konflikt mellem lejerne Sammenfatning 27 KAPITEL 4. Standpunktsrisiko i relation til påberåbelse af en ikkeeksisterende ret 4.1 Indledning Påberåbelse/fastholdelse af en ikke-eksisterende ret alene over for modparten Påberåbelse af en ikke-eksisterende ret over for andre end modparten Generelt om misrekommandering efter markedsføringsloven Misrekommandering i forbindelse med påberåbelse af en ikkeeksisterende ret over for andre end modparten Teoretisk grundlag Retspraksis Analyse 36 KAPITEL 5. Gennemtvingelse af et fejlagtigt standpunkt 5.1 Generelt om gennemtvingelse af et fejlagtigt standpunkt Foreløbig tinglysning af en ikke-eksisterende ret Den juridiske teori Retspraksis om ansvarsgrundlaget Sammenfatning 43 KAPITEL 6. Konklusion og afsluttende bemærkninger 6.1 Konklusion Afsluttende bemærkninger 46 Kildefortegnelse Afgørelser 47 Betænkninger 48 Litteratur 48 RETTID 2013/Specialeafhandling 15 2\n3 KAPITEL 1 Introduktion 1.1 Præsentation af specialets emne, formål og afgrænsning I det eksisterende processuelle system er domstolenes sagsbehandling ofte langvarig. Det betyder, at en part ikke altid kan afvente at få sin retsstilling endeligt afklaret ved domstolene, men vil befinde sig i en situation, hvor parten, på baggrund af det foreliggende grundlag, tvinges til at indtage et standpunkt og agere derudfra. Herved er der risiko for, at standpunktet efterfølgende ved en endelig retsafgørelse viser sig at have været fejlagtigt. Det er derfor afgørende at få klarlagt, hvilken risiko en part løber ved at indtage et standpunkt, herunder i hvilket omfang man kan blive draget til ansvar, hvis standpunktet efterfølgende viser sig at være fejlagtigt. Formålet med specialet er således at undersøge, i hvilket omfang retsordenen accepterer, at en part indtager et fejlagtigt standpunkt, særligt med henblik på at klarlægge konsekvenserne af at indtage et standpunkt, der viser sig at være forkert. Det antages flere steder i teorien, at det generelle obligationsretlige udgangspunkt er, at en part selv bærer risikoen for, at dennes standpunkt er korrekt. 1 Spørgsmålet om standpunktsrisiko er af stor praktisk betydning, da problemstillingen på den ene eller anden måde ofte viser sig i relationer mellem forskellige parter. 2 Dette gælder både i og uden for kontraktsforhold. Jeg vil i specialet beskrive, analysere og vurdere problemstillingen på baggrund af det lovgivningsmæssige grundlag, teori og praksis. Problemstillingen er søgt belyst ud fra en række forskellige eksempler på standpunktsrisiko. De eksempler, der er inddraget i dette speciale, er valgt ud fra intentionen om at give et så nuanceret indblik i problemstillingen vedrørende standpunktsrisiko, som det er muligt inden for rammerne af et speciale. I specialet vil jeg primært fokusere på retsstillingen ud fra et erhvervsretligt perspektiv, idet problemstillingen omkring standpunktsrisiko synes at have størst betydning for erhvervsdrivende. Det ligger som udgangspunkt uden for dette speciales rammer at behandle de problemstillinger, der opstår omkring standpunktsrisiko i relation til offentligretlige og strafferetlige regler, selv om problemstillingen også kan være relevant i denne sammenhæng. 3 Offentligretlige regler vil dog i begrænset omfang blive inddraget i specialet, hvor det findes særligt relevant. 1 Werlauff: Skyldforhold, s. 60, Lookofsky og Ulfbeck: Køb, s. 138, og Bryde Andersen og Lookofsky: Lærebog i obligationsret I, s Madsen: U 1976B.277 (277). 3 Se nærmere Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s. 51 f. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 3\n4 1.2 Metode Ved udarbejdelsen af specialet har jeg anvendt den retsdogmatiske metode, 4 idet hensigten er at beskrive, analysere og systematisere den gældende retstilstand inden for en række eksempler på standpunktsrisiko. 1.3 Specialets struktur og indhold I dette afsnit skal der kort gives en oversigt over specialets kapitler. For en mere detaljeret gennemgang kan der henvises til de enkelte kapitlers indledende afsnit. I dette introducerende kapitel redegøres der for specialets emne, formål, afgrænsning samt den anvendte metode. Derudover behandles begrebet standpunktsrisiko samt dets anvendelse som forklaringsmodel. I kapitel 2 behandles sammenhængen mellem proces og standpunktsrisiko. Kapitel 3 vedrører den standpunktsrisiko der er forbundet med anvendelsen af misligholdelsesbeføjelser, herunder særligt ophævelse. Derudover behandler kapitlet også den yderligere standpunktsrisiko en udlejer tager i forbindelse med de efterfølgende retsskridt, der normalt tages i forlængelse af en lejekontrakts ophævelse. Alle har i realiteten ret til at påberåbe sig sit standpunkt over for modparten og omverdenen. I den forbindelse undersøges det i kapitel 4, hvor langt en part må gå i forhold til at påberåbe et standpunkt, som efterfølgende viser sig at være forkert, før end påberåbelsen bliver ansvarspådragende. Kapitel 5 beskæftiger sig med konsekvenserne af, at et fejlagtigt standpunkt gennemtvinges. I tilknytning hertil behandles konsekvenserne af, at der sker en foreløbig tinglysning af en ikke-eksisterende ret. Kapitel 6 en samlet konklusion samt nogle afsluttende bemærkninger. Sidst i specialet findes en samlet fortegnelse over specialets kilder. 1.4 Begrebet standpunktsrisiko som forklaringsmodel Begrebet standpunktsrisiko dækker over "den risiko en part bærer, for at det af ham indtagne standpunkt senere viser sig ikke at være korrekt". 5 Standpunktsrisiko er ikke et fasttømret retligt begreb, hvoraf der direkte kan udledes en konkret retsstilling. Begrebet kan i stedet anvendes som en forklaringsmodel, der dækker over en række problemstillinger, som i praksis kan opstå i krydsfeltet mellem materielret og procesret. Bo von Eyben synes i sin definition af standpunktsrisiko at indskrænke begrebet til kun at omfatte den risiko en kontraktspart bærer for, at der rent faktisk foreligger misligholdelse, når denne gør dette gældende over for en modpart. 6 Begrebet 4 Se nærmere Evald og Schaumburg-Müller: Retsfilosofi, retsvidenskab og retskildelære, s. 212 ff. 5 Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s von Eyben: Juridisk ordbog, s RETTID 2013/Specialeafhandling 15 4\n5 standpunktsrisiko kan ikke indskrænkes til kun at dække dette tilfælde, idet begrebet, som anført, kan bruges som forklaringsmodel i alle tilfælde, hvor en part løber en risiko ved at indtage et standpunkt. At standpunktsrisiko opstår i mange forskellige relationer mellem parter inden for forskellige retsområder ses bl.a. nedenfor i kapitlerne 2-5. KAPITEL 2 Standpunktsrisiko i en procesretlig sammenhæng 2.1 Indledning Standpunktsrisiko har en nær tilknytning til procesretten. Det skyldes særligt, at afgørelsen af om et standpunkt er korrekt i sidste instans træffes af domstolene, der afsiger dom på baggrund af de gældende processuelle regler. Når en part indtager et standpunkt, vil det derfor normalt indgå i partens overvejelser, hvordan domstolene i sidste instans må forventes at afgøre sagen, i det tilfælde at indtagelsen af standpunktet over for en modpart måtte ende med en retssag. 7 Ud fra denne synsvinkel dækker standpunktsrisiko over, at den part, der indtager et standpunkt, bærer risikoen for, at domstolene afgør, at indtagelsen af det pågældende standpunkt er uberettiget. 8 I den forbindelse bør det bemærkes, at det i civilprocessen er målsætningen at nå til den afgørelse, der formelt er korrekt, efter parternes tilskæring af sagen og de processuelle regler, herunder særligt bevisbyrdereglerne. 9 Hvis retten er i tvivl om faktum, kan det blive afgørende, hvem af parterne der bærer bevisbyrden og dermed tvivlsrisikoen. 10 Det forhold, at en part ikke kan bevise berettigelsen af sit standpunkt for retten, betyder således ikke nødvendigvis, at standpunktet ikke er materielt korrekt, og at sagens udfald ikke kunne være blevet anderledes, hvis sagen havde været bedre belyst. 11 En part bør derfor inddrage de processuelle regler, herunder bevisbyrdereglerne, der særligt kan få betydning for udfaldet af en retsafgørelse, i sine overvejelser omkring, hvilket standpunkt parten vil indtage i en konkret situation. 2.2 Kravet om retlig interesse Civilprocessens krav om retlig interesse betyder, at det ikke er muligt på forhånd at få afklaret om et standpunkt, som en part påtænker at indtage, er korrekt. Kravet om retlig interesse, der udspringer af retspraksis, indebærer, for det første at sagsøgerens påstand skal være lovlig og kunne bedømmes retligt, for det andet 7 Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s. 15 f. 8 Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s Madsen: U 1976B.277 (278). 10 Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s Madsen: U 1976B.277 (278). RETTID 2013/Specialeafhandling 15 5\n6 at sagsøgerens påstand skal være aktuel, og for det tredje at sagsøgeren skal have en konkret interesse i sagen. 12 I den her behandlede sammenhæng har særligt den anden betingelse betydning. Det skyldes, at betingelsen om aktualitet indebærer, at der som udgangspunkt ikke kan nedlægges anerkendelsespåstand om, at modparten skal anerkende lovligheden eller ulovligheden af en handling, der endnu ikke er foretaget. 13 Som eksempel kan bl.a. henvises til U Ø, hvor retten afviste at afgøre, om en lejer nød erhvervsbeskyttelse mod opsigelse i en sag anlagt af udlejeren, idet lejemålet endnu ikke var opsagt. Kravet om retlig interesse gælder også over for myndigheder, der som udgangspunkt heller ikke kan sagsøges med påstand om, at myndigheden skal anerkende, at en handling, som en person udelukkende påtænker at foretage, er lovlig. Dette gælder dog ikke, hvis der er tale om en handling, der kræver forudgående tilladelse. I så fald vil myndighedens afgørelse, af om der skal gives tilladelse, kunne indbringes for retten. Det skyldes, at spørgsmålet om, hvorvidt myndighedens afgørelse er korrekt, har den påkrævede aktualitet. 14 Særligt inden for skatteretten gælder, at en person kan få bindende svar fra SKAT, vedrørende de skattemæssige virkninger af en påtænkt, men endnu ikke foretaget handling, jf. skatteforvaltningslovens kap. 8. Et sådant bindende svar kan ligeledes indbringes for retten, uanset at handlingen endnu ikke er foretaget. 15 Det er således som udgangspunkt alene muligt inden for skatteretten og i tilfælde, hvor en disposition kræver forudgående tilladelse, at få afklaret retsvirkningerne og dermed berettigelsen af et standpunkt inden dispositionen foretages. En person kan således som hovedregel ikke komme uden om standpunktsrisikoen, ved at anlægge retssager om hypotetiske spørgsmål, for at få afklaret et standpunkts berettigelse på forhånd. Retsstillingen skal ses i sammenhæng med den byrde, der vil blive pålagt modparten, hvis denne skal deltage i tids- og omkostningskrævende processer om hypotetiske spørgsmål, der ofte vil være vanskeligt at tage stilling til på søgsmålstidspunktet. 16 Derudover kunne det anføres, som argument for at opretholde kravet om retlig interesse, at domstolene ville blive overbebyrdede med sager, såfremt der ikke blev stillet krav om retlig interesse. Det antages dog, at sagsmængden for domstolene kun vil forøges marginalt, hvis kravet om retlig interesse blev afskaffet. Det hænger sammen med, at der er betydelige omkostninger forbundet med at anlægge en retssag. 17 Domstolene bør dog stadig beskyttes mod at skulle afgive udtalelser af responderende karakter om hypotetiske og abstrakte spørgsmål Bang-Pedersen: Den civile retspleje, s Bang-Pedersen: Den civile retspleje, s Bang-Pedersen: Den civile retspleje, s. 107 f. 15 Dam m.fl.: Grundlæggende skatteret, s. 89 f. 16 Gomard og Kistrup: Civilprocessen, s Se betænkning 1436/2004, s. 249, hvor det fremføres, at reglerne om sagsomkostninger bør bidrage til, at parterne ikke anmoder om overflødige processkridt. 18 Bang-Pedersen: Den civile retspleje, s. 101 f. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 6\n7 2.3 Sagsomkostninger Det obligationsretlige udgangspunktet, om at hver part bærer risikoen for sit eget standpunkt, slår også igennem ved civilprocessens regler om sagsomkostninger i formueretlige tvister. 19 I civilprocessen er udgangspunktet, at den tabende part på objektivt grundlag skal erstatte modparten de udgifter, retssagen har påført denne, jf. retsplejeloven 312, stk Det betyder, at den tabende part som hovedregel skal erstatte den vindende part, de udgifter den tabende part har påført denne, ved enten at fastholde et uberettiget standpunkt, således at den vindende part har været nødt til at anlægge retssag for at få sin ret, eller ved at anlægge sag mod den vindende part, så denne har været nødt til at forsvare sig. Der gælder dog visse undtagelser til denne hovedregel. Det følger af retsplejelovens 312, stk. 2, at retten helt eller delvist kan fritage den tabende part for betaling af sagsomkostninger til den vindende part, hvis særlige grunde taler herfor. Særlige grunde kan navnligt foreligge, hvis den vindende part i nogen grad er årsag til processen, eller hvis sagen er principiel eller har videregående betydning, og den anden part er en offentlig myndighed, en stor erhvervsvirksomhed eller en interesseorganisation. 21 Det er derudover omdiskuteret, om retten kan ophæve omkostningerne i en sag, som følge af sagens tvivlsomhed. Bernhard Gomard og Michael Kistrup anfører, at omkostningerne ikke sjældent ophæves i sager om særligt vanskelige og tvivlsomme spørgsmål, hvor ingen af parterne har kunnet forudse deres retsstilling, og begge parter har haft en rimelig grund til at føre proces. 22 Der synes dog hverken at være støtte for denne opfattelse i den øvrige teori eller retspraksis. Mere velunderstøttet synes det at være, når Henrik Kirk, på baggrund af lovbemærkningerne, 23 anfører, at sagens tvivlsomhed ikke i sig selv er tilstrækkelig grund til helt eller delvist at fritage den tabende part fra at betale sagsomkostninger til modparten. Det bemærkes dog, at retten kan ophæve omkostningerne, hvis begge parter kan bebrejdes den retsuvished, der førte til retssagen, og derved unødigt har givet anledning til sagen. Som eksempel herpå kan henvises til den situation, hvor tvivlen skyldes uklarheder i en kontrakt, som er udarbejdet af parterne i fællesskab. 24 På baggrund heraf må det antages, at en sags tvivlsomhed ikke i sig 19 Werlauff: Skyldforhold, s FT (2. samling) tillæg A, s. 5522, betænkning 1436/2004, s. 252, Gomard og Kistrup: Civilprocessen, s. 673, samt Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s Bang-Pedersen: Den civile retspleje, s. 445, samt Kirk: sagsomkostninger i civile sager, s Gomard og Kistrup: Civilprocessen, s FT (2. samling) tillæg A, s Kirk: sagsomkostninger i civile sager, s. 47. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 7\n8 selv er tilstrækkeligt til at fritage den tabende part helt eller delvist for at betale sagsomkostninger til modparten. Se som eksempel på et tilfælde, hvor begge parter kunne bebrejdes den uvished der ført til sagen U H. Her udtalte retten at, "da [sagsøgeren] ved den manglende gennemsigtighed af leasingarrangementet har haft et medansvar for tvistens opståen, finder Højesteret, at ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for landsretten eller for Højesteret til nogen anden part." Selvom der som udgangspunkt gælder et objektivt ansvar, og at det må antages, at retten ikke kan ophæve sagsomkostningerne alene på grundlag af sagens tvivlsomhed, kan det overvejes, om undtagelsen i retsplejelovens 312, stk. 2, alligevel er udtryk for, at det inden for procesretten til en vis grad accepteres, at en part indtager et fejlagtigt standpunkt. Det skyldes, at den tabende part, for eksempel som følge af, at sagen er principiel eller har videregående betydning, og at den anden part er en offentlig myndighed, en stor erhvervsvirksomhed eller en interesseorganisation eller som følge af, at sagen er tvivlsom og begge parter kan bebrejdes den retsuvished, der førte til retssagen, ikke eller kun til en vis grad pålægges at erstatte modparten dennes sagsomkostninger. 25 Hertil skal dog bemærkes, at undtagelserne formentligt i højere grad er udslag af hensynet til den svage part i et retsforhold samt hensynet til, at den vindende part ikke skal have erstattet sine sagsomkostninger, hvis denne selv unødigt har givet anledning til retssagen, altså udvist egen skyld. Den i praksis vigtigste undtagelse til hovedreglen, om at den tabende part på objektivt grundlag skal erstatte den vindende part dennes sagsomkostninger, findes i retsplejelovens 316, stk. 1, 2. pkt., hvoraf det fremgår, at den vindende parts udgifter til advokatbistand ikke erstattes med det beløb den vindende part faktisk har betalt til sin advokat, men med et passende beløb. Sagsomkostninger for advokatudgifterne tilkendes ud fra nogle vejledende takster, der er fastsat af landsretterne i fællesskab. I overensstemmelse med taksterne afhænger de tilkendte sagsomkostninger primært af sagens beløbsmæssige størrelse, men ved fastsættelsen af omkostningerne skal der også tages hensyn til sagens omfang, beskaffenhed og kompleksitet. 26 Denne ordning fører typisk til, at der tilkendes den vindende part lavere sagsomkostninger til dækning af dennes advokatudgifter, end de udgifter der faktisk er afholdt til advokatbistand i forbindelse med sagen. Det betyder, at den vindende part ofte selv vil komme til at bære en del af udgifterne, selvom denne har fået fuldt ud medhold. 27 Den vindende parts øvrige udgifter til retssagen, for eksempel retsafgift samt udgifter til ekstrakt, syn og skøn, samt anden bevisførelse, erstattes fuldt ud, jf. retsplejelovens 316, stk. 1, 2. pkt. 28 Retstilstanden kan umiddelbart synes urimelig over for den vindende part, der som følge af modpartens påberåbelse af et uholdbart standpunkt har deltaget i en tids- og omkostningskrævende retssag for at få sin ret eller for at blive frifundet. 25 Se i denne sammenhæng gennemgangen af ansvarsgrundlaget ved uberettiget ophævelse i afsnit 3.2 ff. nedenfor, som afspejler den obligationsretlige standpunktsrisiko. 26 FT (2. samling) tillæg A, s f., Bang-Pedersen: Den civile retspleje, s. 446, samt Backhausen m.fl.: Proceduren s Bang-Pedersen: Den civile retspleje, s. 438, samt betænkning 1436/2004, s. 269 f. 28 Bang-Pedersen: Den civile retspleje, s. 447, samt Gomard og Kistrup: Civilprocessen, s RETTID 2013/Specialeafhandling 15 8\n9 Retstilstanden skal dog ses i sammenhæng med samfundets interesse i at udgifter til civile retssager ikke løber løbsk og hensynet til den tabende part, der ellers ville kunne blive pålagt på objektivt grundlag at erstatte advokatudgifter, der stod i misforhold til sagens beløbsmæssige størrelse og kompleksitet. Derudover vil frygten for at blive pålagt uforholdsmæssige store sagsomkostninger, dels kunne afholde en part fra at anlægge en sag, selvom det må anses som rimelig sandsynligt, at sagen vindes, dels kunne medføre at en potentiel sagsøgt føler sig presset til udenretligt at anerkende tvivlsomme krav. 29 Reglerne om sagsomkostninger i retsplejeloven sætter ikke de almindelige erstatningsregler ud af kraft. Reglerne suppleres af retsplejelovens 318, der bestemmer, at den part, der på uforsvarlig måde påfører modparten ekstra udgifter under sagen, skal erstatte udgifterne herved, uanset om parten i øvrigt har vundet sagen. 30 Som typiske eksempler kan nævnes en parts udeblivelse uden gyldig grund, unødvendige udsættelser eller unyttig bevisførelse. 31 Det skal bemærkes, at den tabende part heller ikke skal betale sagsomkostninger til den vindende part, for den del af processen der ligger efter et forligstilbud, hvor den tabende part har tilbudt den vindende part, hvad denne efter sagens udfald har krav på jf. retsplejelovens 312, stk. 3. Derimod skal den vindende part på objektivt grundlag betale sagsomkostninger til den tabende part for denne del af processen. Fritagelsesreglen i stk. 2, som er behandlet ovenfor, finder dog tilsvarende anvendelse. 32 En part tager således en yderligere standpunktsrisiko ved at afslå et forligstilbud, idet parten kan vinde sagen, men fortsat skulle erstatte modpartens sagsomkostninger, hvis retten ikke tilkender den vindende part mere, end hvad der er blevet tilbudt denne ved forliget. I retssager om formueretlige tvister udgør retsplejelovens regler om sagsomkostningerne således en naturlig fortsættelse af det obligationsretlige princip om standpunktsrisiko. 33 Selvom den tabende part er erstatningsansvarlig på objektivt grundlag, slår princippet dog ikke fuldstændigt igennem, bl.a. fordi erstatningen af advokatomkostningerne, som normalt er en af de største udgifter for en part i forbindelse med en retssag, kun erstattes ud fra nogle fastsatte takster. Derved begrænses og forudsigeliggøres den risiko, en part tager ved at deltage i en retssag. KAPITEL 3 Standpunktsrisiko i relation til udnyttelse af misligholdelsesbeføjelser 3.1 Indledning Spørgsmålet om standpunktsrisiko er særligt relevant ved anvendelsen af misligholdelsesbeføjelser i et aftaleforhold. Det skyldes, at det, i det praktiske erhvervs- 29 Betænkning 1436/2004, s 270 f., samt Bang-Pedersen: Den civile retspleje s, 438 f. 30 Gomard og Kistrup: Civilprocessen, s. 673 f. 31 Betænkning 1436/2004, s 287 f. 32 FT (2. samling) tillæg A, s FT (2. samling) tillæg A, s. 5522, samt betænkning 1436/2004, s RETTID 2013/Specialeafhandling 15 9\n10 liv, ofte vil give anledning til tvivl, om der foreligger misligholdelse i et konkret aftaleforhold. Eksempelvis kan det leverings- eller betalingstidspunkt, der er aftalt mellem parterne, være uklart formuleret, således at der er tvivl om, hvorvidt der foreligger forsinkelse. Usikkerheden kan også gå på, om en konkret misligholdelse må anses for værende væsentlig, så den derved er hævebegrundende. På trods af denne usikkerhed er en part oftest nødt til at reagere over for sin medkontrahents misligholdelse i overensstemmelse med sit standpunkt, inden der foreligger en endelig dom, for ikke at miste retten til at gøre misligholdelsen gældende. 34 Det anføres generelt i teorien i overensstemmelse med det almindelige obligationsretlige udgangspunkt, at den part, der gør brug af en misligholdelsesbeføjelse, som hovedregel selv bærer risikoen for, at betingelserne for at iværksætte den pågældende misligholdelsesbeføjelse er opfyldt. 35 For at belyse emnet standpunktsrisiko i relation til udnyttelse af misligholdelsesbeføjelser er det særlig relevant at behandle standpunktsrisikoen i forbindelse med ophævelse af et aftaleforhold, da standpunktsrisikoen hyppigt og tydeligt kommer til udtryk i ophævelsessituationen. Det skyldes, at afgørelsen af, om der foreligger hæveberettigende misligholdelse, afhænger af en konkret vurdering af udpræget skønsmæssig karakter. 3.2 Uberettiget ophævelse For at behandle, hvilken risiko en part påtager sig ved at ophæve en aftale, skal der først gøres nogle generelle betragtninger omkring ophævelse og retsvirkningerne heraf. Ved ophævelse af en aftale forstås i almindelighed, at en aftalepart, som følge af den anden parts misligholdelse, ansvarsfrit ophæver begge parters forpligtelser til at opfylde aftalen in natura ved en erklæring herom til medkontrahenten. 36 Ved ophævelsen erklærer den ophævende part, at begge parters ret til at kræve aftalen opfyldt skal bortfalde. Hæveerklæringen indeholder således både et løfte om ikke at kræve naturalopfyldelse samt et påbud, der fratager modparten sin ret til naturalopfyldelse. 37 Er ophævelsen berettiget, er modtageren bundet af påbuddet, så snart det er kommet frem, og kan støtte ret på løftet, så snart ophævelsen er kommet til kundskab. Er ophævelsen uberettiget, er modtageren ikke bundet af påbuddet, og modtageren kan således stadig kræve naturalopfyldelse, mens det antages, at modtageren fortsat kan støtte ret på løftet. Modtageren kan dog blive bundet af den uberettigede ophævelse, og således afskåret fra at kræve naturalopfyldelse fra den part, der ophæver uberettiget, hvis modtageren ikke reklamerer over den uberettigede ophævelse Lookofsky og Ulfbeck: Køb, s. 137 f. 35 Lookofsky og Ulfbeck: Køb, s. 138, og Bryde Andersen og Lookofsky: Lærebog i obligationsret I, s Gomard: Obligationsret 2. del, s Gomard: Obligationsret 2. del, s Iversen: Erstatningsberegning i kontraktforhold, s. 145, og Viggo Hagstrøm: Obligasjonsrett, s RETTID 2013/Specialeafhandling 15 10\n11 Hvis ikke andet er aftalt mellem parterne, skal der efter de almindelige obligationsretlige regler som udgangspunkt foreligge væsentlig misligholdelse fra medkontrahentens side, for at en part er berettiget til at ophæve en aftale. Hvad der må anses for væsentlig misligholdelse, afhænger af en konkret helhedsvurdering, hvori der indgår en række momenter, heriblandt ydelsens karakter, hensynet til hvilke ulemper misligholdelsen har tilført eller vil tilføre kreditor samt hvilke ulemper ophævelsen vil tilføre debitor. 39 Selv om misligholdelse kan påvises, er det derfor oftest usikkert eller i hvert fald vanskeligt for den ophævende part med sikkerhed, på tidspunktet for ophævelsen, at fastslå, hvorvidt der foreligger væsentlig og dermed hæveberettigende misligholdelse. En ophævende part risikerer derfor, at en domstol efterfølgende afgør, at ophævelsen var uberettiget, hvis den pågældende ret ikke finder, at misligholdelsen er væsentlig. For at sikre, at der opstår færre tvivlsspørgsmål i tilknytning til væsentlighedsvurderingen og dermed mindske den standpunktsrisiko parterne tager i forbindelse med en ophævelse, kan parterne præcisere væsentlighedskriteriet i deres kontrakt. Dette kan eksempelvis ske ved, at det i kontrakten eksemplificeres, hvornår en misligholdels må betragtes som væsentlig. 40 Beføjelsen til at ophæve en aftale kan være et værdifuldt middel til at komme ud af et kontraktsforhold, bl.a. fordi ophævelsen ikke kræver forudgående godkendelse af en domstol for at få virkning. 41 Det betyder, at beføjelsen til at ophæve umiddelbart kan tages i brug over for en medkontrahents væsentlige misligholdelse. Samtidig er det dog også det forhold, der gør det relevant at tale om standpunktsrisiko. Hvis det modsat skulle afgøres af domstolene, hvorvidt en part var berettiget til at ophæve et kontraktsforhold, før end ophævelsen kunne få virkning, ville spørgsmålet om standpunktsrisiko i den her behandlede forbindelse, ikke være aktuelt Misligholdelsesbeføjelser ved uberettiget ophævelse Hæver en part uberettiget en aftale, er denne part selv i misligholdelse, eftersom der er tale om uberettiget annullation, hvor parten i konsekvens af sin ophævelse vil undlade yderligere aftaleopfyldelse. 42 Den uberettigede ophævelse giver derfor modparten ret til at iværksætte misligholdelsesbeføjelser, herunder, som omtalt i afsnit 3.2 umiddelbart ovenfor, at kræve naturalopfyldelse. Det antages, at modparten ligeledes er berettiget til at kontrahæve, da en uberettiget ophævelse i sig selv udgør en væsentlig misligholdelse, 43 jf. eksempelvis ØLD 39 Bryde Andersen: praktisk aftaleret, s. 401, og Gomard: Obligationsret 2. del, s Se nærmere om de momenter, der indgår i væsentlighedsvurderingen Gomard: Obligationsret 2. del, s. 125 ff., og Bryde Andersen og Lookofsky: Lærebog i obligationsret I, s. 215 ff. 40 Bryde Andersen: praktisk aftaleret, s. 402 f. 41 Gomard: Obligationsret 2. del, s Lookofsky og Ulfbeck: Køb, s. 138, og Bryde Andersen og Lookofsky: Lærebog i obligationsret I, s. 189 og Bryde Andersen: Praktisk aftaleret, s. 417 f., Iversen: Erstatningsberegning i kontraktsforhold, s. 145, samt Ussing: Obligationsretten Almindelig del, s. 94, som anfører, at en parts uberettigede annullation af en kontrakt er hovedeksemplet inden for handelsforhold på anticiperet misligholdelse, der giver ret til ophævelse. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 11\n12 af i 17. afd. sagsnr. B , B og B , der også omtales i afsnit nedenfor. I ØLD af i 17. afd. sagsnr. B , B og B , som angik en le-jeaftale om et hotel- og konferencecenter, havde udlejer ophævet lejemålet til fraflytning et år senere. Som reaktion herpå kontrahævede lejer og rømmede lejemålet. Lejer lagde derefter sag an mod udlejer med påstand om erstatning for uberettiget ophævelse. Heroverfor gjorde udlejer gældende, at denne havde krav på erstatning bl.a. for husleje i perioden indtil udløbet af det varsel på et år, som udlejer havde givet lejer i forbindelse med ophævelsen. Til støtte for sit erstatningskrav anførte udlejer, dels at lejer havde misligholdt lejeaftalen, dels at lejer ved at fraflytte lejemålet havde handlet i strid med grundlæggende loyalitetsforpligtelser i et kontraktsforhold, idet den hurtige udflytning gjorde det umuligt for udlejer at overtage og videreføre den igangværende virksomhed i lejemålet. Landsretten afgjorde, at udlejers ophævelse var uberettiget og tilkendte derfor lejer erstatning. Landsretten fandt ikke, at lejer havde handlet i strid med grundlæggende loyalitetsforpligtelser, hvorfor udlejer kun havde krav på husleje frem til lejers fraflytning. Lejer var således berettiget til at ophæve lejeaftalen og kræve erstatning. Den part, der uberettiget hæves overfor, er ikke forpligtiget til at forsøge at få den ophævende part til at frafalde ophævelsen, før der kontrahæves Erstatningsansvar ved uberettiget ophævelse Udover de øvrige misligholdelses beføjelser kan den part der uberettiget hæves overfor kræve erstatning, hvis erstatningsbetingelserne er opfyldt. Erstatningsansvar for den misligholdende part forudsætter et ansvarsgrundlag. I dansk ret er det almindelige ansvarsgrundlag både i og uden for kontraktsforhold culpa. Der findes dog et betydeligt antal særregler inden for obligationsretten, som skærper ansvaret i forhold til culpareglen og pålægger en part objektivt eller tilnærmelsesvis objektivt ansvar for visse kontraktsbrud. 45 Ansvarsgrundlaget i forbindelse med uberettiget ophævelse er omdiskuteret. Diskussionen har dog ikke store konsekvenser i praksis, da diskussionen udelukkende vedrører ansvarsgrundlagets strenghed, og da en part, der uberettiget hæver en kontrakt som udgangspunkt har handlet culpøst, idet retsvildfarelser, og som hovedregel faktisk vildfarelser, ikke disculperer. Således ville den, der ophæver uberettiget oftest være erstatningsansvarlig uanset hvor strengt ansvarsgrundlaget er. 46 Diskussionen er dog stadig relevant i de helt særlige tilfælde, hvor den uberettigede ophævelse skyldes debitors undskyldelige uvidenhed om sin forpligtelse, idet debitor i disse situationer ikke har handlet culpøst. Derved kan det være væsentligt at få afklaret, hvor strengt ansvarsgrundlaget er Den juridiske teori Lars Henrik Gam Madsen antager, at ansvarsgrundlaget for uberettiget ophævelse er objektivt, 47 hvilket indebærer, at den ophævende part er ansvarlig, uanset om 44 Gam Madsen: Udlejers uretmæssige ophævelse, afsnit Gomard: Obligationsret 2. del, s. 178, 180 og Jf. bl.a. Ussing: Obligationsretten Almindelig del, s. 118, og Fogt: Modregningens dilemma, afsnit Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s. 43, og samme: Udlejers uretmæssige ophævelse, afsnit 3.3. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 12\n13 den uberettigede ophævelse er culpøs. Det betyder, at den der hæver en kontrakt altid bærer standpunktsrisikoen, for at ophævelsen er berettiget. Lars Henrik Gam Madsen anfører, at ansvarsgrundlaget ved uberettiget ophævelse svarer til det ansvarsgrundlag der gælder, når misligholdelsen skyldes debitors uvidenhed om forpligtelsen. 48 Ansvarsgrundlaget forudsættes således af forfatteren at være det samme, uanset om misligholdelsen skyldes oprindelig uvidenhed om debitors forpligtelse eller uvidenhed om forpligtelsens fortsatte beståen, som er opstået som følge af den uberettigede ophævelse. 49 Viggo Hagstrøm støtter, at uberettiget ophævelse skal betragtes som et eksempel på en parts uvidenhed om sin forpligtelse. Han anfører, at målet om effektiv beskyttelse af indgåede aftaler tilsiger, at hver part bør bære ansvaret for sin egen uvidenhed om forpligtelsen. Der må således ifølge forfatteren gælde et objektivt ansvar for den part, der misligholder som følge af uvidenhed om sin forpligtelse. Dette bør i hvert fald gælde, når uvidenheden skyldes en retsvildfarelse. Det samme bør dog ifølge Viggo Hagstrøm gælde, når uvidenheden undtagelsesvis skyldes faktisk vildfarelse. Han bemærker dog, at retsstillingen ikke er endelig bekræftet i retspraksis. 50 Synspunktet om objektivt ansvar synes også støttet af Erik Werlauff, der generelt anfører "[ ] at en part på objektivt grundlag er ansvarlig for rigtigheden af sit standpunkt over for den anden part.". 51 Også Torsten Iversen synes umiddelbart at tilslutte sig, at der gælder et objektivt ansvarsgrundlag, idet han anfører, at "den, der hæver en kontrakt, bærer standpunktsrisikoen for, at ophævelsen er berettiget, hvilket vil sige, at han er objektivt ansvarlig, såfremt ophævelsen er uberettiget." 52 Samme sted anfører Torsten Iversen dog ligeledes: "Den part, der hæver med urette, kan ikke med held påberåbe sig, at han har været i undskyldelig uvidenhed om sin manglende ret til at hæve, for som bekendt er skyldneren (som altovervejende hovedregel) ansvarlig, uanset om han er i undskyldelig uvidenhed om sin forpligtelse". 53 Ved anvendelsen af parentesen med ordene "som altovervejende hovedregel" synes Torsten Iversen at åbne op for, at der kan gøres snævre undtagelser til hovedreglen, hvilket kan tale for, at han måske i højere grad støtter den opfattelse, der fremføres af Julius Lassen, jf. nedenfor. 54 Henry Ussing tager, ved sin vurdering af ansvarsgrundlaget for en parts uvidenhed om sin forpligtelse, udgangspunkt i en fortolkning af købelovens 24, om strengt ansvar for genussælgeren. Han anfører, at "efter ordene i 24 synes uvidenhed 48 Se i den forbindelse Kristensen: Lærebog i dansk og international køberet, s. 90, hvor det fremføres, at en part er ansvarlig, selvom misligholdelsen skyldes partens undskyldelige uvidenhed om sin forpligtelse. 49 Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s. 43, og samme: Udlejers uretmæssige ophævelse, afsnit Viggo Hagstrøm: Obligasjonsrett, s. 527 f. 51 Werlauff: Skyldforhold, s Iversen: Erstatningsberegning i kontraktforhold, s Iversen: Erstatningsberegning i kontraktforhold, s. 145, note Fogt: Modregningens dilemma, note 21. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 13\n14 aldrig at kunne fritage sælgeren for ansvar." 55 Ifølge Henry Ussing er der således ingen undtagelser til hovedreglen, om at en part er ansvarlig for uvidenhed om sin forpligtelse, og Henry Ussing gør sig derved ligeledes til fortaler for et objektivt ansvarsgrundlag. Han antager, at det samme gælder for species køb, da praktiske grunde taler for at behandle uvidenhed om forpligtelsen ens, uanset om der er tale om species- eller genuskøb. 56 Julius Lassen fortolker købelovens 24 mere lempeligt. Han antager, at 24 giver mulighed for, at en parts uvidenhed om sin forpligtelse kan frigøre parten for ansvar i visse ekstraordinære tilfælde, som kan sidestilles med tilfælde, hvor opfyldelsen er umulig, og hvor der ikke er fare for at skyldneren selv er skyld i sin egen uvidenhed. Som eksempel herpå nævner Julius Lassen det tilfælde, hvor skyldnerens forretningsbøger går op i brand. 57 I dag er det, som anført af Viggo Hagstrøm mere aktuelt at tale om datafejl som et muligt eksempel på en sådan situation. 58 Henry Ussing kritiserer Julius Lassens fortolkning med, dels at der ikke er grundlag for at fravige ordlydsfortolkningen af bestemmelsen, dels at fortolkningen er vanskeligere at anvende i praksis. 59 Heroverfor kan anføres, at det ikke bør være eneafgørende om den anvendte fortolkning er pragmatisk. Julius Lassen anfører tillige, at lovgiver ikke har taget uvidenhedstilfældet med i betragtning, da købelovens 24 blev udarbejdet, hvorfor der må være grundlag for at foretage en analog fortolkning af bestemmelsen som fastlægger et strengt, men ikke objektivt ansvar. Dette taler således for, at der må være et vidst, omend meget begrænset rum, for undtagelser i ekstraordinære tilfælde. Denne opfattelse synes også støttet af Morten Midtgaard Fogt, der anfører at ansvaret ved uberettiget ophævelse er strengt (objektiveret), men ikke rent objektivt Retspraksis om ansvarsgrundlaget I retspraksis er ansvarsgrundlaget heller ikke fuldstændigt klarlagt. I T:BB ØLD lægges det til grund, at ansvarsgrundlaget er culpa, således at udlejeren ikke var erstatningsansvarlig, selvom retten fastslog, at udlejers ophævelse var uberettiget. Afgørelsen må dog anses for at være forkert, uanset hvilket ansvarsgrundlag, der antages at gælde. Det skyldes, at udlejers retlige vildfarelse, som tidligere nævnt, ikke disculperer, hvorfor retten under alle omstændigheder burde være nået frem til, at udlejer var erstatningsansvarlig. 61 Dette ændrer dog ikke ved, at landsretten fremhævede, at der skulle foreligge en erstatningspådragende adfærd, for at udlejeren kunne blive draget til ansvar. Sagen omhandlede et erhvervslejemål, som var udlejet til et interessentskab bestående af tre navngivne læger. Tidligere var to af de tre læger udtrådt, mens to nye læger var indtrådt. Da 55 Ussing: Obligationsretten Almindelig del, s Ussing: Obligationsretten Almindelig del, s. 118, og samme: Køb, s. 83 og Lassen: Obligationsretten Almindelig del, s. 435 ff. 58 Viggo Hagstrøm: Obligasjonsrett, s Ussing: Obligationsretten Almindelig del, s Fogt: Modregningens dilemma, afsnit 3.2 og note Gam Madsen: Udlejers uretmæssige ophævelse, afsnit 3.3. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 14\n15 den sidste af de oprindelige tre læger ville udtræde og en ny læge indtræde, anfægtede udlejer skiftet. Efter parternes mislykkede forsøg på at nå til enighed om at ændre kontrakten, ophævede udlejer lejemålet. Udlejer anlagde boligretssag med påstand om, at lejerene skulle tilpligtes at anerkende, at ophævelsen var berettiget. Til støtte for sin påstand gjorde udlejeren gældende, at lejerne havde foretaget skiftet uberettiget. Der var ingen bestemmelser i lejeaftalen om afståelsesret. Lejerne opsagde derefter lejemålet og krævede erstatning på grundlag af udlejers uberettigede ophævelse. Boligretten fandt, at ophævelsen havde været uberettiget, men vedrørende erstatningsspørgsmålet udtalte boligretten: "[Lejerne] har selv opsagt og fraflyttet lejemålet. Selv om [lejernes] beslutning har været begrundet i mislykkede forhandlinger omkring vilkårene for lejemålet og [udlejerens] ophævelse, findes disse forhold ikke i sig selv at kunne medføre, at [udlejer] har pådraget sig erstatningsansvar over for [lejerne], hvortil bemærkes, at [lejernes] tab ikke kan antages at have været påregneligt for [udlejeren]." Det må antages at være forkert når boligretten udtaler, at tabet ikke er påregneligt for udlejer. 62 Det skyldes, at udlejer ikke både kan hæve, hvorved udlejer dels erklærer, at denne ikke vil opfylde aftalen in natura, dels kræver at lejer fraflytter lejemålet straks, jf. lejelovens 95, stk. 1, 1. pkt. og erhvervslejeloven 71, stk. 1, 1. pkt., og samtidig hævde, at tabet ikke er påregneligt for udlejer af den grund, at lejer jo blot kunne have krævet naturalopfyldelse. 63 Hvis det modsatte var tilfældet, kunne en udlejer overvælte sin standpunktsrisiko på lejeren ved netop at gøre gældende, at lejeren jo blot kunne have krævet naturalopfyldelse, og derved have mindsket sit tab. Det forhold, at lejers tab skyldes, at lejer berettiget har bragt lejemålet til ophør som følge af udlejeres misligholdelse, kan ikke gøre udlejer ansvarsfri. Udlejers anfægtelse af lejemålet kan betyde, at lejer ikke kan disponere i tillid til lejekontrakten og således mindske værdien af lejemålet. 64 Synspunktet, om at tabet ikke var påregneligt for udlejer, blev heller ikke gentaget i landsrettens afgørelse. Landsretten stadfæstede i øvrigt boligrettens afgørelse, og udtalte, at det ikke var godtgjort, at udlejer havde udvist erstatningspådragende forhold. I T:BB VLD, der også omtales nedenfor i afsnit 3.3, havde udlejer i en lignende sag ligeledes ophævet lejeaftalen uberettiget. Både boligrettens flertal og landsretten fandt, at udlejer var erstatningsansvarlig, for de udgifter lejeren havde haft i forbindelse med flytningen. Det er dog uklart, hvilket ansvarsgrundlag der lægges til grund i den pågældende afgørelse, da landsretten blot stadfæster afgørelsen af de grunde som var anført af boligrettens flertal, og da det i boligrettens flertals begrundelse udelukkende anføres: "Udlejer har som følge [af den uberettigede ophævelse] pligt til at erstatte sagsøgeren de udgifter, som udflytning og indflytning i det nye lejemål har påført sagsøgeren [ ]". Dommens præmisser er så korte og uklare, at de er åbne for flere fortolkninger. Lars Henrik Gam Madsen antager, at ophævelsens uretmæssighed i afgørelsen anses som værende den tilstrækkelige og direkte begrundelse for udlejers erstatningsansvar. Han tager således afgørelsen til indtægt for, at udlejer er ansvarlig på objektivt grundlag. 65 Mens Morten Midtgaard Fogt, på baggrund af en fortolkning af boligrettens flertals præmisser set i forhold til mindretallets, hvor det anfø- 62 Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s. 44, note Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s Gam Madsen: Udlejers uretmæssige ophævelse, afsnit 3.3. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 15\n16 res, at udlejer ikke har handlet culpøst, antager, at der både i boligretten og i landsretten tages udgangspunkt i det almindelige culpaansvar. 66 Selvom Lars Henrik Gam Madsens fortolkning umiddelbart virker mest overbevisende, synes begge fortolkninger at gå for vidt i forhold til, hvad der med sikkerhed kan udledes alene af denne dom. Det er uklart, hvilket ansvarsgrundlag der i landsretten er lagt til grund for afgørelsen. Det kan ikke udelukkes, at præmisserne er udtryk for, at dommerne ikke i afgørelsen har taget stilling til ansvarsgrundlaget, men blot er kommet frem til, at udlejeren under alle omstændigheder ville være erstatningsansvarlig. Den samme uklare begrundelse for erstatningsansvaret er blevet anvendt i en lang række domme om uberettiget ophævelse jf. bl.a. U H, U H, U H, U H, ØLD af i 17. afd. sagsnr. B , B og B , U H og U H. ØLD af i 17. afd. sagsnr. B , B og B , der ligeledes er omtalt ovenfor i afsnit 3.2.1, omhandlede en uberettiget ophævelse af et erhvervslejemål. Her anføres det uden videre i Højesterets begrundelse: "[Udlejer] findes erstatningsansvarlig over for [lejer] som følge af den uretmæssige ophævelse af lejekontrakten." I U H, der omhandlede en uberettiget ophævelse af en forhandlerkontrakt, fremgår det på samme måde af Højesterets begrundelse: "Med disse bemærkninger og i øvrigt af de grunde, der er anført af Sø- og Handelsretten, tiltræder Højesteret, at [sagsøgtes] ophævelse af forhandlerkontrakten var uberettiget. [Sagsøger] har herefter krav på erstatning for det driftstab, selskabet som følge af ophævelsen har lidt [ ]". De øvrige anførte afgørelser er begrundet på samme måde. Det forhold, at der foreligger så mange afgørelser, hvor retten, uden at gå ind i en nærmere vurdering af om der er udvist erstatningspådragende forhold, direkte fastslår, at den ophævende part er erstatningsansvarlig som følge af den uberettigede ophævelse, synes at støtte synspunktet, om at ansvarsgrundlaget er objektivt. Det må dog fastholdes, at ingen af afgørelserne tager udtrykkeligt stilling til spørgsmålet. Det samme gør sig gældende i norsk retspraksis. Se til illustration Rt s og Rt s. 372, som begge omhandlede uberettiget ophævelse af lejekontrakter. I ingen af dommene tog den norske højesteret stilling til, om der generelt gælder et objektivt ansvar for misligholdelse, der skyldes uvidenhed om forpligtelsen. Højesteret fastslog dog i begge afgørelser, at den part, der havde foretaget den uberettigede ophævelse var erstatningsansvarlig, uden at retten gik ind i en nærmere vurdering af om der forelå culpa. Se til illustartion Rt s (1623 f.), hvor førstevoterende anførte:" Jeg tar ikke stilling til om det gjelder en helt alminnelig regel om objektivt ansvar slik [lejeren] hevder. Men jeg mener at gode grunner må tale for også i vår sak at bortfesteren blir erstatningsansvarlig for den uberettigede hevning, uten at det er nødvendig å ta stilling til om hans uriktige rettsoppfat-ning subjektivt er å bebreide ham. Festeforholdet var, som jeg allerede har påpekt, av en karakter som tilsier et sterkt behov for å verne festeren. Hevningserklæringen kunne få inngripende virkninger og var iallfall egnet til å skape en grunnleggende usikkerhet omkring bedriftens videre disposisjoner, noe som lett ville kunne føre til økonomisk 66 Fogt: Modregningens dilemma, afsnit 3.2. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 16\n17 tap. Noe grunnlag for ut fra medvirkningssynspunkter å nedsette det ansvar som bortfesteren har pådradd seg for med urette å ha valgt å gå til hevning av festeavtalene, kan jeg ikke se at det er." De øvrige dommere i sagen tilsluttede sig denne udtalelse Sammenfatning Gennemgangen af teorien viser, at der synes at være enighed om, at ansvarsgrundlaget ved uberettiget ophævelse af en kontrakt er det samme som ved en parts uvidenhed om sin egen forpligtelse. Der er dog fortsat uenighed om, hvorvidt ansvarsgrundlaget er objektivt eller om der gælder et strengt culpaansvar, således at der er mulighed for, at den part der ophæver uberettiget kan gå fri for ansvar, hvis ophævelsen skyldes undskyldelig uvidenhed. Spørgsmålet er heller ikke fuldstændig afklaret i retspraksis. Der er dog kun en dom fra Østre Landsret, der taler om culpaansvar jf. T:BB ØLD, mens de øvrige domme, hvoraf en stor del er afsagt af Højesteret, umiddelbart synes at forudsætte, at der gælder et objektivt ansvar. Til trods for at ingen af afgørelserne tager udtrykkeligt stilling til spørgsmålet, må det herefter antages, at en part, der uberettiget ophæver en kontrakt, er erstatningsansvarlig på objektivt grundlag. Hvis den anden aftalepart opdager skyldnerens uvidenhed, har denne dog pligt til at hjælpe modparten med at klarlægge forpligtelsen, idet aftaleparten ellers selv kan ifalde ansvar. 67 Uanset hvilket ansvarsgrundlag, der antages at gælde, er standpunktsrisiko således et forhold, man bør være særlig opmærksom på, når man påtænker at anvende ophævelse som en reaktion på misligholdelse. Såfremt ophævelsen efterfølgende viser sig at have været uberettiget, kan den ophævende part risikere at ifalde et ansvar, som gør at ophævelsen af kontrakten i sidste ende viser sig at være mere byrdefuld end en uændret videreførelse af kontrakten ville være på trods af medkontrahentens misligholdelse. 68 Se til illustration U H, hvor en tøjdesigner af forskellige grunde ophævede en kontrakt, der kunne have været opsagt med et varsel på 36 måneder, og endte med at blive pålagt et erstatningsansvar på kr. og U H, der omhandlede en ejendomshandel, som køberen uberettiget havde ophævet. Som følge heraf blev køberen pålagt at betale sælger erstatning for salgsomkostninger ved gensalg af ejendommen samt rentetab og driftsomkostninger i perioden frem til gensalget. 3.3 Særligt ved udlejeres uberettigede ophævelse I afsnittet umiddelbart ovenfor behandledes spørgsmålet, om standpunktsrisiko i forbindelse med en parts ophævelse af et aftaleforhold. En udlejeres standpunktsrisiko er imidlertid ikke begrænset til selve ophævelsen, men er også relevant i forhold til de efterfølgende retsskridt, der normalt foretages i forlængelse af et lejemåls ophævelse Ussing: Obligationsretten Almindelig del, s Edlund: Udtræden eller tilpasning af langvarige erhvervskontrakter, afsnit 2.2, litra a, og Bryde Andersen og Lookofsky: Lærebog i obligationsret I, s Gam Madsen: Udlejers uretmæssige ophævelse, afsnit 2. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 17\n18 Dette illustreres af forløbet forud for T:BB VLD, der ligeledes er omtalt ovenfor i I denne sag havde lejer afholdt udgifterne til udskiftning af den i lejemålet installerede opvaskemaskine, der var holdt op med at virke. Lejeren modregnede derefter udgifterne til udskiftningen i huslejen. Før udskiftningen havde lejeren opfordret udlejeren til at sørge for udbedringen, men udlejer havde ikke reageret. Som følge af den manglende indbetaling af husleje ophævede udlejeren lejemålet og indbragte sagen for fogedretten. Inden sagen om, ophævelsens berettigelse var blevet endeligt afgjort af Højesteret, traf fogedretten afgørelse om, at fremme den af udlejer begærede umiddelbare fogedforretning. Fogedrettens afgørelse blev herefter stadfæstet af Vestre landsret jf. U V. På baggrund heraf berammede fogedretten den fysiske udsættelse af lejeren. Lejeren valgte dog at fraflytte lejemålet forinden udsættelsen, da fogedretten ikke ville tillægge bl.a. lejerens ansøgning om tredjeinstansbevilling opsættende virkning. Lejemålet blev derefter genudlejet til en anden lejer. Efterfølgende afgjorde Højesteret, at udlejers ophævelse af lejemålet havde været uretmæssig jf. U H. 70 Ved dels at få lejeren udsat, dels at genudleje lejemålet til tredjemand forøgede udlejer, som det behandles i det følgende, den standpunktsrisiko, udlejeren allerede havde taget ved at ophæve lejeaftalen. Selvom de efterfølgende retsskridt sker i umiddelbar forlængelse af ophævelsen, kan disse retsskridt være med til at eskalere følgerne af et uberettiget standpunkt, som det er illustreret med det ovenstående sagsforløb Udsættelsesforretningen Når en udlejer begærer fogedretten, om at få en lejer udsat ved en umiddelbar fogedforretning på grundlag af en ophævelse, der senere viser sig at være uberettiget, begærer udlejeren reelt om at få tvangsfuldbyrdet et ikke-eksisterende besiddelseskrav. Udover, at udlejer er erstatningsansvarlig efter de obligationsretlige regler som følge af selve den uberettigede ophævelse, er udlejer ligeledes på objektivt grundlag erstatningsansvarlig for lejers tab efter de procesretlige regler jf. retsplejelovens 598, stk. 2, jf. 505, stk. 1, 1. pkt., der nærmere omtales nedenfor i afsnit 5.1. Udlejers erstatningsansvar støttes dermed på et dobbelt objektivt ansvarsgrundlag. 72 Muligheden for at udsætte en lejer ved en umiddelbar fogedforretning er et gunstigt middel for udlejeren til at få gennemtvunget sin ophævelse hurtigt og billigt. Modsat indebærer fogedrettens sagsbehandling færre retssikkerhedsgarantier end behandlingen af civile sager, særligt fordi bevisadgangen er begrænset. Det medfører, at der er en større risiko, for at fogedrettens stillingtagen afviger fra den endelige afgørelse, således at lejer udsættes, selvom det materielle grundlag savnes. Ved at benytte sig af muligheden for at få lejeren udsat ved umiddelbar fogedforretning, kan udlejerens standpunktsrisiko øges, dels som følge af den større risiko for at fogedrettens afgørelse er forkert, dels fordi lejeren udelukkes fra at 70 Dette forløb er også omtalt i Gam Madsen: Udlejers uretmæssige ophævelse, afsnit Gam Madsen: Udlejers uretmæssige ophævelse, afsnit Gam Madsen: Udlejers uretmæssige ophævelse, afsnit 3.3. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 18\n19 blive stillet, som denne mener, at have krav på, indtil den af lejeren påberåbte retsstilling eventuelt efterfølgende gennemføres med rettens hjælp. 73 Lejeren vil således uundgåeligt lide et tab ved at skulle fraflytte lejemålet. Såfremt ophævelsen efterfølgende viser sig at være uberettiget, vil udlejer være erstatningsansvarlig for dette tab på dobbelt objektivt grundlag. At udlejers uberettigede ophævelse gennemtvinges ved en umiddelbar fogedforretning, ændrer som hovedregel ikke ved, at lejeren fortsat har krav på naturalopfyldelse. Det betyder, at lejer over for udlejer som udgangspunkt har krav på at blive genindsat i lejemålet. 74 Lejers krav på genindsættelse vil dog bortfalde, hvis afgørelsen om lejers udsættelse får materiel retskraft. 75 Som udgangspunkt har afgørelser i fogedsager ikke materiel retskraft. Dette udgangspunkt gælder også for umiddelbare fogedforretninger, hvor en sag om udsættelse af et lejemål fremmes. 76 I retsplejelovens 600 er der imidlertid fastsat en frist på 3 måneder for anlæggelse af civilt søgsmål med påstand om fogedforretningens ophævelse og erstatning. 77 Herved forudsættes det, at fogedrettens afgørelse efter udløbet af denne frist tillægges materiel retskraft. 78 Hvis et krav om en fogedforretnings ophævelse ikke er gjort gældende inden fristens udløb enten ved kære eller civilt søgsmål, får fogedrettens afgørelse således materiel retskraft. Fogedafgørelsens materielle retskraft medfører, dels at parterne afskæres fra at anlægge en ny retssag om de samme spørgsmål (negativ retskraft), dels at fogedrettens afgørelse tillægges præjudicerende virkning, således at dommen skal lægges uprøvet til grund i andre sager mellem parterne (positiv retskraft). 79 Når fogedrettens afgørelse om udsættelse har fået retskraft, er udlejers besiddelseskrav endeligt fastslået og gennemført. Som følge heraf kan lejeren ikke 73 Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s. 51 og 207 ff., samt Andersen: Tvangsfuldbyrdelse, s. 68 ff. 74 Se afsnit 3.2 ovenfor samt Grubbe og Edlund: Boliglejret, s Gam Madsen: Udlejers uretmæssige ophævelse, afsnit Betænkning 1170/1989, s. 50, samt Gam Madsen: Modregning med uklare krav s Se i modsætning hertil Andersen: Tvangsfuldbyrdelse, s. 331, hvor det anføres: "Særlige hensyn gør sig dog gældende i relation til tilbagetagelsesforretninger i henhold til Kreditaftl., idet fogedretten nærmest må betragtes som en specialret i relation til disse forretninger. Fogedrettens afgørelser under tilbagetagelsesforretninger må derfor som udgangspunkt være retskraftige. [...] Også på andre områder, hvor fogedretten i realiteten fungerer som specialret, må dette få den konsekvens, at fogedrettens afgørelser som udgangspunkt er retskraftige i samme omfang som afgørelser truffet af almindelige domstole. Der kan herved navnlig peges på brugspanteområdet og udsættelsesforretninger på grund af lejers betalingsmisligholdelse." 77 Fristen på 3 måneder fandtes i betænkning 1170/1989, at være udtryk for en rimelig balance mellem behovet for at kunne anfægte en gennemført umiddelbar fogedforretning, og behovet for, at parterne efter en vis tid kan indrette sig endeligt på fogedrettens afgørelse, ved at denne tillægges retskraft. 78 Kistrup m.fl.: Fogedsager, s. 756 f., Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s. 271, samt Møgelvang-Hansen: Umiddelbare fogedforretninger, s. 80 f, der godt nok er fra før fristen i 600 blev ændret fra 8 uger til tre måneder, men udover at fristen er blevet forlænget synes retsstillingen dog ikke at være ændret jf. betænkning 1170/1989, s Gomard: Civilprocessen, s. 767 ff., og Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s RETTID 2013/Specialeafhandling 15 19\n20 længere kræve at blive genindsat i lejemålet, selvom det viser sig, at udlejeren har været uberettiget til at ophæve lejeaftalen. 80 At retskraften afskærer lejerens ret til at kræve naturalopfyldelse, betyder ikke, at lejeren ligeledes afskæres fra at kræve erstatning for den uretmæssige udsættelse, medmindre erstatningskravet rejses under apellen af fogedrettens afgørelse. Det skyldes, at appelinstansen i så fald har truffet afgørelse vedrørende erstatningskravet. Denne afgørelse vil derved, på samme måde som afgørelsen om lejerens udsættelse, få retskraft, således at en ny sag om det samme spørgsmål afvises. 81 Det har været omdiskuteret i retsteorien, hvorvidt det erstatningskrav, der er begrundet i tvangsfuldbyrdelsesreglerne, nødvendigvis skal fremsættes under apellen af fogedretten afgørelse. Der synes, at være mest støtte for, at rekvisitus ligeledes kan gøre erstatningskravet gældende under en senere retssag. Dette forekommer særligt, at være tilfældet efter indførelsen af retsplejeloven 505, stk. 3, der udtrykkeligt fastsætter en frist for fremsættelse af erstatningskrav, der er opstået som følge af en rekvirents tvangsfuldbyrdelse af en ikke-eksisterende ret. 82 Udlejer kan således ikke have en berettiget forventning om, at mellemværendet mellem lejer og udlejer begrænser sig til kun at angå udsættelsens berettigelse. 83 Endvidere skal det bemærkes, at lejerens erstatningskrav ikke er en del af den umiddelbare fogedforretning. Under den umiddelbare fogedforretning tager fogedretten udelukkende stilling til rekvirentens besiddelseskrav. Udover den begrænsning af fogedrettens saglige kompetence, der følger af retsplejeloven 596, stk. 1, skyldes dette, at hvis fogedretten anser betingelserne for den umiddelbare fogedforretning for opfyldt, findes der ikke at være grund til, at fogedretten dernæst skal tage stilling til et erstatningskrav, der forudsætter noget andet. Det forhold, at fogedretten ikke tager stilling til erstatningskravet, medfører, at appelinstansen i realiteten bliver første instans til at behandle dette krav. Heraf følger, at lejeren som udgangspunkt kun vil kunne få behandlet sit krav for én instans, så- 80 Gam Madsen: Udlejers uretmæssige ophævelse, afsnit Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s. 273 ff. 82 Gam Madsen: Modregning med uklare krav, s. 274 og 276 ff., samt Kistrup m.fl.: Fogedsager, s. 756 f. 83 Delvist i modsætning hertil anfører Peter Møgelvang-Hansen i Umiddelbare fogedforretninger, s. 80 f., at rekvirenten må kunne gå ud fra, at parternes retsstilling er endelig afklaret, når rekvisitus ikke har anlagt civil retssag eller appelleret fogedrettens afgørelse inden fristens udløb. Han tilføjer dog, at såfremt rekvirenten har handlet culpøst, kan rekvisitus anlægge en almindelig erstatningssag, hvis erstatningskravet ikke burde eller kunnet være gjort gældende før. Se tilsvarende Frost: Fogedforretninger, s Dette synspunkt kan til en vis grad støttes af, at det i betænkning 1170/1989, s. 81, anføres, at parterne efter en vis tid bør kunne indrette sig endeligt på, at fogedrettens afgørelse tillægges retskraft. Rekvirentens behov for afklaring har dog, som anført af Lars Henrik Gam Madsen i Modregning med uklare krav, s. 275 f., størst vægt i forhold til at kunne råde over det gode, som besiddelseskravet vedrører. Peter Møgelvang-Hansens synspunkt skal, ligesom J.L. Frosts, ses i sammenhæng med, at de blev fremført før indførelsen af retsplejelovens 505, stk. 3, ved lov nr. 258/1976. RETTID 2013/Specialeafhandling 15 20


It's a complicated game - 2 - Movellas\nJeg slår roligt mine øjne op, min krop snurrer rundt under dynen, og lader sig falde ned på gulvet.\n"Av for fanden" mumler jeg, og rejser mig irriteret op, godt nok er jeg så heldig jeg ikke får tømmermænd, men desværre er min stedfornemmelse ikke vildt fantastisk efter en lang nat i byen, og tro mig, min krop har fået mange mærker pga. det.\nMin mobil ringer på bordet, der burde være ved min side, men som i steder er over mig, da jeg stadig lægger på gulvet, hurtigt får jeg fat i den og tager den.\n"Yea?" mumler jeg.\n"Qustine?" lyder Ed's forvirrede stemme.\n"Mmmh, hvad og for guds skyld kald mig ikke det?" siger jeg hårdt.\n"Lige stået op?" spørg han flabet.\n"Luk nu, du ødelægger min da, kom til sagen, jeg troede du var sur?" siger jeg tonløst.\n"Det er jeg også, men Harry sov hos mig, og han spørg om dig, jeg gider ikke at hjælpe dig med at ødelægge ham" svarer han igen.\n"Det var synd for ham, det går noget tid inden jeg møder ham igen, hvordan ser hans hals ud?" griner jeg.\n"Den har du godt nok fået lavet flot" mumler han og forsætter så højt og tydeligt "Jeg hjælper ikke dig, jeg hjælper Harry, du mødes med ham i baren om to timer" kommandere han.\n"Øhh, for det første 2 timer? Jeg ved ikke engang hvad klokken er, men min krop er smadret, for det andet, du er ikke i en position til at give mig ordre." siger jeg koldt.\n"Det tror jeg bestemt jeg er, jeg har valgt ikke at fortælle Harry om præcis hvad du gør, jeg kender ham, og jeg kender dig, og hvis jeg har ret dropper du dine fordomme og dit lille spil, så snart du lærer ham at kende" siger han hårdt.\n"Jeg er ikke med, du tror du kan bestemme over mig fordi?" spørg jeg irettesættende.\n"Jeg udfordre dig, en måned, hvor du er sammen med Harry, lærer ham at kende, ikke afsløre dit spil, og vigtigst at alt ikke må du ikke være sammen med andre fyre" ler han.\n"Godt du morer dig, det var min plan uanset hvad, måske ikke en måned, men jeg skal kende ham, han skal kende mig, før jeg kan vinde, jeg troede rent faktisk at du vidste hvad jeg lavede?" smiler jeg hånligt.\n"To timer, jeg gætter på du har travlt" mumler han og lægger på, jeg sukker dybt.\nMit spil er ikke at bruge min ædrutid på fyrer som Harry, det er min fulde tid, hvordan skal jeg nogensinde klare det her? En fyr som ham, en player, der ikke vil andet end at udnytte mig, min facade er god, men god nok til at holde en måned?\nJeg skal nok klare det her, jeg mener hvor svært kan det være, jeg ved hvordan han er, der er ingen chance for at jeg nogensinde vil falde for sådan en fyr igen.\nJeg skynder mig i bad, og finder en stor hættetrøje, og et par stramme jeans, jeg hurtigt kommer i, får hurtigt tørret mit hår, så det sidder i mine vilde krøller, makeup tager jeg ikke noget på af, da jeg allerede er i tidsnød.\nJeg får hurtigt låst døren til lejligheden, og tager trappen ned, da mine tømmermænd sikkert ikke føler for en tur i elevatoren.\nJeg slår døren op til baren, og sukker lettet, da der ikke er andre end bartenderen derinde, et smil danner sig automatisk på mine læber, da han blik stryger på mig, og han nikker anerkendende.\n"Hey" smiler jeg og sætter mig på stolen overfor ham i baren.\n"Halløj smukke, er du ikke tidligt på den?" spørg han, jeg kigger undrende på ham, han lyder til at kende mig, men jeg kender bestemt ikke ham, godt nok ser han godt ud, men ikke en jeg har lagt mærke til før, hvilket vist også bare er hans held.\n"Jeg er tvunget til at mødes med en" mumler jeg.\n"Tvunget?" spørg han undrende.\n"Ja, stikker du mig lige en vand, og panodil?" spørg jeg og skær ansigt, ved den pludselige hovedpine, hurtigt står det foran mig, jeg sluger hurtigt et par piller og drikker noget vand.\n"Jeg får nok også brug for et shot vodka, hvis jeg skal overleve det her" mumler jeg da jeg ser Harrys skikkelse ude ved vinduet.\nBartenderen griner kort, inde han også stiller det foran mig, jeg blinker kort til ham.\n"Måske er det for tidligt at begynde, men fuck det" smiler jeg, og bunder idet Harry træder ind.\nJeg finder min pung frem, og roder lidt i den.\n"Det er på min regning" smiler Harry hæst, og rækker bartenderen nogle penge.\n"Jeg kan godt selv betale" mumler jeg irriteret.\nHarry sætter sig ned ved min side, og kigger indgående på mig.\n"Shot kl. 2?" let han, og afslører sine smilehuller.\n"Jeg var ikke sikker på jeg kunne holde dig ud uden" svarer jeg flabet igen.\n"Nånå" mumler han.\n"Hvad vil du så lave i dag?" spørg jeg tonløst.\n"Det du har lyst til prinsesse" smiler han stort.\n"Harry, stop det sukkersøde lort der, det er ikke lige mig" siger jeg hårdt, det er ikke helt løgn, engang var det mig, men det blev ødelagt, som jeg nu vil ødelægge Harry.\n"Hmm, har du tømmermænd?" spørg han hurtigt, som om det var en undskyldning for mit humør, og ikke det faktum at jeg var tvunget til at være sammen med ham.\n"Jeg får ikke tømmermænd, lad os komme videre" siger jeg hårdt, og finder min vej ud af baren.\n"Q? Hvad er det en forkortelse for?" spørg han, da han når op på min side.\n"Hvem siger det er en forkortelse?" spørg jeg flabet\n"Øhh, det gik jeg bare udfra, du ved, navne plejer at være på mere end et enkelt bogstav?" griner han.\n"Qustine" siger jeg tonløst, og drejer af mod mit lejlighedkompleks, jeg åbner hurtigt døren, og Harry når lige at smutte med ind inden den smækker igen.\nJeg drejer mod trapperne, og sender Harry et smil, da han forvirret kigger på elevatoren.\n"Øhh, trapperne er hurtigere" mumler jeg, og går op af de første.\nVi når endelig lejligheden, og jeg får døren låst op med mindre besvær, og nogle små provokerende kommentarer fra Harry.\n"Wow" udbryder Harry da han kommer ind i lejligheden, jeg kigger mig kort om, jeg burde nok have ryddet op.\n"Uhhm, undskyld rodet" siger jeg roligt, og smider mig i sofaen, min eneste sofa hahah.\nHarry løfter op i mine fødder og placerer dem der efter i sit skød.\n"Så Qustine, fortæl om dig selv" Smiler han, og nusser mit ben, med sin store hånd, og jeg gentager STORE hånd!\n"Stop stop, stop lige der! Det er det dummeste du kan bede en person om, virkelig, hvad fortæller man om sig selv, jeg ved det aldrig, jeg ved ikke om jeg er den eneste, så Harry fortæl om dig selv?"\n"Øhhh, du kan ikke spørge efter jeg har spurgt? Sådan fungere det ikke?" udbryder han.\n"Ha! du vidste ikke hvad du skulle sige vel?" griner jeg, og puffer til ham med min fod.\n"Ej seriøst Qustine, jeg vil gerne vide noget om dig?" smiler han.\n"I lige måde Harry, det første du får at vide, er at kalde mig Q, som alle andre, medmindre du har et ønske om at få flået bollerne af" siger jeg dybt seriøst, men Harry ødelægger det lidt, men sit tåbelige grin.\n"Ok Q, ret G det. Hvad laver du i den fritid?" smiler han sød.\n"Øhh, ikke rigtig noget, eller det vil sige jeg rent faktisk går i skole, men vi har juleferie lige nu" smiler jeg roligt og tilføjer hurtigt og dumt: "Hvad med dig?"\n"One Direction du ved? Rejser rundt og spiller for vores fans over hele verden? Ringer der en klokke?" griner han, og får mig til at føle mig virkelig dum..\n"Daah, det ved jeg nok godt, jeg mente sådan når du har fri, ligesom nu, for du har fri nu ikke? Det er ikke sådan du skal til Kina i morgen vel?" det sidste lyder ret panisk, for så vil jeg umuligt have nok tid.\n"Rolig, jeg har ferie, det næste lange stykke tid, det vil sige vi har en enkelt koncert her til jul, men ellers ikke det store" beroligerer han mig.\n"Godt at vide Styles, hvad med piger?" spørg jeg uden at tænke over det, faktisk tænker jeg ikke, jeg har bare en helt almindelig samtale med Harry, som jeg vil have med enhver anden af mine venner.\n"Piger er der nok af, det er bare den rigtige der mangler, måske har jeg allerede mødt hende, men bare ikke fået hende endnu" mumler han, og gider ned på sine hænder, der er noget over hans blik, noget dybt, noget der fortæller han har været noget specielt igennem, og hvis jeg ikke tager fejl er dem med en pige, en speciel pige.\n"Så hvad er hendes navn?" spørg jeg hurtigt, Harry kigger hurtigt op og ryster kort på hovedet af mig.\n"Ikke din eneste ene, pigen der sårede dig, gav dig det blik der fortæl mig om det?" spørg jeg om, og kigger gennemtrængende på ham.\n"Det er lang tid siden" mumler han, men til min overraskelse forsætter han "Hun betød alt for mig, en dag var hun bare væk, helt væk, der er efterhånden gået et år, men jeg tænker stadigvæk på hende hver dag, men jeg ved hun er et bedre sted nu" mumler han, og først nu går det op for mig at hun ikke skred fra ham, men døde fra ham, uden tanke sætter jeg mig op, og knuger ham ind til mig.\n"Åhh Harry, undskyld, virkelig meget undskyld, det var ikke min mening" siger jeg hurtigt, mens jeg holder ham tæt, til min overraskelse trækker han sig væk fra mig.\n"Det er okay Q, det er lang tid siden, jeg har brugt tid og penge på at komme mig, faktisk har jeg brugt 50000 bare på at lære at sige, jeg er vred over hun forlod verden og mig" ler han og ryster fjollet på hovedet af sig selv.\n"Du ved det er okay, at være vred ikke?" spørg jeg bekymret, pludselig kigger han mig direkte i øjnene.\n"Hvad blev der af den hårde pige jeg mødte på baren, pigen der var så overbevist om at hun var skræmmende?" spørg han, jeg rykker mig hurtigt væk fra ham.\n"Hun er her skam stadig, hun har bare andre sider udenfor druk, husk på det" smiler jeg.\n"Jeg ved ikke hvilken side jeg bedst kan lide af hende" mumler han.\n"Du har knapt nok set noget af hende endnu" smiler jeg lumsk.\n"Hvad med dig og fyrene?" spørg han så, jeg sænker hurtigt mit blik, dum reaktion, men jeg ka ikke gøre for det, det er så kort tid siden, han forlod mig, han ydmygede mig, gjorde mig til grin og mest af alt spillede spillet bedre end jeg.\nJeg ryster kort på hovedet og bider mig i læben, før jeg kigger på ham igen.\n"C'mon, du kan godt give mig lidt, jeg fortalte dig en helt del" tigger han, jeg får hurtigt min facade op igen og kigger hårdt på ham.\n"Josh" siger jeg klart og tydeligt, Harry kigger på mig og forventer jeg forsætter, men jeg glor bare tilbage.\n"Og?" spørg han.\n"Og du burde vide hvor grænsen går" siger jeg skarpt og rejser mig, for at bestille pizza, tiden er fløjet afsted, og klokken er allerede ved at være 8.\nVi har spist pizza, og lægger nu og ser en film, faktisk ser vi 'Sex and The City' hahah.\nJeg lægger på Harry, stadigvæk kun en sofa du ved.\n"Q, du har ikke fortalt om din familie?" mumler han pludselig, jeg sukker dybt, kan godt forstå han undre sig, da jeg faktisk har fået hele historien om hans familie.\n"Vi snakker ikke om min familie, aldrig!" siger jeg irettesættende.\n"Okay, hvad er klokken?" spørg han i stedet.\n"Halv 2, vi burde gå i seng, eller altså, det jeg prøver, nej okay, vil du sove her eller?" fumler jeg mig igennem sætningen, hvorfor fumler jeg nu med ord? Det er ikke mig, sådan er jeg ikke?\n"Ed ville sikkert sætte pris på jeg kom hjem, men bare for sjov, så sover jeg her" griner han, og jeg kan mærke hans bryst løfte sig op og ned i en bestemt rytme.\n"Kom" smiler jeg, og rejser mig, jeg tager automatisk hans hånd og fører an ind på mit værelse, som mildest talt er et bombet lokum.\n"Øhh, jaa" griner jeg, og slipper hans hånd, for så at klæde om, og gå ud og børste tænder.\nDa jeg kommer tilbage, lægger han allerede i sengen, med et stort smil, jeg betragter kort den del af hans overkrop, som er blottet over dynen, før jeg lægger mig ned ved hans side, og langsomt falder i søvn.


De 10 bedste hoteller med gratis parkering i Iloilo - TripAdvisor\nBedste hoteller med gratis parkering i Iloilo, Filippinerne\nHoteller med gratis parkering i Iloilo\nNr. 1 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 9 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 10 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 11 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 12 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 13 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 14 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 15 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 16 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 17 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 18 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 19 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\n“Hm.. Klamt wc og bad!!”\nNr. 20 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 21 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 22 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 23 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 24 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 25 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 26 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 27 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 28 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 29 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene\nNr. 30 af 108 overnatningssteder i Iloilo med bedste værdi for pengene


Brother MFC-J1170 - Køb blæk til din Brother printer her!\nJ1170 / DW\nBrother MFC-J1170 / DW\nSiden vi begyndte at forhandle prisvenlige printerpatroner til danskerne tilbage i 2010, er udbuddet af varer i shoppen blevet større og større i takt med, at skaren af kunder er vokset. Af samme grund tilbyder vi i dag ikke bare patroner til de store kendte brands, men også til et stort udvalg af mindre printermærker.\nBilligToner tilbyder en lang række produkter til standard-printere, og herunder ser du udvalget af patroner til din standard MFC J1170 / DW. Vi lægger os i selen for at have en lang række produkter til lige netop din standard-printer, herunder kompatible produkter, men synes du, at listen er mangelfuld, så hold øje med listen, idet der løbende tilføjes nye produkter.


Bløde rammer fra Trek - Feltet.dks cykelforum\nBløde rammer fra Trek\nDer var på et tidspunkt et indlæg fra en, der kom med en udtalelse om, at nogle af Treks rammer bliver "bløde" efter 1-2 år. Har dette noget på sig - og i givet fald, hvilke modeller drejer det sig om?\nVedkommende ville ikke sige hvilke rammer det var, så jeg ved ikke om det har noget på sig.\nTourmic Hej Tourmic\nDet er vist noget der startede for et årti eller 2 siden da Trek begyndte at eksperimentere med carbonrammer. Snakken gik på at nogle af rammerne fra dengang ikke blev ved med at være stive, men tværtimod bare blev blødere og blødere med tiden. Om det er ammestuesnak eller ej skal jeg lade være usagt. Jeg er dog ikke i tvivl om at du ikke finder en eneste Trek cykel i handlen der bliver blødere med tiden.\nOptimisten -Jeg kan på min 6år gamle OCLV120 ramme konstatere at den er mindre blød end min nye Soloist Carbon, men om den har været stivere er svært at sige..\nTourmic Tourmic Skrev:\n> Der var på et tidspunkt et indlæg fra en, der kom\n> med en udtalelse om, at nogle af Treks rammer\n> bliver "bløde" efter 1-2 år. Har dette noget på\n> sig - og i givet fald, hvilke modeller drejer det\n> sig om?\n> Vedkommende ville ikke sige hvilke rammer det var,\n> så jeg ved ikke om det har noget på sig.\nDet passer ikke. Det er en gammel vandrehistorie at cykelrammer bliver bløde med årene, men det har intet på sig, uanset materielevalg og producent.\nMyten kan muligvis skyldes at efterhånden som folk blev i bedre træning så kunne de mærke at stellet forekom dem blødt. Pointen er at stellet hele tiden har været blødt men at folk først opdagede det da de fik flere benmuskler.\nEn anden forklaring der ikke er i modstrid med ovennævnte årsag er at folk godt kan lide at købe nye cykler men oftest vil mangle en ren rationel grund til at gøre det, det er derfor en bekvem undskyldning at rammer bliver bløde med alderen, idet man jo så nærmest er tvunget til at købe en ny cykel hvert 2-3 år.\nOm Treks cykler er stivere eller blødere i end gennemsnittet ved jeg ikke, men det bliver ihvertfald ikke blødere med tiden.\nJeppeJ Ok jeg fik vist ikke lige kigget min post igennem før jeg sendte den...\nSELVF??LGELIG er min 6år gamle Trek IKKE stivere end en ny Cervelo Soloist Carbon! Men det er stadig ikke til at sige om Trek'n var stivere da jeg fik den....


Mini Master Elite I9 Computere||Mini hos computerfriend.dk -\nLeder du efter Mini Master Elite I9?\nKøb varen Mini Master Elite I9 på ComputerFriend.dk\nCompukit er anerkendt for de meget moderne Computere||Mini, og Mini Master Elite I9 er bestemt ikke undtaget. Og det er slet ikke nogen hemmelighed at brugerne af Compukit er ekstremt ekstatiske i forhold til pris kontra kvalitet, og alle fordelene kan da heller ikke overses.\nComputere||Mini Mini Master Elite I9 - Men hvorfor lige netop at bestille Computere||Mini fra ComputerFriend.dk?\nHvorfor skal man købe Computere||Mini Mini Master Elite I9 fra Compukit, og ikke én af de konkurrerende mærker?Det er et godt spørgsmål, men dog ikke besværligt at få svar på. For lige med Compukit, specielt når det kommer til Computere||Mini, så har de et virkelig godt ry, og deres kunder elsker dem.\nHvorfor så det spørger du så måske? Det er meget simpelt. Compukit har nemlig en helt tæt sammenhæng med pris og kvalitet. Og det er en ting de fleste kunder er vilde med.Du kan i dag finde Mini Master Elite I9 fra Compukit for en pris på 15999.00 dk. Og det er jo slet ikke ringe!\nMini starter gamer er en computer med mange muligheder, til en pris hvor de fleste kan være med. Der er en I5-...\nMini 10.2 Liter Computere||Mini


Følgende artikel blev udgivet i bladet Revolution i november 2019\nDet snart forgangne år markerede 150-året for fødslen af den berømte Martin Andersen Nexø kendt som Danmarks store ”arbejderdigter”. Jubilæet har givet anledning til konferencer, oplæg, udsendelser og udgivelser. Selskabet for Arbejderhistorie afholdt i juli en konference under titlen ”Erobreren” med henvisning til Nexøs roman Pelle Erobreren; førende Nexø-forsker Henrik Yde har i år udgivet en stor illustreret biografi om manden, og Pelle Erobreren bliver i skrivende stund filmatiseret som HBO-serie ved den danske Meta Foldager.\nVed fejringen og i øvrige behandlinger af Nexøs forfatterskab sker det imidlertid, at man udvisker de kommunistiske elementer eller sætter disse dele i parentes for at fremhæve det såkaldt ”alment menneskelige” i hans værker. Men klassekampen er hans stof, og forfatterskabet oser af harme ved det bestående. Ved at kappe forbindelsen mellem Nexøs forfatterskab og målet om socialisme kan man være sikker på, at den gode digter ligger og roterer på Assistens Kirkegård.\nDerfor er det på sin plads, at Revolution her bringer en artikel om forfatterskabet, som kan introducere denne skønlitteratur, der engageret dokumenterer arbejderbevægelsens historie, for den nye generation af klassekæmpere, der findes i Revolutionære Socialister og herværende udgivelses læsere.\nDe fleste af vores unge kammerater kender formentligt Nexøs socialrealistiske forfatterskab gennem noveller og uddrag i gymnasiet; nogen ville formode, at hans forfatterskab er et kanoniseret kuriosum holdt kunstigt i live, og magelige socialdemokrater integrerer Nexøs skrifter som ”et stykke historie” om en forgangen tid; men Nexøs forfatterskab er en sprællevende gengivelse af klassekampen i Danmark, som endnu udspiller sig.\nMartin Andersen Nexø blev født ind i en fattig familie på Christianshavn i 1869. Faderen var stenhugger fra Bornholm, og da Nexø var otte år, flyttede familien til solskinsøen. Her var Nexø hyrdedreng og gårdknægt indtil han drog til Rønne og blev skomagerlærling. Efter en periode med løsarbejde tog Nexø på højskole. Sidenhen ernærede han sig som journalist og forfatter. På grund af sit helbred rejste Nexø sydpå til Spanien, hvor han i mødet med anarkistiske landarbejdere indledningsvist skulle danne sin politiske bevidsthed.\nFra omkring 1910 var Nexø medlem af Socialdemokratiet, om end han tidligere havde været i karambolage med Socialdemokratiets presse for sine sympatier og befandt sig på dets venstrefløj. Den russiske revolution i 1917 sendte chokbølger gennem Europa og med dem kom også gadekampe og demonstrationer til København; det førte til splittelse i det danske socialdemokrati og en kommunistisk tendens begyndte at tage form.\nI 1918 stiftedes Socialistisk Arbejderparti, en kortlivet forløber til Danmarks Kommunistiske Parti, hvor Nexø sidenhen tilsluttede sig og blev organiseret kommunist. Her var han i selskab med skikkelser som Marie Nielsen. I takt med Sovjetunionens stalinistiske degenerering og DKP’s følgende udvikling blev Marie Nielsen, som havde sympati for Trotskijs analyse af stalinismen, ekskluderet ad flere omgange. Nexø fulgte en anden politisk udviklingslinje og meldte sig efter en periode udenfor partierne i 1937 ind i DKP igen, hvor han var medlem af centralkomiteen frem til sin død.\nNexø var ingen kompetent marxistisk teoretiker. Hans styrke lå et andet sted, og som en revolutionært indstillet forfatter, der vil stille sig solidarisk med arbejderklassen, var DKP det mest åbenlyse orienteringspunkt.\nIndtil sin død forblev Nexø entusiastisk omkring arbejderklassens kamp for socialisme, men han forblev også udelt begejstret for Sovjetunionen, som det var. Han døde i 1954 i Østtyskland på den side af jerntæppet, hvor hans værker blev dyrket som kanon.\nDet var primært romanerne Pelle Erobreren og Ditte Menneskebarn, der gav Nexø internationalt omdømme. Pelle Erobreren blev i 1910’erne først læst af danske arbejdere som føljetonroman i Socialdemokratiets partipresse, og sidenhen blev Nexøs arbejder spredt over Europa med udgangspunkt i det tyske socialdemokratis enorme presseapparat.\nHan er angiveligt den næstmest oversatte danske forfatter efter H.C. Andersen og er af litteraturhistorikere betragtet som dén grundlæggende skikkelse indenfor Nordens arbejderlitterære tradition. Efter en periode under den kolde krig, hvor dansk begejstring for Nexøs forfatterskab har været afdæmpet, er han i dag indirekte repræsenteret i landets kulturkanon gennem filmatiseringer af hans værker. Litteraturforskningen tyder på at genoptage en interesse for forfatterskabet, og når vores tids store sociale bevægelser laver krusninger i den lille danske andedam, er der grund til, at Nexø atter bliver aktuel.\nHovedværket: Pelle Erobreren\nCentralt i Nexøs forfatterskab står treenigheden af store romaner: Pelle Erobreren fra årene 1906-10, Ditte Menneskebarn fra 1917-21 og trilogien om ”arbejderdigteren” Morten bestående af Morten hin Røde fra 1945, Den fortabte generation fra 1948 og den posthumt udgivne Jeanette fra 1957.\nPelle Erobreren regnes som forfatterens hovedværk. Han dedikerer selv bogen til Henrik Pontoppidan, hvis Lykke-Per (1898-1904) var en pessimistisk dannelsesroman karakteristisk for en periode, hvor kapitalismen i stigende grad ophørte med at have en progressiv funktion. I et forord før romanens udfærdigelse skriver Nexø, at den skal have proletaren som helt og handle om ”arbejderens brede gang over Jorden på hans endeløse, halv ubevidste vandring mod lyset”. Det fordrer i udgangspunktet, at romanen læses som en slags positiv, optimistisk dannelsesroman, der reflekterer Nexøs tillid til denne nye revolutionære klasse, som ejer fremtiden.\nDerfor siges Ditte Menneskebarn også at stå i modsætning hertil som mere tragisk og pessimistisk. Morten hin Røde er som regel i oversigter helt udeladt; endskønt det er i dette værk, at Pelles metamorfose til cigarrygende pamper bliver fuldbyrdet, når han bliver socialdemokratisk minister med en slående lighed til Thorvald Stauning. Denne udvikling foregribes dog allerede i Pelle Erobreren, som ikke er så ligetil og optimistisk som så, men tegner et billede af det danske socialdemokratis reformistiske degenerering i tiden omkring 1900.\nPelle Erobreren følger Pelle fra barndomsårene som vogterdreng på en bornholmsk proprietærgård. Som ung mand bliver han taget i lære hos en skomager i en købstad, der passer Rønnes beskrivelse, for sidenhen at drage til København, hvor han involveres i den unge socialistiske arbejderbevægelse gennem fagforeningsarbejde. Romanens tredje bog, ”Den store kamp”, beskriver en omfattende faglig konflikt baseret på Storlockouten i 1899, hvor den tidligere vogterdreng Pelle i stedet for at drive kvæg kommer til at lede Københavns arbejdere i en kæmpe strejke. Ligesom Septemberforliget fra ’99 (”arbejdsmarkedets grundlov”) er sejren tvivlsom:\n”Foreningsretten var håndhævet, og kapitalen hade fået respekt for arbejderne som en faktor, man ikke længer kunne komme udenom! For resten var status quo bevaret.\n,,Tænk, og de har tilmed fået respekt for os – og status kvo har de inte kunnet gøre noget!” Så lo de over hele ansigtet af glæde over at han også var bevaret, skønt ingen af dem kendte ham.”\nI lighed med grundlæggeren af det danske socialdemokrati, Louis Pio, bliver Pelle smidt i isolationsfængsel, og henimod tredje bogs slutning bliver sejren mere og mere tvetydig. Det såkaldte ”Lykkeland” som Pelle og de københavnske arbejdere havde stræbt efter, realiseres som en reformistisk modifikation af det bestående. Der er ingen tvivl om, at dette er en blindgyde, og tvetydigheden i Nexøs fremstilling udstiller en socialdemokratisk-reformistisk diskurs, som kun er en tynd fernis over den endnu rådende kapitalistiske virkelighed.\nNår Pelle vender tilbage fra fængsel, er strejken og strejkelederen Pelle kun fjerne minder for et København i valgkamp. Bevægelsen og Pelles parti, som er Socialdemokratiet, degenerer til et reformistisk parti, hvor selv arbejdsgivere, som stod overfor Pelle som fjender under strejken, bliver medlemmer af partiet, som de betragter som et værn mod venstrefløjen. Baggrunden for hele romanens fjerde bog er kendetegnet ved bevægelsens tilpasning til den borgerlige parlamentarisme, mens elendigheden består:\n”For fanden, de stemte jo af alle kræfter! men derfor blev alting sku alligevel dyrere. Gu var man lovlydig, man formelig svedte af parlamentarisme, og bestilte snart ikke andet end at erobre mandater – og hvad så? […] Nej, de der sad inde med magten, skulle nok vide at indrette det sådan, at de blev ved at beholde den – så kunne man erobre mandater lie så tosset man ville!”\nIntet grundlæggende bliver forandret. I afsmag for den udvikling, der har fundet sted i arbejderbevægelsen, beslutter Pelle sig i stedet for at stifte en andelsvirksomhed med startkapital fra en venligtsindet bibliotekar af gammel købmandsslægt. Det er lagt stort an, når erobreren tager fat om denne opgave; Pelle ser sit initiativ som ansatsen til en ”verdensomspændende fredelig revolution” og ”udgangspunktet for en verdenskamp mellem arbejdet og kapitalen.” Intet mindre.\nPelles utopiske forsøg på at bygge en socialistisk enklave, som skal gro og fortrænge kapitalismen, slår selvfølgeligt fuldstændigt fejl. Hans kooperation er et led i en kapitalistisk økonomi, som er underlagt et anarkisk marked, hvor han må konkurrere med virksomheder, som producerer efter profit. Forskellen er kun, at arbejderne på kooperativet – eller Pelle alene – skal udfylde kapitalisternes funktion med at presse lønningerne og fyre arbejdere for at klare sig i konkurrencen.\nDet er præcist, hvad der sker, når Pelle kommer til at stå overfor sine arbejdere, hvis krav han ikke vil imødekomme, når de truer ham med strejke. I Morten hin Røde går Pelles kooperativ konkurs og han skyder skylden på arbejderne. Pelle falder fra strejkeleder til klassefjende. Pelle, som Nexø oprindeligt havde tænkt skulle repræsentere det unge sejrende proletariat, forfalder igennem forfatterskabet i takt med Socialdemokratiets realhistoriske degenerering – eller måske i takt med modningen af Nexøs holdning til det gamle arbejderparti.\nPå den måde er Pelle Erobreren endnu højaktuel som den stikker ind i debatter, der eksisterer på venstrefløjen i dag, og som den behandler politiske forhold, der minder om vores især under en socialdemokratisk regering i en kriseramt kapitalisme. Pelle Erobreren er en gammel klassiker, der med hundrede år på bagen afviser reformistiske illusioner fra Enhedslistens Pelle Dragsteds fantasier om kooperativer og ”den demokratiske sektor” til Socialdemokratiets fortærskede paroler om samdrægtighed på tværs af det politiske spektrum og på tværs af klasselinjer.\nSkønlitteraturen og revolutionen\nNexø havde langt fra et sikkert greb om teori og var ikke egentlig marxist. Rent partipolitisk var han logrende stalinist den sidste del af sit liv. Men hans forfatterskab var drevet af et stort socialt hjerte og en smittende begejstring for arbejderklassens kamp for socialisme. Uagtet Nexøs politiske misforståelser, som uden tvivl må ses i sammenhæng med hans teoretiske uformåen, er hans forfatterskab et monument over den danske og internationale revolutionære arbejderbevægelses historie, som det er en skam ikke at kende.\nHans værker tilbyder dets læsere en følelsesmæssig oplevelse af klassekampens tidligere episoder, som rent teoretiske tekster ikke kan. Marxisterne er arbejderklassens hukommelse og den skønlitteratur, som deltagende har skildret og bevaret fortidens kampe, er et berigende supplement til det teoretiske arsenal.\nIblandt borgerlige litterater er det populært at afskrive dele af Nexøs forfatterskab for ”lukket”, fordi det er politisk, lige så vel som det i senere tid i hvert fald i akademiske kredse har været ufint for litteraturen at melde (parti-)politisk kulør. Andre så som Nexøs samtidige ”skriftkloge” til forfatterens frustration eller 70’ernes akademiske ideologikritikere har afvist hans forfatterskab for ikke at være ”revolutionært” eller teoretisk korrekt nok.\nJeg vil imidlertid hævde, at det ikke er dét, vi skal søge i Nexøs forfatterskab: Han lægger ikke teoretiske og programmatiske erkendelser for dagen, men formidler mesterligt klassekampens begejstring og tragedie. Nexø skriver i et brev til sin russiske oversætter, at den tilsigtede virkning af hans forfatterskab er at vække sine læsere til handling, og at han højst giver sine arbejderlæsere et løfte om sejr, hvis de da vil kæmpe. Som Engels skrev i et brev fra 1885 om litteratur:\n” … tendensen må udspringe af selve situationen og handlingen, uden at der udtrykkeligt bliver peget på, og uden at digteren er tvunget til at give læseren den fremtidige historiske løsning på de samfundsmæssige konflikter, han skildrer, i hånden.”’\nMed andre ord gør det på ingen måde Nexø til en ringere digter, at han ikke er flydende i den dialektiske materialismes ABC. Hans bestræbelser var ærlige, og hans forfatterskab er guld værd.\nDet er ikke et skønlitterært forfatterskab med en knivskarp analyse, som skal knække kapitalismen og indvarsle en socialistisk tidsalder. Den opgave tilfalder arbejderklassen, dens organisationer og ledere; det er derfor, vi bygger en revolutionær organisation.\nPå dette jubilæumsår skal der imidlertid lyde en glødende anbefaling til revolutionære socialister, som vil elske Nexøs forfatterskab; det viser nok bedre end nogen anden kunstners værk, at klassekampens torden også har buldret over danske himmelstrøg, og at sultens slavehær har trådt sine heroiske kæmpeskridt på københavnske brosten. Nexøs arv og gave til nutidens læsere er et sydende og trodsigt brændemærke i den officielle danmarkshistorie om hygge og klassesamarbejde. Nexø skriver indlevende om den danske og internationale arbejderklasses tidligere generationers revolutionære kamp – den kamp, som er vores.


Ved I, hvordan du skal udtale dig til medierne? Det kan være svært at fatte sig i korthed i en presset situation. På dette kursus lærer I alt om de forskellige spilleregler, der gælder i medierne.\nhåndtere kritiske og insisterende journalister\nvære kortfattet og præcis\nblive interviewet til tv, radio og aviser\nforstå de forskellige interviewgenrer\ntænke som en journalist\nplanlægge jeres mediemedvirken\nblive bevidste om jeres kropssprog, jeres stemmeføring og jeres personlige gennemslagskraft.\n26. - 27. september kl. 9.00-16 Tilmeld\nHvorfor henvender journalisten sig? Hvordan fremmaner man den gode historie i medierne? Og hvorfor sælger negative historier bedst?\nI dag går der ikke mange øjeblikke, fra journalister snakker med jer, til historien er på forskellige medieplatforme. Derfor er det vigtigt at have indsigt i mediemaskinens mekanik – så kan I håndtere medierne, så de ikke mishandler jer.\nVi skræddersyr mediekurset til jer, så I forstår, hvordan medierne arbejder. I den forbindelse vil I blive trænet i interviewteknik på tv og radio, samtidig med, at der trækkes på en række cases fra den virkelige verden.\nDeltagerne får gennemgribende indsigt i mediernes mekanik, og de øger deres forståelse for den udfordring, de står overfor. Derfor bliver de også mere sikker i jeres kommunikation\nDeltagerne får konkrete redskaber, som de kan bruge i mødet med medierne. Kombineret med deres ekspertviden om mediekommunikation, bliver de i stand til at vælge de rigtige redskaber i de rigtige situationer\nDeltagerne får masser af praktisk træning – og det er guld værd. De bliver testet i mediernes forskellige kneb foran en benhård interviewer og foran rullende kamera. På den måde er de bedre rustet til jeres næste mediemedvirken.\nI får en vigtig ekspertressource, fordi I kan fungere som en regulær vidensbank for andre i virksomheden, der skal møde medierne\nI får evnerne til at blive en vigtig del af virksomhedens samlede mediestrategi, og I bliver i stand til at fungere som virksomhedens ansigt udadtil\nJeres faglige viden kombineret med jeres praktiske evner, ruster jer også til at arbejde med mediestrategien internt i virksomheden.\nPersonlige fremtoning og gennemslagskraft.\nBliv klædt på til interviewet! Vi lærer om de forskellige interviewtyper og arbejder med kontrakten gennem praktiske øvelser.\nMediet og journalistens tankegang\nDu skaber mening når du rammer folks følelser og logik. Vi arbejder med værdier, empati, logik og budskabstræning.\nVi arbejder med din rolle som talsmand. Du får konkrete råd til, hvordan Du tackler selve interviewet, herunder det kritiske interview.\nEr du kedelige eller karismatisk. Vi arbejder med personlig kommunikationsstile, kropssprog og troværdighed.\nVarighed: Efter aftale (vi anbefaler 2 dage)\n26.-27. september (København )


Legebyen.dk alternativer ⇒ 10 netshops med højere ratings\nDe fleste online varehuse som Legebyen.dk udlover nu om stunder en hel del forskellige leveringsmodeller. Førstevalget hos mange er efterhånden at afsende til en pakkeshop, hvor det er muligt at hente ordren fra Legebyen den dag der passer dig. Fragtmuligheden er altså usædvanlig nem, samt i mange tilfælde desuden den prisbilligste fragtmulighed.\nDu burde også prøve at få produkterne leveret hjem til dig eller til din arbejdsplads. Fragtmetoden er som oftest en lille smule dyrere, men omvendt usædvanlig ligetil. Den prisbilligste fragtform er utvivlsomt at hente pakken selv, men den løsning står og falder med at du opholder dig i kort afstand af Legebyen.dks adresse.\nAntal dages levering er jo usædvanlig afgørende i tilfælde af at vi absolut skal bruge ordren nu og her, så af den grund er det øjensynligt essentielt at vi besigtiger det anslåede leveringstidspunkt for den respektive vare.\nEn stor portion e-forretninger garanterer levering på næstkommende hverdag på en række varenumre, der dog står og falder med at ordren lægges tidligere end et angivent tidspunkt, sådan at de har en chance for at nå at få varerne pakket inden Legebyen får fri.\nVisse online webshops lover fragtfri levering, men i reglen afkræver det at man shopper for en præcis sum. Ellers må man udvælge den prisbilligste leveringsmodel, der typisk – hvad end man opholder sig nær Vejle, Skive eller Helsinge – vil være at få dem til at bringe varerne fra Legebyen.dk til en pakkeshop.\nDet er i dag særligt fleksibelt for købere at analysere priser på tværs af internet foretagender, og med det motiv har masser af internet selskaber i Danmark været presset til at at mindske prisniveauet på specielt deres bedst i test produkter – til juniorer, og ligeledes også til mænd og kvinder – en hel del, og endda nogle gange byde på fragt uden gebyr.\nMen det kan stadigvæk blive smart at sammenligne forskellige online virksomheder udover Legebyen.dk efter tilbud forinden du gennemfører din handel, så du er sikker på at modtage den laveste pris.\nMan må lige meget hvad være så påpasselig, at hvis en shop forhandler varer til en pris som virker utrolig lav, burde det tit være en varsel om en fup netshop. Bestillinger med kort er dog indbefattet af Indsigelsesordningen, som bistår os overfor uærlige internet varehuse.\nVi anbefaler generelt køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Alternativt bør du drage nytte af et tilbud hos Legebyen.dk som f.eks. ViaBill, såfremt du tilstræber at godtgøre beløbet af flere omgange.\nForud for at nogen køber på en shop behøver man de facto løbe igennem forhandlerens vilkår, men det er naturligvis ikke særlig spændende.\nEt alternativt forslag kan være at bemærke hvorvidt Legebyen er godkendt af e-mærket, da det skulle være en tilkendegivelse af at e-firmaet opfylder de opstillede regler, tillige med at e-butikken tit efterses af fagfolk som behersker vedtægterne på området. Derudover tilbydes du lejlighed til en hjælpende hånd, ifald du forvoldes besvær ved dit indkøb.\nYdermere er det anbefalelsesværdigt at du er hensynstagende til de elementære regler der influerer på købet, som fx den byttepolitik Legebyen.dk lover. I den forbindelse er det på samme måde vigtigt, at man permanent beholder sin ordremail, så man fremadrettet vil kunne bevidne ordren, hvad end du søger efter varer til en herre eller dame.\nTrustpilot giver dig aldeles sikre muligheder for at iagttage mange forhenværende forbrugeres observationer og på grund af dette støtter vi, at du kigger nærmere på Legebyens kritik før du handler.\nFacebook forærer dig lige så vel en række pæne metoder til at få indtryk af Legebyen.dks popularitet. Derudover ser vi faktisk e-firmaer hvor folk kan nedfælde en evaluering af deres køb, som også kan anvendes til at få et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nDette website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har samarbejder med en mængde internet forhandlere og publicerer butikkernes tilbud, og får honorar for så vidt de personer vi sender videre udfører et køb.\nAnvisninger om produkter og internet selskaber værnes om jævnligt, men vi påtager os intet ansvar for korrektioner der kan være lavet siden vi sidst opdaterede hjemmesidens data.