Kapitel 21. Tjenesterejser\n21.2. Afgrænsninger, definitioner og særlige bestemmelser\nAftalen gælder direkte for tjenestemænd, tjenestemandslignende ansatte og overenskomstansatte inden for centralorganisationernes forhandlingsområde.\nAftalen gælder desuden for andre overenskomstansatte mv., i det omfang de pågældende overenskomster mv. henviser til tjenesterejseaftalen.\nAftalens regler og satser er vejledende for statsligt personale i øvrigt.\nAftalen gælder for rejser, der udføres som led i ansættelsesforholdet, herunder tjenesterejser i forbindelse med tilskudsfinansierede aktiviteter (forskningsrådsmidler, EU-finansierede projekter e.l).\nAftalens regler skal som nævnt følges, selv om udgifterne til tjenesterejsen afholdes helt eller delvist af fx en international organisation, herunder EU. Hvis tilskudsbeløbet overstiger godtgørelsen efter tjenesterejseaftalen, afregnes efter aftalens regler og satser, og et eventuelt overskud tilfalder/indbetales til tjenestestedet. Tjenestestedet skal sørge for, at eventuel refusion af rejseudgifter finder sted. EU-rejser er yderligere omtalt i afsnit 21.5.8.\n21.2.2. Råd, nævn, kommissioner, udvalg o.l.\nMedlemmer af råd, nævn, kommissioner, udvalg o.l. er omtalt i kapitel 10.\nAftalens regler gælder både for tjenesterejser i Danmark samt til, i og fra Færøerne, Grønland og udlandet.\nAftalens formål er udelukkende at give dækning for merudgifter på tjenesterejser.\nDer kan efter aftalens bestemmelser hverken direkte eller indirekte gives økonomisk kompensation for ulemper e.l. Honorering for eventuelle ulemper, fx særligt belastende rejseaktiviteter eller varetagelse af særlige opgaver i forbindelse med tjenesterejser, må ske via de muligheder, der ligger i den lokale løndannelse.\nVed merudgifter forstås de ekstraudgifter, som den ansatte har på en tjenesterejse. Hverken når udgifter godtgøres med time- og dagpenge, eller når udgifter dækkes mod dokumentation, skal arbejdsgiveren foretage fradrag for sparet hjemmeforbrug. Time- og dagpengene er kun beregnet til at dække de merudgifter, som den ansatte har til måltider, småfornødenheder, transport på bestemmelsesstedet o.l., jf. afsnit 21.4.2.1.\nDer opstår ind imellem tvivl om afgrænsningen mellem på den ene side tjenesterejsebegrebet og på den anden side forflyttelse. En forflyttelse til udlandet kaldes undertiden udsendelse.\nHvis en ansat får et nyt, fast tjenestested, taler man om forflyttelse. I disse tilfælde skal reglerne om flyttegodtgørelse anvendes, jf. kapitel 22.\n21.2.9. Kurser o.l.\nKurser o.l. (fx konferencer, studieture og seminarer) uden for tjenestestedet betragtes som en tjenesterejse, hvis tjenestestedet konkret vurderer, at undervisningen mv. er et nødvendigt led i arbejdet.\nFor så vidt angår kurser o.l., der ikke er et nødvendigt led i arbejdet, og som derfor ikke er tjenesterejser, har den ansatte ikke krav på godtgørelser i henhold til tjenesterejseaftalen. Når tjenestestedet giver tilladelse til at deltage i sådanne kurser, kan tjenestestedet vælge at godtgøre udgifter til transport, måltider o.l., men da den ansatte ikke har krav på godtgørelse, kan tjenestestedet også vælge ikke at godtgøre udgifterne eller kun at godtgøre nogle af dem.\nvalg mellem overnatning eller daglige tjenesterejser, jf.afsnit 21.6.3.\nHvis den ansatte i tilknytning til en tjenesterejse ønsker at afvikle ferie på det midlertidige tjenestested, kan tjenestestedet godkende, at udrejsen fremrykkes eller hjemrejsen udskydes under hensyn til ferieafviklingen. Forøgede udgifter til transport, måltider og overnatning, som følge af at opholdet forlænges med ferien, afholdes af den ansatte, jf. herved også afsnit 21.4.2.4. Der gælder særlige regler for beskatning af fritidsrejser, der foretages i tilknytning til tjenesterejser.\nTransporttiden på en tjenesterejse - også kaldet "rejsetiden" - medregnes i arbejdstiden i henhold til de til enhver tid gældende regler herom, jf. kapitel 19.\n21.2.14. Bonuspoint, rabatter o.l.\nPrivate udgifter skal normalt afholdes af den rejsende, evt. af time- og dagpengene eller procentgodtgørelsen, jf. afsnit 21.4.2.1 og afsnit 21.4.2.2.\nDer henvises i øvrigt til bemærkningerne under afsnit 21.2.11 om beregning af en tjenesterejses varighed.\nI vurderingen indgår dels en ren økonomisk vurdering af de konkrete udgifter til billet til offentligt transportmiddel contra udgifter i forbindelse med kørsel i privat bil, dels en effektivitetsvurdering, hvor der bl.a. skal tages hensyn til den ekstra transporttid, som offentlig transport eventuelt vil bevirke. Endvidere indgår i vurderingen eventuelle udgifter til måltider o.l. og overnatning på grund af rejseforlængelse.\nVed valg af transportmiddel kan der desuden tages hensyn til, om den ansatte påføres urimelige ulemper. Eksempelvis kan nævnes, at transport med offentlige transportmidler kan være belastende, hvis en tjenesterejse starter meget tidligt eller slutter meget sent, eller hvis der skal medbringes tungt udstyr e.l.\nHvis tjenestestedet giver tilladelse til brug af privat transportmiddel, refunderes tillige udgifter til bro, færge, parkering o.l. mod dokumentation.\nElever er på tjenesterejse omfattet af tjenesterejseaftalens almindelige regler om transportgodtgørelse. Desuden har elever ret til en særlig transportgodtgørelse i visse situationer, hvor der ikke er tale om en tjenesterejse, jf. kapitel 17.\nModerniseringsstyrelsen har indgået en rammekontrakt om levering af rejsebureauydelser (rejsebureauaftalen) med Carlson Wagonlit Travel. Statslige institutioner er forpligtet til at bruge rejsebureauaftalen ved køb af rejser.\nSelvejende institutioner kan tilslutte sig rejsebureauaftalen, se information herom på www.statensindkob.dk/Tilmelding.\nIndkøb af rejser kan ske ved henvendelse til Statens Rejseteam hos Carlson Wagonlit Travel på telefon: 33 63 77 77 eller email: staten.dk@contactcwt.com. Mere information om aftalen findes på Statensindkob.dk.\nFlyselskaber udbetaler i visse tilfælde kompensation ved forsinkede flyafgange. En sådan kompensation tilfalder arbejdsgiveren, som har betalt for flyrejsen. Arbejdsgiveren skal imidlertid medregne den forlængede rejsetid på grund af forsinkelsen i medarbejderens rejsetid og afholde eventuelle merudgifter i forbindelse hermed efter reglerne i tjenesterejseaftalen.\nHvis en ansat på en tjenesterejse anvender sit sædvanlige togkort e.l. og derfor ikke har merudgifter i anledning af tjenesterejsen, kan der ikke ske refusion af nogen art. En ansat kan dog ikke pålægges at benytte privat kort eller lignende.\nVed hen- og tilbagerejsen forstås hele rejsen fra tjenesterejsens udgangspunkt - som kan være tjenestestedet eller fx bopælen - og til bestemmelsesstedet - som kan være det midlertidige tjenestested eller fx hotellet. Samtlige udgifter til transport på denne rejse refunderes mod dokumentation. Dette gælder også, hvor transporten helt eller delvis finder sted med lokale transportmidler (bus e.l.).\nGodtgørelsernes aktuelle størrelse fremgår af satsreguleringscirkulæret.\nTjenestebiler må ikke anvendes til formål, der er tjenesten uvedkommende. Regler om brug af tjenestebiler fastsættes i øvrigt af vedkommende minister, jf. Budgetvejledning 2016, pkt. 2.4.16. I Budgetvejledningen omtales endvidere forsikringsspørgsmål.\n21.4. Udgifter til måltider o.l.\nDet afhænger af tjenesterejsens karakter, hvorledes merudgifter til måltider o.l. godtgøres, idet der skal sondres mellem 3 former for rejser, jf. afsnit 21.4.1.2 a., b. og c. Er der tale om udstationering, gælder der særlige regler, jf. afsnit 21.7.1.\nrefusion mod dokumentation samt ydelse af procentgodtgørelse.\nUanset rejsemålet sker godtgørelsen i form af refusion af rimelige merudgifter til måltider o.l. mod dokumentation. Der kan således bl.a. ikke udbetales timepenge for en rejse, der varer under 24 timer, selv om den er forbundet med overnatning.\nTjenestestedet kan dog tillade, at der - i stedet for time- og dagpenge - sker godtgørelse af rimelige merudgifter til de tre hovedmåltider mod dokumentation samt ydes procentgodtgørelse, hvis den ansatte anmoder herom. En sådan tilladelse gælder for mindst 1 tjenesterejse, idet der ikke kan skiftes godtgørelsesprincip på en tjenesterejse.\nRefusion mod dokumentation + procentgodtgørelse dækker tilsammen merudgifter til måltider, småfornødenheder, transport på bestemmelsestedet mv., ligesom tilfældet er, når godtgørelsen udbetales i form af time- og dagpenge. Der henvises til afsnit 21.4.2.1.\nDen aktuelle størrelse af den procentgodtgørelse, der skal anvendes pr. døgn - medmindre der er indgået lokal aftale om højere dagpengesatser (se afsnit 21.4.2.1) - fremgår af det gældende satsreguleringscirkulære. Der er også fastsat en sats for ikke særligt nævnte lande.\nVentetid i lufthavn o.l. medfører ikke satsskifte.\nUnder lejrskoleophold, på ekskursioner o.l. eller under visse tjenesterejser i Grønland kan det forekomme, at sovefaciliteterne ikke opfylder de gængse krav til passende indkvartering. Lejrskoleophold mv. er imidlertid så atypiske i forhold til det sædvanlige tjenesterejsebegreb, at der naturligt må indfortolkes en forudsætning om, at fx lærere under sådanne ophold - der er arrangeret fælles for lærere og elever - må acceptere de givne forhold. Se endvidere afsnit 21.6.6.2.\nHoteldispositionsbeløbet skal kun dække den rene overnatningsudgift, dvs. ikke udgift til eventuel morgenmad på hotellet. Hvis obligatorisk morgenmad på hotellet er indkluderet i prisen for hotelværelset, fratrækkes den faktiske pris for den obligatoriske morgenmad ved vurderingen af, om udgiften til hotelværelset holder sig inden for hoteldispositionsbeløbet.\nDe aktuelle hoteldispositionsbeløb (inkl. moms) fremgår af satsreguleringscirkulæret. I Danmark er der ét hoteldispositionsbeløb samt et særligt for Færøerne. I udlandet er der kun fastsat hoteldispositionsbeløb for nogle af de almindeligt besøgte lande. I de lande, hvor der ikke er fastsat hoteldispositionsbeløb, refunderes rimelige udgifter til et hotelværelse med bad eller anden godkendt indkvartering mod dokumentation.\nStatens Indkøb har indgået en forpligtende rammeaftale om hotelophold, som gælder i Danmark, men ikke i udlandet. Statslige institutioner er således, jf. cirkulæret om indkøb i staten, forpligtet til at benytte aftalehotellerne ved køb af hotelophold i Danmark. Der findes dog visse undtagelsesmuligheder. Selvejende institutioner kan tilslutte sig hotelaftalen (se information herom på www.statensindkob.dk/Tilmelding).\nFor at få adgang til priser samt oplysninger om hotellerne skal man have adgang til hotelaftalens bestillingsapplikation. Man kan tilgå aftalens kontraktdokumenter via statensindkob.dk, hvor der også findes et link til applikationen. Da der er tale om to forskellige systemer, skal man både have et login til statensindkob.dk og til bestillingsapplikationen. Det fås ved at sende en e-mail til statensindkob@modst.dk med information om:\nStilling og arbejdsopgaver\nOm institutionen er kommunal, regional, selvejende, statslig, tilknyttet Grønlands Selvstyre eller tilknyttet Færøernes Hjemmestyre\nDer kan bestilles et login til applikationen til hver bruger, eller man kan lade flere brugere dele et login. Hvis flere deler et login, er der kun én, som behøver adgang til statensindkob.dk, og som derefter kan dele linket til applikationen samt loginoplysningerne med de øvrige brugere. Hvis man deler loginoplysninger med flere brugere, er det vigtigt at gøre brugerne opmærksom på, at de får adgang til fortrolige oplysninger.\nBookingen kan enten ske via applikationen, som sender en bestilling til hotellet (bemærk, at hotellet skal bekræfte bestillingen), eller ved at booke direkte hos hotellet via mail eller telefon. Bestillingen i applikationen foregår ved, at man indtaster bestillingsoplysninger (dato, by, antal værelser, med/uden morgenmad, osv.), og derefter finder applikationen det billigste hotel, der matcher de indtastede bestillingsoplysninger.\nStatslige institutioner kan også bestille hotelophold gennem rejsebureauleverandøren Carlson Wagonlit Travel mod betaling af et management fee.\nHoteldispositionsbeløbene er fastsat på grundlag af priserne i hotelaftalen. Hotelaftalen kan kun benyttes på tjenesterejse samt ved overnatninger i øvrigt, hvor staten/de selvejende institutioner afholder udgifterne.\nStørrelsen af det udokumenterede nattillæg pr. overnatning fremgår af det til enhver tid gældende satsreguleringscirkulære. Vedrørende beskatning af udokumenteret nattillæg henvises til afsnit 21.1.5.\nDet udokumenterede nattillæg kan ikke udbetales, hvis den ansatte på grund af tjenesterejsens specielle karakter ikke har haft mulighed for at vælge overnatningsform. Som eksempler kan nævnes transport i tog, bus mv. samt overnatning i forbindelse med lejrskoleophold, på ekskursioner o.l. og under visse tjenesterejser i Grønland.\nTilsvarende afgør tjenestestedet, om en midlertidig tjeneste skal tilrettelægges som flere tjenesterejser eller som én længerevarende udstationering, ved at foretage en sammenligning af udgifterne i de to situationer. Ved denne vurdering indgår udstationeringsnedsættelsen, jf. afsnit 21.7.5, som en vigtig faktor.\nDer skal dog være tale om reelle udstationeringssituationer. Hvis tjenestestedet ønsker at tilrettelægge tjenesten således, at medarbejderen systematisk skal arbejde på det faste tjenestested én eller flere dage om ugen, er der ikke tale om en reel udstationering. Der vil i stedet være tale om, at medarbejderen sendes på flere tjenesterejser af kortere varighed. Tilsvarende kan en udstationering ikke opretholdes, hvis der i lange perioder arbejdes på det faste tjenestested.\nDet anbefales, at meddelelse om udstationering så vidt muligt sker skriftligt.\nUnder udstationering i Danmark, på Færøerne, i Grønland og i udlandet er udgangspunktet, at rimelige merudgifter til måltider o.l. godtgøres i form af time- og dagpenge, som dog nedsættes under udstationering i Danmark og på Færøerne i overensstemmelse med afsnit 21.7.5. Om bortfald af retten til godtgørelse for merudgifter henvises til afsnit 21.4.2.4.\nDer er i tjenesterejseaftalen hjemmel til at indgå lokal aftale om, at afgrænsede grupper af ansatte i stedet for time- og dagpenge får refunderet rimelige merudgifter til måltider o.l. mod dokumentation.\nAftale om, at der sker refusion af rimelige merudgifter til måltider o.l. i stedet for ydelse af time- og dagpenge, kan fx indgås med virkning fra det tidspunkt, hvor udstationeringen begynder. Der er dog ikke noget til hinder for, at en aftale kun har virkning for en del af udstationeringsperioden, fx først fra det tidspunkt, hvor time- og dagpenge ville blive skattepligtige, jf. afsnit 21.1.5.\nDer ydes ikke procentgodtgørelse under udstationering, selv om merudgifter til måltider o.l. godtgøres mod dokumentation.\nI forbindelse med udstationering kan det være hensigtsmæssigt, at tjenestestedet udsteder generelle retningslinjer for, hvilke merudgifter der kan forventes godtgjort. Se nærmere om rimelige merudgifter til måltider o.l. i afsnit 21.4.2.3.\nTjenesterejseaftalen indeholder hjemmel til, at der lokalt kan indgås aftale om visse forhold, jf. afsnit 21.10.2. Der er også mulighed for at indgå lokale aftaler i henhold til bemyndigelse fra Moderniseringsstyrelsen.\nunder udstationering for afgrænsede grupper af ansatte at godtgøre rimelige merudgifter til måltider o.l. mod dokumentation i stedet for at yde time- og dagpenge, jf. afsnit 21.7.4., (kan også indgås direkte mellem tjenestestedet og den enkelte ansatte)\nFmst. cirk. 20/12 2017 om satsregulering pr. 1. januar 2018 for tjenesterejser (satsreguleringscirkulæret) (Modst. nr. 024-17).\nFmst. cirk. 9453 10/5 2017 om indkøb i staten.\nFmst. cirk. 18/12 2015 om tjenesterejseforsikringen (Perst.nr. 051-15).\nFmst. cirk. 4/7 2013 om betaling til medlemmer af kollegiale organer i staten (Modst. nr. 022-13).\nFmst. Budgetvejledning 2016.\nSkatteministeriets Lbekg. 1162 1/9 2016 om påligningen af indkomstskat til staten (ligningsloven).


Adskillige online forretninger yder nu om dage et stort udvalg af metoder til levering. Førstevalget hos mange er i øjeblikket at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente produkterne lige præcis når det passer ind i din kalender. Løsningen er jo særdeles simpel, og i mange tilfælde desuden den mest betalelige leveringsmåde ved køb af .\nDu bør omvendt udse dig at vælge levering hjem til din privatadresse eller ud til din arbejdsplads. Fragttypen bliver gerne en smule mere bekostelig, men derudover usædvanlig nem. Den mest betalelige fragttype kan ikke modsiges at være selv at hente ordren, men det betinges af at du bor i kort afstand af internet forretningens arbejdslager.\nAntal dages levering på er selvfølgelig ret så væsentlig i tilfælde af at du står og skal bruge produktet inden for kort tid, og i det øjemed er det selvsagt centralt at man studerer den estimerede leveringsdato ved den relevante vare.\nEn række internet handler frembyder levering på næste hverdag på utallige produkter, eksempelvis , som alligevel kræver at handlen laves forinden et fastslået tidspunkt, med det formål at de højst sandsynligt kan nå at få varen ordnet forinden logistikpersonalet har fri.\nEnkelte internet varehuse tilbyder portofri levering, men tit under forudsætning af at der erhverves for et præcist beløb. Alternativt kunne du overveje den billigste mulighed for fragt, hvilket i de fleste tilfælde – uafhængig om man bor tæt på Aarhus, Middelfart eller Skælskør – vil blive at få dem til at levere dine varer til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være meget smart for alle at sammenligne priser hos diverse online butikker, og følgelig har utallige online firmaer ikke kunne lade være med at nedskære priserne på varerne – til børn, og samtidig også til kvinder og mænd – betragteligt, og endda nogle gange præstere portofri levering.\nDet kan dog til hver en tid blive nyttigt at eftergå et par forskellige online shops efter tilbud på før du køber, således at man er skudsikker på at opnå den mindst kostelige pris.\nMan bør trods alt være opmærksom på, at når en internet shop afsætter en vare til salg for en salgspris der kan ses som urealistisk attraktiv, bør det i nogle tilfælde være et fingerpeg om en bedragerisk netshop. Køb med gængse betalingskort er trods alt inkluderet i et regelsæt, som garanterer køber imod snydagtige internet outlets.\nVi foreslår generelt kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Alternativt burde du drage fordel af et afbetalingstilbud som eksempelvis ViaBill, når du ønsker at betale omkostningerne over tid.\nForinden nogen handler i en shop kan man i og for sig granske netshoppens handelsbetingelser, dog er det uden tvivl ikke særlig morsomt.\nEt andet alternativ kunne være at se nærmere på om e-firmaet er tilsluttet e-mærket, siden det er et tegn på at internet forretningen forstår de danske regler, tillige med at netbutikken rutinemæssigt efterses af fagmænd der har nøje kendskab til vedtægterne på området. Dette er en god lejlighed til støtte, ifald du skulle få vanskeligheder ved din bestilling.\nLigeså tilrådes det at du er opmærksom på de primære regler der kan influere på ordren, f.eks. hvilken ombytningsrettighed internet butikken har. I relation til det er det virkelig afgørende, at man altid sikrer sin ordrekvittering, så man i fremtiden vil kunne påvise sin ordre af , ligegyldigt om du leder efter et produkt til en dreng eller pige.\nTrustpilot fører til stort set fantastiske løsninger til at gennemrode adskillige andre konsumenters betragtninger og af den grund er det anbefalelsesværdigt, at du betragter online webshoppens bedømmelser af før du lægger din bestilling.\nFacebook medfører for øvrigt sådan set udmærkede metoder til at få indtryk af online firmaets troværdighed. Desuden ser vi endda netbutikker som tilbyder kunderne at aflevere en evaluering af købsoplevelsen, som ligeledes bør benyttes til at få et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nVores side er reklamefinansieret. Vi hjælper forskellige netbutikker derved at vi præsenterer deres varer, og tager honorar såfremt en af vores brugere laver en bestilling.\nAnvisninger angående produkter og internet virksomheder understøttes ofte, men det er ikke muligt for os at give garantier imod forandringer der er udført siden nyligste opdatering af sidens informationer.


Histoires de Bastide i Le Bar-sur-Loup til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n26 rue de la Bourgade , Tourrettes-sur-Loup, Le Bar-sur-Loup, Frankrig, 6140 - Se på kort\nMere om Histoires de Bastide\nHistoires de Bastide er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Tourettes-sur-Loup; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHistoires de Bastide tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som udendørs pool, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Histoires de Bastide det kloge valg for rejsende til Tourettes-sur-Loup.\nAlle slags rejsende (108) Par (89) Rejsende alene (2) Familie med små børn (6) Familie med store børn (2) Gruppe (10)


Benjamin Carson, en verdenskendt kirurg - Afrikhepri Fondation\nmin læst 5 min\nBenjamin Carson blev født i Detroit, Michigan den 18. september 1951. Hans mor Sonya (fra en familie på 13 børn), som vil spille en afgørende rolle i hans succes, stopper skolen på universitetet og finder sig gift på 13 år. Hun skiller sig, når Ben Carson er 8 år gammel. Hun opdrager sine to drenge alene, ben og hendes bror og tjener penge på forskellige ulige job: hun fører undertiden to eller tre på samme tid.\nBenjamin og hans bror har nogle problemer i skolen. I det andet er Benjamin simpelthen blandt de sidste i sin klasse. Hans klassekammerater griner af ham og kalder ham "dummy", hvilket gør ham uklar. Han forstyrrer lektioner ved at lave vittigheder og er en lidt vanskelig studerende.\nNår fru Carson indser, at hendes søns karakterer falder, beslutter hun at tage sagerne i sine egne hænder: ”Benjamin, du er for smart til at have sådanne karakterer”, fortæller hun ham. Derefter beslutter hun sig for at drastisk reducere sine børns tv-forbrug. Det forbyder dem også at gå ud for at have det sjovt, indtil de er færdige med deres hjemmearbejde hver skoledag.\nHun kræver, at de læser to bøger om ugen, der er lånt fra biblioteket, og at rapportere tilbage til hende (trods det faktum, at hun selv er analfabet og har afsluttet skolen meget tidligt). Om et par uger forbløffer Benjamin sine klassekammerater (han identificerer for eksempel gennem en bog, at han læste en prøve klipper, som en af hans lærere bragte til klassen). ”Det var dengang, jeg indså, at jeg ikke var dum,” sagde han senere.\nI løbet af et år er han blandt de første i klassen. Han tørster at vide og fortære alle de bøger, der falder under hans hånd. Han er tildelt et stipendium til Yale University, hvor han blev uddannet med en BA i psykologi. Derefter sluttede han sig til University of Michigan Medical School og besluttede endelig at flytte til mikrokirurgi.\nDen fremragende koordination mellem hans øjne og hænder såvel som store intellektuelle fakulteter gør ham til en fremragende neurokirurg. Efter medicinsk skole gik han ind på det berømte John Hopkins Hospital i Baltimore. Knap 33 år gammel blev han direktør for hospitalets pædiatriske neurokirurgiske afdeling.\nI 1987 opnåede Benjamin Carson en verden først ved at gennemføre en operation med henblik på at adskille to tyske siamesiske tvillinger, der var bundet til hinanden ved bunden af deres hoveder siden deres fødsel. Siamesiske operationer forbundet med hovedet er meget risikabelt (det er nødvendigt at rekonstruere hele det blodsystem, der deles af de to siamesere). De var altid sluttede med døden af en eller to tvillinger. Carson og hans team (70 personer) arbejdede i 22 timer i træk og formåede at adskille de to siamesiske tvillinger uden at nogen af dem døde. Under operationen blev en frivillig sænkning af kropstemperaturen koblet med en afledning af blodcirkulationen og en hjertestop frivilligt udført af det medicinske team til behov for operationen.\nDerefter udførte han adskillige andre operationer med adskillelse af siamese forbundet med hovedet:\nI 1994 blev operationen til at adskille to syv måneder gamle siameser forbundet med deres hoveder. De døde af kirurgiske komplikationer på grund af det faktum, at de delte vigtige funktioner i hjerte og nyrer.\nI 1997 blev operation af to 11 måneder gamle zambiske siameser med et team på 50 mennesker. Tvillingene var forbundet med hovedet, men deres hoveder var orienteret i modsatte retninger. De to tvillinger bor i øjeblikket i Zambia.\nI 2003 var Benjamin Carson en del af et internationalt hold samlet i Singapore, der gennemførte en operation med det formål at adskille to voksne iranske siamesiske søstre (29 år). Den alt for risikable operation resulterede i de to søsters dødsfald.\nI 2003 blev driften af Lea og Tabea Block, tysk siameser. En af dem dør få timer efter operationens afslutning.\nBenjamin Carson udfører næsten hvert år 500 operationer på børn, der lider af forskellige problemer, som kan være neurologiske problemer, svulster ...\nHan er også forfatter til henholdsvis tre bestsellere med titlen ”Begavede hænder”, ”Stort billede” og ”Tænk stort”. Banjamin Carson rådede dem med studerende til at tilegne sig viden, fordi "jo mere du skal vide, jo flere har brug for dig og betaler dig i overensstemmelse hermed". Og for at tilegne sig denne viden er det nødvendigt at henvende sig til bøger snarere end til tv ...\nBenjamin Carson ser kritisk på det nuværende amerikanske samfund. Ifølge ham, da han var barn, tog forældrene virkelig hånd om deres afkom. I dag gør en mere permissiv holdning fra forældre til børn dem en bjørnetjeneste og skader deres akademiske succes. Desuden påpegede han, at der ikke var alle psykologer og psykiatere, der sagde i dag, at vi skal ”lade børnene tale. Han fortsætter sine offentlige indgreb. Hvilket giver ham mindre tid til at foretage kirurgiske indgreb. Han foretog endda en meget bemærkelsesværdig politisk indgriben under National Prayer Breakfast med præsident Obama den 7. februar 2013.\nPræsident Georges Bush tildelte ham i 2008 præsidentmedaljen for frihed, den højeste amerikanske udsmykning, der blev tildelt en civil. Og hans historie er endda blevet fortolket i biografen under titlen: Gyldne hænder.\nBegavede hænder: The Ben Carson Story, Kids Edition\n7,18€ på lager\n10 nye fra 5,67 €\n6 brugt fra 6,37 €\nKøb 7,18 €\npr. 22. september 2020 8:15\nSlip Dato 2014-08-26T00:00:01Z\nEdition Revideret udgave


La Baia Hotel i Scarborough til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nEnkeltværelse - Pub/Lounge\n24 Blenheim Terrace, Scarborough Centrum, Scarborough, Storbritannien - Fantastisk placering - Se på kort\nFamilieværelse med havudsigt (2 voksne + 1 barn) (Family Room (2 Adults + 1 Child) with Sea View)\nMere om La Baia Hotel\nNår du besøger Scarborough, så vil du rigtigt føle dig hjemme på La Baia Hotel, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nLa Baia Hotel tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Scarborough. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som roomservice, familieværelse, restaurant, bar, værdiboks.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, værdiboks på værelset, bruser, hårtørrer. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på La Baia Hotel.\nBooking.com Anmeldelser (295)Agoda Anmeldelser (2)\nAllyson fra Storbritannien


Uge 49 i økosystemet: Pleo & Lunar – Ny vækstbørs-forening – Blinde Børsen? – Skattekredit – Donner vs. Gadsbøll – Blåstribet sex – Juletips - Bootstrapping\nUge 49 i økosystemet: Pleo & Lunar – Ny vækstbørs-forening – Blinde Børsen? – Skattekredit – Donner vs. Gadsbøll – Blåstribet sex – Juletips\nJesper Højberg Christensen jesper@bootstrapping.dk 10. december 2021, kl. 13:30\nI dag vifter vi med flaget for, at vi er nået op på to nye unicorns i året: Pleo og Lunar. Ikke så meget fordi selve målstregen er passeret (for Pleo i juni og nu by far med en vel næsten 100X værdisætning), men fordi det stimulerer et økosystem af kompetente medarbejdere, der kan starte nye fintechs op, ligesom founders senere typisk bliver mini-ventures. Det skaber med andre ord en frodig økologi. Så stort tillykke med året til Jeppe Rindom & Niccolo Pera samt Ken Villum Klausen & Peter Andreasen.\nStadig er der selvfølgelig et stykke op til decacorns (over $10 mia.) som Klarna i toppen af svensk og europæisk tech. Derfor fik vi en ny forening i ugen, Foreningen af Børsnoterede Vækstvirksomheder, for netop at stimulere børskapital til vækst. Så er jeg inde på én af ugens debatter om valueaktier overfor vækstaktier, som jeg samler grundigt op på. Ligesom virakken om skattekreditordningen. Vi skal også omkring grøn omstilling og blåskjorte sexisme. Og andre varme emner i decemberkulden, før det kan blive 3. weekend i advent. Så er forventningerne vist på plads, og jeg kan starte med perspektivet i de to nye unicorns.\nVildt! To nye danske enhjørninger\nVi har fået to nye danske unicorns i året (vækstvirksomheder med en værdisætning fra risikovillig kapital på over $1 mia.). Lunar har med dagens dollarkurs nået en værdisætning på $1.104.936 (6,9 mio. DKK). Og Pleo har en værdi på hele $4,7 mia. eller 28,5 mia. DKK efter ugens supplerede serie C runde på i alt $350 mio. Altså 4 gange over unicorn-målstregen. Det var forventet, især Pleo, fordi Jeppe Rindom har forudsagt det fra starten af året. Men 28,5 mia. kr. for det lille sølvkort, der vel omsætter for lidt over 100 mio. kr. er godt nok, så jeg tænker: Hold da fest, der er noget at leve op til! Der skal vækstes og lægges på for at regne den hjem en dag i fremtiden.\nSidste fredag skrev jeg, hvor meget det betyder for Estland at have syv unicorns og dermed højeste snit pr. indbygger i EU. Jeg kunne onsdag skrive, at Sverige ifølge Atomicos ny rapport for 2021 har haft flest venture-investeringer pr. indbygger i EU. Ikke mærkelig, for i Sverige støttes det skattemæssigt. Folkeaktier er en sport. Og børsnotering tales op af fx Børsens søstermedie Dagens Industri. Klimaet er altså for. Modsat i Danmark. I Danmark har de fem virksomheder på C25 med størst markedsværdi en gennemsnitsalder på 80 år. I USA er det de yngre techfirmaer fra Apple til Amazon, der er top 10 mest værdifulde. Så ikke mærkeligt, at Børsens aktiepanel – hvis Jeppe Rindoms Pleo i sin tid havde gået First North børsvejen i stedet for venturevejen – have tabt kæben og meldt oppustet værdisætning Det er vigtigt, for det kan godt være, Lunar og Pleo ikke kan aflæses i Danmarks BNP i dag. Men det kan ændre sig. Det er ikke tilfældigt, at Margrethe Vestager har et mål om 250 unicorns i EU i 2030. De trækker en underskov af vækst, talent og nye startup virksomheder efter sig. Ligesom stifterne af Pleo selv i 2015 var et produkt af Tradeshift som unicorn. I 2013 var der i den ganske verden 40 unicorns. I dag er der 850 unicorns med en samlet værdisætning på $3.000 mia. Og nu to nye danske, der tegner kulminationen på et vildt år med 10 mia. kr. investeret i venturekapital.\nEr det vigtigt, Pleo og Lunar bliver? Hvad stopper Udvandringens Dal?\nVi plejer at sige, at 1. generation med Unity, Zendesk, Tradeshift m.fl. udvandrede eller blev solgt unødigt hurtigt, da der dengang ingen vækstkapital var. Så det var i USA, de tidligt skabte mange arbejdspladser. Men founders som David Helgason, Morten Primdahl og mange flere er tilbage i Danmark og skaber her som mini-VC’er stor værdi. Kan og skal vi så holde på Pleo- og Lunar generationen bedre og længere?\nJa, absolut – og det gør vi allerede. Men da der stort set er et lille dusin internationale hedge- og venturefonde, der nu ejer majoriteten af Pleo, kan det en dag blive svært. Og det uanset Jeppe Rindoms ofte udtalte prisværdige intentioner om at holde hovedkvarteret i Danmark. I al fald efter at Europa er dækket med betalingsløsningen. For Lunar rummer de 1,5 mia. kr., der er investeret til nu, investorer fra svenskere til kinesere, men også alle de store danske fonde som Novo Holding, Augustinus og Vækstfonden og helt ned til os større business angels. Det gør det lettere at blive længere i Danmark og opbygge det nordiske bankmarked, samtidig med at ekspertisen og mulighederne for at komme til nye markeder via de udenlandske fonde er enormt positiv.\nSom Sine Linderstrøm, fagleder for startups i DI, skrev i Altinget i ugen: ”Udenlandske investorers kapitalmængde og ekspertise i forhold til international skalering gør, at vi ikke kan holde på alle vækstkometerne i Danmark.” Det har hun ret i, men så langt og så længe, vi kan få internationale investorer til at komme til Danmark og agere med ”Feet on the Ground” her, får vi allerbedst deres kompetencer multipliceret. Og som beskrevet i artiklen Venturefonde kommer væltende er det, hvad der sker. Men det er vigtigt, vi selv har fonde, der kan tiltrække dem i syndikering og følge med i investeringsrunder med billetter over 100 mio. kr. til danske scaleups. Og sådanne runder har vi ifølge Vækstfonden haft hele seks af bare her i 3. kvartal. Det bliver endda lettere med de nye fire milliarder fra regeringen til accelerationskapital til fonde, som kan spænde ud over det, jeg har forsøgt at døbe den sene Udvandringens Dal. Vi vil meget hellere have udenlandsk ekspertise og kapital til Danmark og holde på danske scaleups, indtil de er nødt til – for deres vækst – at flytte helt til udlandet.\nHovedproblemet i det er ikke manglen på kapital. Hver gang Jeppe taler om Pleo’s rammebetingelser i Danmark, er det manglen på kvalificeret arbejdskraft, han betoner. Som også Sine skriver i ovennævnte artikel: ”Vi har brug for mindre bureaukrati, kortere sagsbehandlingstider og bredere mulighed for at ansætte udlændinge. Talenterne skal føle sig velkomne i Danmark, ellers bosætter de sig andre steder.”\nBørsen og vækstbørsen. Deres eller vores blinde øje?\nVi har i First North Øst-vest: Hvad siger de seneste analyser af vækstbørsen? holdt alle analyser af First North op mod hinanden. De viser uanset målemetode en samlet retlinet udvikling i kvalitet. Men også, at alt afhænger af det snit, du lægger, og lige nu er alle vækstbørser i verden præget af globalt tilbageslag og volatilitet. Børsens analyse konkluderer ikke desto mindre, at der var ”massiv underperformance”. Jo, 2/3 af alle nynoterede på Wall Street er også under noteringskursen lige nu.\nBørsens journalister Simon Kirketerp og Emil Stig Pedersen er selv meget stolte af deres dækning af Nasdaq First North. Og som jeg gennemgik i ugen, i artiklen 10 grunde til at Børsen en dag vil elske og forstå vækstaktier, skal ingen underkende dygtigheden på dagbladet Børsen. Du kan selv tjekke egen glæde over egen dækning på Simon Kirketerps LinkedIn-side. Blandt det fornuftige Simon skriver, er: ”Vi vil gerne bakke op om børsmarkedet og nye aktier med opmærksomhed. Samtidig er der brug for modspil til aggressive prissætninger og luftige forretningsmodeller”. Det, de to hedsporer måske glemmer lidt, er, at det modspil og den debat har kørt længe før, de selv startede. Du kan tjekke indlæg og kommentarer fra garvede investorer som Gregers Kronborg, Michael Moesgaard, Jesper Jarlbæk. Fra ordentlige certified advisors som Jesper Vestergaard, John Norden og Andreas Lauth Lauridsen. Fra erfarne institutionelle investorer som fx Anders Schelde, Akademikerpension og Daniel Petterson, SEB Management. Og fra en kollega som Morten W. Langer, Økonomisk Ugebrev til Michael Bak i Dansk Aktionærforening.\nDer er én lang historik for kritik og drøftelse af forkert værdisætning, institutionel validering, uafhængig analyse, daytraders, for få fri aktier og deraf følgende store udsving. Alt har været endevendt de sidste par år. Alt. Og alle deltagere (deltagere, ikke bare iagttagere) er enige: Ikke bare en vækstbørs, men den Nasdaq First North vi har, er en vigtig finansieringskanal for det danske økosystem. Man hverken skal eller behøver søge til vækstbørser i Sverige eller USA. Punktum. Og vigtigere end ord: Kvaliteten er beviseligt steget markant fra 2017-19 til 2020-2021. Jo, det skaber usikkerhed, at ikke alle har substans, at der stadig har været outliers. Ud over at en vækstbørs nu engang er baseret på superhøj risiko for både fejl og succes. Så sandheden om Simon og Emils såkaldte ”opbakning” er, at den til nu altovervejende og som samlet udtryk har gået på at finde huller i en ost, der allerede er som en god emmentaler.\nNår Simon så fortsætter ovenstående sætning med ”Og alle nye selskaber fortjener samme konsistente dækning”, bliver det næsten komisk. For det konsistente er jo fint, men kun hvis målestokken er rigtigt. Som jeg skrev tidligere i ugen, foregår det lidt, som hvis dommere i kunstskøjteløb med deres skilte skal vurdere ishockey-præstationer. For du kan ikke bare tage et sæt briller fra value-aktier og bruge dem på vækstaktier. Jeg har simpelthen demonstreret det i detaljer i forskel i outcome på de to typer værdisætning på Re-Match. Du kan selv se i First North case. Hvordan værdisætte skalerbar vækst. Det er fra dengang i september, hvor Re-Match skulle på First North Premier. Noteringen blev så, som almindeligt er, udskudt, og nu kommer den i lidt tilpasset udgave og er allerede overtegnet i bogen af institutionelle. Men Børsens aktiepanel og de to journalister bliver bare ved med deres value-aktie-vurderinger om, at prisen er for høj. Tilsat snik-snak om, at den mest potente danske aktie for spredning af grøn omstilling, Green Hydrogen Systems, er faldet i kurs, og da bestyrelsen har overlap, så dur Re-Matchs ledelse nok heller ikke. Prisen er valideret af Daniel Pettersons team på kæmpe SEB, der har endevendt hver en kommunes kunststofgræs, hver en underleverandør til fabrikken osv. i en due dilligence af en grundighed, der sjældent ses.\nMan kan kalde det kritisk journalistik, eller man kan kalde den lidt provinsiel, fordi den lader hånt om de internationale metrics og værdisætninger for vækstaktier. (Det er ikke det samme som, at SPACs og masser af noteringer i USA alle har været sunde). Det vigtige samlet er, at de value-aktie vurderingskriterier, Simon kalder konsekvente, nok nærmere set med vækstbriller er konsekvent forkerte. Og det er ikke uden konsekvens. For miljøet er i Danmark er stadig ungt og sårbart. Så det, Simon og Emil måske ser for sig som en lille intern cavlingstatuette, ser jeg som et langsigtet problem for dansk vækstkapital. Og måske også engang for et medie, der hedder Børsen – trods en af Danmarks klogeste ledelser.\nThomas ildsjæl og den nye FBV-forening for børsnoteret vækst\nThomas Black-Petersen er en iværksætter, der virkelig får ting til at ske. Han solgte sit it-firma Inspari i 2015. Sad så i det berømte tomrum efter en exit. Men i San Francisco, på race over Golden Gate, fik han den erkendelse, at han måtte springe ud. Ikke i vandet, men som business angel, lige som resten af turens DanBAN delegation. Siden har han ikke lavet andet nærmest i døgndrift. Thomas er lead i mange af 15 investeringer i startups, samt i bestyrelsen af Danish Business Angels og formand for Nordic Eyes investorboard. Nu er han standset op og har gjort sig følgende erkendelse: ”Det danske marked for ventureinvesteringer og business angel investeringer er velfungerende, ja blandt de bedste i Europa. (Mindst én mio. kr. om dagen fra BA’er til meget unge virksomheder. 10 mia. kr. i venturekapital til nu i året). Men på First North er der i år kun rejst 975 mio. kr. i 20 nye noteringer. Så alt for få vækstselskaber vælger notering frem for venturekapital, fx sammenlignet med Sverige. Det vil jeg gerne være med til at gøre bedre for Danmark.”\nSå nu har FBV, den nye Foreningen af Børsnoterede Vækstvirksomheder, roligt og stille lagt fra land. Der er folk i bestyrelsen fra de 52 noterede virksomheder og med Thomas som direktør er der allerede en meget fyldig hjemmeside med analyser og aktiviteter. Fx gå hjem møder øst og vest om, hvordan en startup bliver børsnoteret. Der er også 4 mærkesager, hvor jeg vil fremhæve den at sikre højere standard og øge professionaliseringen på vækstbørser som First North. Thomas er en sand ildsjæl, når det gælder om at forbedre økosystemet af vækstvirksomheder og for kapitalrejsninger via angels, VC’ere og børsmarkedet. Så det er ikke en sovende forening. Vi kommer til at høre meget mere, sikkert også her i spalterne.\nSteen Donners og Esben Gadsbølls grønne utålmodighed\nJeg sad i børsbygningen onsdag og hørte fremlæggelse af tredje udgave af Richard Engstrøms fyldige Impact Report for Norden i 2021 – den kan du finde på www.oneinitiative.org. Af business angels, venturefonde og family offices havde 28 % formelle nedskrevne impact-mål, og 64 % måler og beskriver bæredygtighed (social, klima) i deres portefølje. Nå, der er nok lidt positiv bias i de 85 besvarelser. Men med fælles EU-standarder vil metrics og målinger blive mere almindelige.\nJeg skulle også lige forberede mig til et for mig første møde i Det nye grønne iværksætterpanel, regeringen har nedsat med Esben Gadsbøll, BTS, som forperson. Jeg tjekkede fx det ud, jeg cirka vidste fra Danske Banks +impact, at vi kun har ca. 400 rene impact startups (1/3 af Nordens), altså startups, der i deres kerneforretning (ikke bare med en masse flag) tackler et eller flere af verdensmålene. Undervejs kom jeg forbi et LinkedIn post fra Steen Donner, DTU Science Park, med følgende udsagn: ”der er ingen grund – eller tid for den sags skyld – til at vente på, at endnu et panel kommer med en række anbefalinger engang i slutningen af 2022. Vi har travlt – både hvis vi skal gøre noget for klimaet og de grønne iværksættere.” Det er jo ret svært at være uenig med Steen i. Og det var formand Esben Gadsbøll da heller ikke. Men han forsvarede vores udvalg med, at vi faktisk fra start stimulerer ekstra grønne initiativer og har tænkt os at inddrage aktører, politikere osv. undervejs. Så slutstenen, afrapporteringen på de tre hovedområder, er faktisk det mindste af arbejdet.\nSteen pegede på tre ting: CO2-afgift. Offentlige indkøb. Og eksportstøtte. CO2-afgift er vi alle enige om, for intet er bedre end markedet til at drive omstilling. Men det er jo desværre helt op til politikerne at omlægge afgifter. I forhold til offentlige indkøb kunne det fx være fedt, hvis udvalget kunne at få lov til at gennemføre det i et par prøvekommuner. Og med hensyn til eksportstøtte for SMV’er vil det forhåbentlig blive endnu lettere, når vi næste år får én fusioneret Danmarks Investeringsfond. Men jeg tror også, vi kan bruge arbejdet til at knytte de 400 impact startups sammen, som jeg omtalte ovenfor – kald det klynger eller netværk omkring energi, fødevarer, byggeri og hvad vi nu prioriterer. Så jeg ser det egentlig ikke som et udvalg, jeg er med i. Snarere at vi har fået midler til at være et agerende netværk. Men ok, vi skal nok også lave nogle politisk indstillinger. Det er ret let, som Steen siger, for de er der langt hen. I al fald de overordnede.\nHvor utålmodige skal vi være på klimaet vegne? I Føjeton læste jeg tidligere i ugen et referat af en bog af svenske Anders Malm ”Sådan sprænger man en rørledning i luften”. Titlen er faktisk ment bogstaveligt, ligesom han mener, man bare skal ridse i lakken på SUV’er. Ud over at jeg håber, han kan skelne min Tesla X, må jeg prøve at forstå den nye woke generation. Prøve at huske mig selv som efter ’68 (halv)revolutionær. Reelt er jeg bare meget mere imponeret over svenske Nortvold, der laver skalerbare elbils-batterier, end over svenskere, der skriver bøger om at springe rørledninger i luften.\nJa, hvad ved skatteministeren om software?\nDet må Morten Bødskov selv svare på. Men cv’et peger ikke på, at indsigten er af dybere art. Det, jeg til gengæld ved, er, at ude i ministeriets styrelser ved de ikke noget. Det siger de selv frivilligt i samtaler med revisorer, når de bliver lidt presset på, hvorfor de så bare svarer nej i kontroller til at fremføre skattekredit for softwareudvikling. (I sig selv er kontrol rimeligt nok, jeg siger ikke, at der ikke også blandt startups er brådne kar og webkaruseller.) Men der er påfaldende, at Skattestyrelsen ved bedre, når mere fagvidende medarbejdere i Innovationsfonden, Vækstfonden og Markedsmodningsfonden har nikket til og udbetalt grants, lån og kapital til samme.\nJeg har i ugen fået at vide, at aktindsigt i hvor mange og hvor mange afslag, der er i kontrollen indtil nu på softwareudvikling, må vente lidt, da det er svært. Og jeg forstår godt, det ikke er letteste spørgsmål i et dataudtræk. Men de gør, hvad de kan. I virkeligheden har medarbejderne det jo også træls med den her sag. Det er dog værre at se julen i møde for de måske 10-20-50 startups, der ender med at dreje nøglen om. Læs cases med Søren og med Hans og se, om du synes, det ligefrem er en sjov situation. Ugens gode spørgsmål til Morten Bødskov i Folketinget er stillet af De radikales finansordfører Andreas Steenberg. Og jeg får lyst til at gentage det, fordi det siger det hele, mens vi venter på svar: ”Er det korrekt forstået, at på trods af en tabt afgørelse fra Landsskatteretten i maj 2021 omkring § 8 X om skattekreditordningen, så fortsætter Skattestyrelsen i flere enslydende sager med at kræve tilbagebetaling af flere års udbetalt skattekredit med den nok utilsigtede konsekvens, at mange af unge vækstvirksomheder måske unødvendigt går konkurs, da de ikke har likviditet til tilbagebetalingen og ikke har mulighed for at rejse ny investorkapital på grund af tilbagebetalingskravet fra Skattestyrelsen og som vækstvirksomhed heller ikke kan overleve i flere år uden mulighed for ny kapital?”\nBlåskjorternes julefrokost. Er dansk startupmiljø præget af sexisme?\nEr startupmiljøet præget af sexisme, spurgte jeg i februar 2020, fordi en kilde til DJØF-bladet havde oplevet, at en investor bogstavelig pressede sig ind på hendes krop på et pitch-event. Jesper Jarlbæk, DanBANs formand, kommenterede, at ”I DanBAN vil vi aldrig acceptere åbenlys sexisme i en pitch-event. Aldrig”. I slut august 2002 drejede ’alting i danske medier (…) sig så om sex, altså undtagen sex, for sex drejer sig om magt’, for nu at parafrase Oscar Wilde. For da holdt modige Sofies Linde årets tale om DR-chefen, der sagde til hende som praktikant: Hvis du ikke går med ud og sutter min pik, så fucking ødelægger jeg din karriere! Og nu er samme debat om især mandligt magtmisbrug så tilbage, fordi blåskjorterne på TV 2 havde nogenlunde samme sprogbrug og samme magtteknikker. Mindst.\nJeg indbød dengang uden held alle til at komme med historier fra økosystemet. Måske forståeligt nok, bl.a. fordi det ikke er et permanent ansættelsesforhold, men enkeltstående matching-møder – der af nogle så gerne vil forlænges til one nights stands. Og fordi de få kvinder på startup-scenen bare er seje. Eller hårdhudede, hvis de endelig tør kaste sig ud i gamet med at være founders. Vi kan kun gætte. Jeg skrev dengang her, at ” vi går ud fra, at alle organisationer nu snart har en sexisme-politik, for det tjekker vi engang i det nye år.” Det kan vi lige akkurat stadig nå! Men da Bootstrapping hverken har graver- eller telemarketinghold, kun deltidsstudenter, er det nu op til jer. Så kom fx gerne med jeres politikker på feltet til inspiration fra andre. Og når jeg tænker på hvor mange vi er på events, der går med blå skjorte og er på Dyrby og Dorphs alder, så er det måske på tide!\nDiskotekerne lukker – så åbner First North igen!\nEn julegave til verdens vækstbørser og Nasdaq First North kunne være endnu flere langsigtede investorer, der sikrede en mere stille, rolig vækst. Men halvdelen af Nordnets nye brugere i 2021 var så vidt jeg ved under 30 år, så det er vist en lige så urealistisk en drøm som 100 deltagere til fredagens julefrokost. Det giver mening til en historie Frederik Ploug, frisk partner i Keystones, fortalte mig i ugen: Da alt lukkede ned, strømmede de unge og deres opsparingskroner væk fra de dyre borde på byens diskoteker og direkte ind i den yngste og hotteste ende af aktiemarkedet: First North. Men da diskoteksdørene atter åbnede op – ja så lukkede festen pudsigt nok ned på First North. Så hvad mon det sker nu i den fornyede nedlukning af diskoteker? Det kan selvfølgelig også bare være de unge ligger hjemme efter kl. 24 og læser Børsen! Nå, næsten ingen under 40 år læser avis, så…\nAtomico og Decacorns. Det har aldrig været vildere og bedre\nOver $ 100 mia. er der pumpet ud i det europæiske økosystem i år. Det er mere end en 3-dobling i forhold til 2020! Det fremgik til Niklas Zennströms årlige stort anlagte lancering i onsdags af ”The European State of tech” . Vores startup scene outperformer Silicon Valley, var det glade hovedbudskab. Der er i Europa skabt 98 unicorns i 2021 ifølge Atomico, så der nu er 321 i alt. Og nok så sjovt, for den term har jeg ikke hørt før: ”Europe also now has 26 so-called decacorns—tech companies worth more than $10 billion—including perhaps the best known, Spotify. Impact, deep tech, decentral fintech og sundhed samt fødevarer er toptemaerne for årets investeringer. Med Pleo’s 100X værdisætning in mente kan det ikke undre nogen, at et højdepunkt i dette års rapport er europæisk fintech med den største stigning i investeringerne. Kategorien er vokset fra $9,4 mia. i 2020 til $21,7 mia. i de første ni måneder af 2021. Men alt er ikke haleluja. Kun 11 % af kapitalen investeret i virksomhederne gik til founders og ledere fra etniske minoritetsgrupper.\nUSA’s insitutionelle kan, hvor vi er gået på pension\nNår vi nu tænker på de ca. 3.800 mia. kr. almindelige danskere har i pensionskapital havde Atomico partner Tom Wehmeier også et interessant budskab i årets fremlæggelse, her citeret fra Fortune: ”While U.S. pension funds are active backers of venture capital, both in the U.S. and in Europe, their counterparts across the Atlantic have been reluctant to put much money into the asset class and, in some cases, are prohibited from doing so by their bylaws or by government regulations. European pension funds currently devote just .018% of their $3 trillion in total assets to venture capital.”Det ville have et “seismisk impact” på markedet, sagde Wehmeier, hvis bare de 0,18% blev til 1%. Jeg kender mine pensionskassedirektører. Det bliver næppe til meget på deres vagt.\nIPO, SPACs, Secondaries og alle dine exit-muligheder\nNu tror du måske, det er en dansk First North fænomen, at IPO – modsat venture – har haft et halvsløjt efterår. Det er det ikke. Som jeg skrev i onsdags, handles, ifølge Dealogic, 2/3 alle alle tech startups noteret på Wall Street til under deres udbudskurs. Der er for mange og for mange mindre seriøse noteringer, bl.a via SPAC’s. Og især slår inflationsangst, forsyningsproblemer og den genkomne pandemi hårdest mod tech vækstaktier. Men tab ikke modet. Alting vender altid tilbage. Især på vækstbørser. Og imens kan du jo forberede dig lidt, hvis du er startup eller investor i pre-seed eller seed runder. Du an få lidt læring om IPO’s, SPAC’s, Direct listing, M&A, Secondaries m.m. med denne miniguide om exits for startups.\nEr du AI-parat? Ja, det er du\nFor det sagde McKinsey allerede i 2019. Og uanset om du kan lide at høre det eller ej har McKinsey, de skarpeste knive i skuffen. Hele 75 % af store danske virksomheder eksperimenterede med AI, mens mere end 20 % af dem havde AI som en afgørende komponent i forretningsstrategien. Nu er en ny rapport, “Nordic State of AI” udkommet fra Silo AI Danmark og den når frem til det samme. 4.541 virksomheder nævner AI på deres hjemmeside, mens 849 anvender AI i kerneforretningen. Sundhedssektoren er en stærk bruger af kunstig intelligens, og af startups kan vi nikke til med Corti, Ward 24/7 m.fl. Men vi bruger AI-løsninger i alt fra markedsføring til kundeadministration, fra produktion til supply chain management. Ståle Husby, CEO i Silo AI Danmark udtaler, at ”morgendagens vindere er dem, der bygger virksomhedens R&D op omkring AI.” Det skal nok passe. I Danmark har vi 23 AI-specialiserede uddannelser med tre bachelor- og 19 kandidatgrader. Det lover da for fremtiden.\nDobbelt så mange akademikere starter ny virksomhed\nMange flere nyuddannede akademikere starter egen virksomhed sammenlignet med tidligere. Det viser nyt notat fra Tænketanken DEA. Iværksættervirksomheder med flere ejere, hvoraf mindst én har en akademisk baggrund, har den højeste overlevelsesgrad, nemlig 70%. 3 ud af 4 iværksættere starter deres virksomhed alene, men af dem er kun 54% aktive tre år efter. Nok derfor venturevirksomheder aldrig investerer i startups, der kun har en enkelt founder.\nInnofounder. 100 startups kan nu få inkubator-forløb\nInnovationsfonden lancerer en ny udgave af Innofounder, hvor intet mindre end 100 nystiftede startups om året kan få finansiering, vejledning og læring. Tidligere var der ét spor for nyligt uddannede (Graduate) og ét for tidligere startups med erhvervs- eller forskningserfaring (Experienced). De to spor er nu slået sammen, og det hele lyder lidt som paradis: Finansieringen er ca. mellem en halv og en hel mio. kr., du får fast mentor og et særligt advisory board.\nChristoffer H. Malling har stået for mange af de her forløb på Dansk Designcenter. Det gør han stadig, men nu ikke lønnet, men pr. faktura i privat regi vil jeg tænke, da hans selv er startup med Second Foundation. Christian behøver dog næppe støtte eller vejledning. Hverken en inkubator til idéudvikling eller en accelerator til at fremme væksten.\nDer findes jo meget andet end Lunar og Pleo. Lad mig se, hvad der særligt poppede op for mig i ugen:\nTradeshift. En af Danmarks engang stolte unicorns, nu decacorn, blev stiftet i 2010 af Christian Lanng, Mikkel Hippe Brun og Gert Sylvest. Tradeshift har rejst 1,3 mia. kr. hos en række amerikanske fonde. Det pikante er, at en af de nye investorer er Koch Industries. De to brødre Charles og nu afdøde David er USA’s næstrigeste familie. De er så ultalibertære, at Alex Vanopslagh, Henrik Dahl og Ole Birk-Olesen ligner venstreorienterede. Og de bruger milliarder på at få indflydelse og bevare deres olieindustri. Især er de berygtede, hvis ikke forhadte, for at støtte klimabenægtere. Jeg besøgte engang deres tænketank Cato Institute. De var super skarpe, men der var ikke det, de ikke mente skulle være privat om det så var hæren. Nå, Tradeshift er god nok.\n3Shape laver 3D-scannere til tandlæger. Og tænder er guld værd. Jeg skrev sidste fredag at værdisætning i den tender, der var for at eje bare 20 %, kunne nå op mod 30 mia. kr. Ok, 22 mia. danske kroner er godkendt. EQT, der vandt over Kirkbi og Novo Holding, har så lagt 4 mia. kr. for 20% ifølge Børsen. I hvert fald den ene stifter Tais Clausen var og er allerede godt i gang med at investere i nye startups.\nSynthesia bruger AI til at lave syntetiske videoer med avatarer som spokespersons. Det lyder måske eksotisk, men reelt betyder det, at vi alle let kan lave videoer. Jeg bemærkede Syntesia på TechCrunch for deres serie B runde på ca. 300 mio. kr, fra en masse amerikanske venturefonde og BA’er som Rene Rechtman. Givet fordi den ene founder er danske Steffen Perrild.\nRehaler. Da min bedre halvdel lider af migræne, bemærkede jeg Rehaler, der kan afhjælpe det med kuldioxid. De må være tidligt på rejsen, når de kun har hentet 6,1 mio. kr. Men der er utrolig mange dygtige Med-Tech i de her år.\nStartup Central. Jeg skrev for nogle fredage siden om brødrene Anders og Martin Bjergegaard, fra Rainmaking m.m. miljøet og deres nye venturevirksomhed. De ved i hvert fald hvad fællesskaber er for iværksættere, så de ved formentlig hvad de gør ved at investere i Startup Centrals digitale netværksplatform, der siden 2018 har hjulpet selvstændige og iværksættere.\nHeyfunding. Jeg har altid elsket deres kort over økosystemet. Måske fordi vi startede Bootstrapping for at hjælpe med at binde alle de utallige aktører på kortet sammen. Nu er Hey opkøbt af Obsidian Group, der igen er ejet af kapitalfonden Capidea på Store Kongensgade.\nMarkedet er godt – men drop julemarkedet\nDet er markedet, der især skal sikre klimaet, fx ved fortsat at billiggøre sol og vind. Men ikke alt på et marked er super bæredygtigt. Keramik fra Finland og grimme striksokker fra Polen, dakkedak-muzak og en Bratwurstgriller. Det er det ‘danske’ julemarked, ifølge Ditte Giese på Heartbeats. Så godt jeg droppede det, da jeg i ugen skulle rundt med en international bestyrelse. Dejligt med lys i mørket, men tyskinspirerede discount-julemarkeder fra Kongens Nytorv til Tivoli har intet med dansk eller nordisk jul at gøre, mener hun: ”De tyske alpehytte-papskure er bosat af polakker, rumænere, bulgarere og tyskere, som åbenbart føler, at intet siger jul som en friturestegt churro, snaskede donuts, klam sauerkraut eller tynd glühwein.”\nMen jeg kan i al fald anbefale det tøj, jeg har på fra Shaping New Tomorrow, vinderen af E&Y Entrepreneur of Year. Samt Jul på Vesterbro og det særlige revival i igen at stå i kø til test og vaccine. Mens jeg glæder mig over mit 3. skud, må du have en herlig 3. weekend i advent og glæde dig over, hvor godt det går – sådan alt i alt.


Kendt medicin kan måske hjælpe børn mod knoglebrud - Randers Netavis\nForskere fra Regionshospitalet Randers undersøger om medicin mod knogleskørhed kan give børn med spastiske lidelser stærkere knogler. Arkivfoto\n– Vi har en tese om, at zoledronat virker forebyggende mod knoglebrud, fordi medicinen har god effekt på voksne med spastisk lammelse. Vi undersøger derfor 80 børn i et klinisk lodtrækningsstudie, hvor den ene halvdel af børnene får behandling med zoledronat, og den anden halvdel får behandling med placebo-medicin, der ikke påvirker kroppen. Efter et år vil vi vurdere, om behandlingen med zoledronat har haft effekt på børnenes knogler, siger Jakob Bie Granild-Jensen.\nInden behandlingen sættes i gang, undersøger Jakob Bie Granild-Jensen og forskerteamet børnenes knoglekvalitet. Det sker i Klinik for Knogleskørhed på Aarhus Universitetshospital, hvor børnene også får checket D-vitamin, kalk, stofskifte, nyrefunktion, vækst og knogle-omsætning. Efter den første grundlæggende undersøgelse, får børnene medicin to gange med et halvt års mellemrum, og efter et år undersøges børnenes knoglekvalitet igen på Aarhus Universitetshospital.\n– Det er mit håb, at vi efter et år vil kunne se en forbedring i knoglestyrken hos de børn, der har fået zoledronat. I så fald kan det betyde, at vi har et middel, der forebygger mod knoglebrud hos børn med spastisk lammelse i fremtiden. Det vil få stor betydning for børnene og deres familier, siger Jakob Bie Granild-Jensen.


105-årigt tæppe røg ud: Stue på Vejle-gods er klar til nye tider | Vejle | vafo.dk\nPubliceret 06. juli 2018 kl. 13:30\nDen grønne stue på Tirsbæk Gods har fået nyt inventar. Efter et loppemarked på godset sidste år, er pengene fra salget gået til et nyt speciallavet tæppe til stuen. Privatfoto\nTirsbæk Gods har fået nyt interiør i den grønne stue. Penge fra et loppemarked på godset sidste år har betalt et nyt tæppe.\nVejle: En af de mange stuer på det gamle Tirsbæk Gods er blevet forskønnet med et stort speciallavet tæppe. Tæppet, der er på 50 kvadratmeter, har fået en central plads i den grønne stue, som bruges til at huse gæster til kaffe eller rundvisninger.\nPengene til tæppet stammer fra det vintage loppemarked, som godsets ejere afviklede sidste år i maj. Til loppemarkedet kunne besøgende købe ting fra godsets gemmer, blandt andet gamle gardiner, strygejern, lamper, porcelæn og større møbler.\nDengang var meningen med oprydningen også, at pengene fra salget skulle gå til et nyt tæppe, og i sidste uge kom tæppet så endelig på plads i stuen på godset.\n- Nu, hvor tæppet er på plads, er ringen og processen ligesom afsluttet, og vi er meget glade og tilfredse, siger godsejer Hans Henrik Algreen-Ussing.\nDet store tæppe vejer over 200 kilo, og defor skulle der en kran til at løfte det ind ad vinduet. Privatfoto\nDet gamle tæppe i den grønne stue var 105 år gammelt og produceret i London.\nDerfor vendte godsejeren også i første omgang blikket mod England, da det nye tæppe skulle findes, men på grund af en høj pris, endte det med at blive et dansk firma.\n- Vi fandt ud af, at vi kunne få samme produkt i Danmark for det halve af prisen, så derfor faldt valget på et tæppe fra Egetæpper i Herning. Hvis det er muligt, vælger vi også helst danske producenter, forklarer Hans Henrik Algreen-Ussing.\nMed en pris på 55.000 kroner og en vægt på 200 kilo, blev tæppet leveret i sidste uge, og en kran løftede det ind gennem et af stuens vinduer.\n- Vi har været igennem en god proces med at få designet og bestilt tæppet, og når det engang om 40-50 år skal udskiftes igen, så er det nok blevet nogle andres opgave, siger Hans Henrik Algreen-Ussing.\nGuld fra gemmerne på godsets loft


Anton Andersen: Danske Forfatterinder i det nittende hundredaar. 1896. [Side 154-181]\nBlandt hendes Fortællinger fra Halvfjerdserne anfører vi: »Billeder fra Vestkysten af Norge« (1872), »Nyere Fortællinger« (1873), »Livsbilleder« (1877) og »Herluf Nordal« (1878). Der er overalt i disse Værker den samme kendte stærke og brusende Lidenskabens Styrke, dristige Fantasi, originale Opfindsomhed og klare Selvsyn. En høj Rang i Forfatterindens Produktion indtager »Billeder fra Vestkysten af Norge«, der giver ypperlige Skildringer af norske Kulturforhold, norsk Folkeliv og norsk Natur, alt lyslevende og farverigt. Hun beskriver bl. a. Steder ogsaa Søndmør, hvor hun i over 15 Aar sad som Præstefrue, og hvor hun nøje kender alle Forhold. Vi forstaar let, at hun har gennemgaaet en streng Skole deroppe i denne »nøgne, tungsindige Natur«, der vel paa en stille Godvejrsdag kan ligge med den »bløde Farvetone omkring sig og frem for sig Stordybets mørkblaa Slette, der funkler i Solen med sine tusindfoldige Stjerneblink; men som, naar de frygtelige Nordveststorme sætter ind med rasende Snebyger, forvandles til et Kaos, hvor alt hvirvles rundt i hinanden. Og — »da pludselig slaar et Lyn ned, blændende og blaaspillende gennem det hvide Sneraak, og Tordenen ruller efter som korte, svære Drøn, uden Ekko«. Forf. er bleven stærk i denne Natur, ikke lammet eller nervøs. Man fatter, at hun »vil ej Døden, men et Liv, som flammer op med Morgenrøden«. Hun har forstaaet at se og høre, og hun ejer en Rigdom af Sagn og Fortællinger, mørke og tunge, men gribende og aandsløftende i deres dybe Inderlighed.\nDisse Billeder danner i Grunden Indledningen til de langt mere storslaaede: »Billeder fra Midnatssolens Land«, som Fru Thoresen i 2 Bind udgav 1884—86. Med beundringsværdig Dygtighed formaar hun at udrede hele det indviklede kulturhistoriske Væv, som hun her har med at gøre. Hun tumler med rent faglige Udtryk og i det hele med en Teknik, som man skulde synes, der hørte mandlig Praksis til for at beherske; hun skildrer Byernes Fremvækst eller Hensygnen med nøje Paavisning af Aarsagsforholdene, Fiskeriets Betydning og det brogede Liv, det afføder, efterviser Kulturens Vandringer, følgende dens Spor ude fra Vestkysten og Søstæderne ind ad til i Landet o. s. v. Men af langt større Værd er dog de talrige Sagn og Fortællinger, hun meddeler, alle fulde af poetisk Højhed og Skønhed, der breder sig ud over hele dette forunderlig fængslende Værk, ubetinget Fru Thoresens stolteste litterære Monument. Det er præget af en saa ungdommelig Friskhed, en saa varm Glød og Ildhu, at man næppe skulde tro, at det var et Aandsprodukt af en Kvinde over Midten af Tredserne. Hun har særlige Betingelser for at kunne skildre dette sælsomme Land, i aller egentligste Forstand et »terra incognita« for de fleste; thi hun ejer just paa sin Palet de Farver, som nødvendigt hører til for levende at bilde den paa èn Gang fængslende og truende Natur i sin sælsomme vilde Skønhed, hyllet snart i dystert Halvlys som en angstfuld Nat og snart flammende i luerødt fra Midnatssolens purpurne Strimer, lig en evig Dag! Hun kender det store Sneødes trøstesløse Stilhed, de mørke, knugende Tragters Tungsind og Højfjældets ensomme Forladthed. Og alle de tragiske Dramaer og tunge Skæbnekampe, som hører hjemme paa disse Steder, fatter hun med øm Forstaaelse. Hun gengiver, hvad hun har oplevet paa objektiv Vis uden mange Refleksioner, ofte med slaaende Troværdighed. I denne Henseende er hendes Metode fuldt moderne, ja, hun viger end ikke tilbage for Skildringen af Personer, der i Praksis lever efter Lovløshedens, den »fri Kærligheds« og Umoralitetens Principer. Ikke fordi hun har Sympati for disse Principer, men fordi hun har en ægte, dyb Medfølelse ogsaa med de forhutlede og ulykkelige Eksistenser, som Moralen kun giver sit stemplende Slag i Ansigtet, og som Samfundet forfølger med Rettens hævede Sværd. Det er denne dybe Sympati, der gør disse Historier saa stemningsstore, saa inderlig rørende, uden Stænk af Sentimentalitet. Der er Historien om »Jens Korn« og hans lykkelige Stævnemøder med sin elskede, der til sidst brændes som Heks, eller den saa menneskeligt sete Skitse om »Lasse Paal og Anche«, der i deres usle Tilværelse elsker hinanden. Han stjæler, og de straffes med at staa i Halsjærnet ved Kirken 3 Søndage i Rad, hvorefter de bliver udviste af den usle »Jordgamme«, i hvilken de dog har levet saa gode og lykkelige Dage med hinanden. Om Vinteren bor de under et Baadhvælv; men de vidste og følte, at de havde været lykkelige, »og naar to i Trofasthed ved det med hinanden, kan derpaa leves godt og længe«. Anche føder imidlertid et Barn, som dør under Mørketiden, og Lasse begraver det i »Fjæren«. Barnet var udøbt, og Forældrene dømmes nu til at staa i Fjæren ved to Søers Fald, hvad der bliver den stakkels Anches Bane. Ypperlig er ogsaa Kærlighedshistorien mellem Kommandanten paa Vardøhus og hans Tjenestepige Ragna; ligeledes de meddelte Træk om Læstadianismen og den ligefrem vanvittige Retning, Opvækkelsen tog i Kautokejno i norsk Lapmark. Fru Thoresen har været helt mod Nord og besøgt Nordkap. »Det er et gribende Syn,« siger hun, »at have Kæmpen foran sig med Snekaaben om de brede Skuldre og den truende Pande vendt mod Havet«. Overalt finder hun Stof til Fortælling. Stundom har hun kun haft nogle faa Træk at holde sig til, et blot og bart Sagnskelet, der lader Tanken frit Spillerum. Men hendes livlige Fantasi skaber deraf de mest levende Billeder. Vil man have et Eksempel paa, hvor gennemførte de enkelte Karakterskildringer er, selv i disse korte Skitser, da læse man den fortræffelige Fortælling om »Aron Thams«, den stolte, stærke og selvgode Købmand, som tvinger alt i Knæ under sin haarde Vilje, den han ustandselig sætter igjennem, ligesom muntrende sig selv med sit evindeligt gentagne: »Igen, igen!« indtil han en Dag selv sættes i Knæ og standses i Fremfarten. Dog er det ikke blot for Menneskets Nød og Lidelser, at Forfatterinden har et altid aabent Hjerte; ogsaa Dyrene føler hun for med barmhjertigt Sind. Hvor gribende har hun ikke i faa Linier fortalt os om de sultefødte Høveders Kval i de fattige Egne: »De begynder med at udstøde gennemtrængende Brøl, og de ender med hin uudsigelige Klagen, hvor de beder for sig«. Som bekendt dør mange Dyr af Sult om Vinteren, fordi Beboerne ikke kan skaffe tilstrækkeligt Foder. Fru Thoresen har Æren af at have indført i Litteraturen Udtrykket »Midnatssolens Land«, der siden er blevet almindeligt i Folkemunde. Tidligere hed det simpelthen »Finmarken« og »Nordlands-Finmarken«.\nVender vi nu tilbage til Pseudonymet »Elisabeth Martens« (S. 109) eller\nFrøken Louise Bjørnsen\ner det straks klart, at Realismens Frembrud ikke har haft nogen afgørende Betydning for hendes videre Udvikling. Og dog tager vi næppe fejl, naar vi formoder, at det er denne Kunstretnings Fordring til Virkelighedsskildring, hun paa sin Maade har honoreret i den store Fortælling »Sangerinden« (1876). Den er et Forsøg paa at præsentere Personer lige fra Gaden. Forfatterinden følger sin »Heltinde«, den unge Sangerinde, gennem Fristelser og Farer, gennem Syndens og Lastens slibrige Egne, blandt slette og raa Individer. Men hun udmaler intet med Behag, saaledes som det sker hos mange moderne, særlig franske Forfattere: Zola, Maupassant, Richepin, Baudelaire, der, om end store Kunstnere, ikke har forstaaet at forene det æstetiske med det etiske, men med Velbehag taler om sanselig Nyden ud fra egen Erfaring til ubodelig Skade for mangen ungdommelig Læser. Hendes egen Sjæls Renhed virker som den stille, styrkende Magt i denne Bog og maner til Kamp for alt, hvad der er ædelt i Menneskenaturen. Helt ægte og virkelighedstro er disse Skildringer nu vistnok næppe; men der er en ærlig Stræben efter at komme det virkelige saa nær som muligt, uden dog at vige ud fra Skønhedens og den fine kvindelige Blufærdigheds strenge Fordringer.\nHendes senere Bøger: »Fra Fortid og Nutid« (1878), »Skibladner« (1883) og »Lyse og mørke Billeder« (1887) er atter førte helt ind i den romantisk-idealistiske Retnings Spor, og er i det hele lidt mattere af Lød. Den første indeholder en Del Smaafortællinger, af hvilke »Et Hus i Villakvarteret« ubetinget staar højst, men ogsaa i flere af de andre er der fin og køn Stemning. Trods en Del Naivitet er der saaledes noget tiltalende i den livligt skrevne »Skibladner«, hvorimod Forfatterinden ubetinget har været mindre heldig i »Lyse og mørke Billeder«, der ganske vist ikke savner Stemning af Erotik og Hjemlivspoesi, men hvis Repliker er alt andet end naturlige, og hvis Handling i betænkelig Grad savner Sandsynlighedens Præg. Da er hendes næste Bog: »To Søstre« (1890) af større Værdi, særlig naar man betænker, at den er forfattet af en 66-aarig Dame. Vi maa heller ikke her vente at finde moderne Kunstform eller Sprog. Frøken Bjørnsen er bleven tro mod sig selv, hun skriver, som hun nu engang finder det naturligt, et tilvant Sprog, der passer godt til den gammeldags Tone af Hygge, der er over hendes Bøger. Hun laaner ikke og efteraber ikke andres Manér, man faar tage hende, som hun er. Sujettet i »To Søstre« er vel langt fra nyt, men Behandlingen deraf er mere moderne end i de fleste af hendes tidligere Fortællinger. Hun bygger paa Minder fra Krigen 1848 og skildrer ikke uden Dygtighed Livet i en sønderjydsk Præstegaard, hvor en Præst af den ægte Studerekammertype, en sløv og magelig Frue, samt de to flinke Døtre, Marie og Rinda, er Hovedfigurerne. Den elskelige, altopofrende Marie er den, der ene maa drage det hele Læs i Hjemmet, ja, endog være Opdragerinde for sine to yngre Brødre, der er Frugten af Præstens Ægteskab med den magelige Frue, der nemlig er hans anden Hustru. Den unge, smukke Løjtnant, Kammerjunker Bergvaldt, der indkvarteres i Præstegaarden, forelsker sig i Rinda, mens hun endnu er ganske ung. Hun imødekommer ham, og da de senere hen mødes, fortsætter han Forholdet til hende, og hun, der er af et varmt, lidenskabeligt Temperament og efter sin afdøde Moder har sydlandsk Blod i Aaren, hengiver sig helt til ham. Uheldigvis er han bundet af et ældre Løfte til en adelig Kusine, der er Arving til et Gods. Endelig rejser Bergvaldt til Udlandet, hvor Kusinen og hendes Fader — den gamle Onkel, der saa meget ønsker denne Forbindelse — opholder sig. Nu vil han bryde et Baand, som hindrer hans Lykke og vende hjem for at ægte Rinda, hvis Uskyld han har krænket. Det trækker imidlertid i Langdrag med Tilbagekomsten, Rinda tvivler om Ægtheden af hans Kærlighed. Et Brev, han har sendt hende, naa'r hende ikke i rette Tid. Hun vandrer til hans Garnisonsby for at indhente Oplysninger om ham, men lades fremdeles i Uvished. Hun gennemlever derefter paa Hjemvejen en frygtelig Nat i Kamp, Tvivl og Skam, indtil hun i sin Svagheds Tilstand, der dog hidtil har været skjult for alle, synker sammen paa Vejen. Søsteren, der elsker hende højt, opsøger hende og fører hende hjem; men da Rinda er bleven alene paa sit Kammer, tager hun Gift og findes om Morgenen død. Lægen dækker derover ved at angive et Hjerteslag som Dødsaarsag, men Maries aarvaagne Øje har opdaget den rette Sammenhæng; det hele staar med èt klart for hende, og alene bærer hun nu paa den sørgelige Hemmelighed. Dagen efter ankommer Bergvaldt, og Mødet mellem ham og Marie ved Rindas Lig er skildret med varm Følelse og stor Stemning. Sluttelig falder der et roligere Lys over det noget mørke Livsbillede. Der kan indvendes meget mod Bogen fra et kunstnerisk Synspunkt, men Forfatterinden opnaar, hvad hun har tilsigtet: at stemme og røre Læseren, og mange vil vistnok være tilfredse hermed.\nDer er altid i Frøken Bjørnsens Arbejder et Indhold, som giver dem Værd; de ere skrevne ud fra et mildt og poetisk Sind og fra et Hjerte, der tidligt har bøjet sig mod de tre gamle Idealer: det gode, det sande og det skønne. Særlig produktiv har Forfatterinden ikke været, og just det har været hendes Held; des mere af Friskhed og Varme har hun kunnet sætte ind paa det, hun ydede, naar hun havde noget paa Hjerte at meddele af. I mange Aar har hun boet i København, og i næsten en Menneskealder delte hun alt, Sorger og Glæder, med en kær og trofast Veninde, der i yngre Dage gav hende Mod til at skrive. Efter at have mistet sin Moder, tog Frøken Bjørnsen i Huset hos denne Veninde, der som Officersfrue boede i København, og efter hendes Død deler hun fremdeles Hjem med en Datter af Veninden. Den gamle Forfatterinde har ikke haft mange Strenge paa sin Lyre og ikke stærke Toner til sin Raadighed, men hun har afvundet dem rene og milde Klange. Hendes faste Typer er de unge, stille, elskværdige, huslige, opofrende og sindsrolige Kvinder, saaledes som hun har tegnet Anna i »Hvad er Livet?« Det er denne unge Pige, som gaar igen i hendes senere Bøger lige til Marie i »To Søstre«. Frøken Bjørnsen er Hyggelighedens særlige Fortolker, det stille, rolige Hjemlivs Skildrer. Selv hører hun til de stille Eksistenser, hvis dybeste Værd egentlig kun kendes og fuldt skattes af den snævrere Kreds. Hun tegner et Sted et Interiør med disse Ord: »Dagligstuen var rummelig og velmøbleret. Hygge og Tryghed ligesom strømmede ud fra den store Hjørnesofa og de rolige Siddepladser, Lunhed fra de tykke Tæpper og de tunge Gardiner, og det første Indtryk var: her er godt at være.« I disse Ord har hun i Grunden givet et Billede af sit eget lune, hyggelige Hjem, hvor hun endnu færdes rask og rørig omkring, trods de 72 Aar. Endnu er hun i sjælden Grad aandslivlig og sysler snart med sin Husgerning, snart ved sin snurrende Rok, snart ved sit kære Skrivebord; og trindt omkring fra er venlige Ord og Tak strømmet ind til hende for, hvad hun har udrettet ved det sidste.\nOven for (S. 126) er givet de ydre Rids af Pseudonymet »Iver Ring«'s Liv. Hun er altsaa Søster til de 2 sidst nævnte Damer, og hedder:\nDen største Del af Halvfjerdserne skrev hun mest til forskellige Ugeblade, navnlig da »Illustreret Tid.« og »Skandinavisk Folkemagasin«. Dog udkom »To Fortællinger« allerede 1872, og 1878 fulgte »Fortællinger«. De første vandt meget Bifald og udkom snart i 2det Oplag. Allerede i disse første Begynderarbejder har Forfatterinden taget sit bestemte Stade, det lidt gammeldags romantisk-idealistiske, der alt den Gang var i Hovedsagen erklæret for overvundet. Hendes Personer er fattige paa dette friskt sprudlende, virkeligt røde og varme Menneskeblod, de er lidet virkelige og skildrede paa Grundlag af et næsten barnligt Sjælestudie. Fra først af var det norske Typer paa norsk Skueplads, hun førte frem, og med fornorsket Sprog. Navnlig »Fortællinger« (1878) er karakteristiske for Fru Mechlenburg. I den første, »Ørnereden«, samler Interessen sig om de to elskende: Helga og Halvdan. Hun vil ikke danse første Dans med ham ved et Gilde, med mindre han vil hente hende en Ørneunge ned fra Fjældets Tind ovre paa en vild og øde Klippeø. For at føje dette Kvindelune udsætter han sig for at knække Halsen, men udfører dristigt sit farefulde Hverv. Efter at have »stelt« med Ungen i nogle Dage, bringer hun den selv med Livsfare tilbage til Reden, reddes fra den bratte Klippe af Halvdan og bliver naturligvis hans. I den næste, »Bygdebarnet«, følger Forf. nænsomt og deltagende et Hittebarn (som opfostres af »Bygden«) gennem trange Timer, mange Krænkelser og Ydmygelser til en lykkelig Havn. I denne lille Bog har vi Forfatterinden helt og fuldt med Fortrin og Mangler. Hun har en lidt for levende Fantasi, skriver et blegt og temmelig upersonligt Sprog og giver Karakterer af ringe psykologisk Dybde. Men hun har Kompositionsevne, forstaar at skildre det menneskelige Hjertes Kampe, der overalt stilner af til Fred og ærefuld Sejr, og hun har et lyst og mildt Syn paa Tilværelsen, en varm og alvorsfuld Følelse, der gennemgaaende paavirker Læserne sympatetisk.\nDet er en lang Række af Fortællinger, der til Dato foreligger fra Fru Mechlenburgs Haand. Vi nævner: »Fjældblomster« (1880), »I Tidens Løb« (1881), »Kløverbladet« (1882), »Et Løfte« (1883), »I Høst« (1883), »Gamle Minder« (1885), »Bregner« (1887), »Skibbrud« (1889), »Kamp« (1891), og »Ungdom« (1893). Man studser lidt ved denne Masseproduktion og spørger uvilkaarligt: Er Forfatterindens Talent ogsaa frodigt nok, hendes hele Personlighed dyb og rig nok, til at give alt dette Kraft og Liv? Svaret maa afgjort blive et Nej. Og dog har hun forstaaet at samle sig en Kreds af Læsere, der er blevne trofaste imod hende. Hun anvender kun smaa Midler, virker paa en egen stilfærdig Maade og sætter ingen stærke Kræfter i Bevægelse. Hendes Emner er kun lidet aktuelle, og ikke tager hun Parti i Døgnets Strid. Men der er endnu trindt omkring i Landet en betydelig Kreds af Læsere, som ynder et saadant Forfatterskab. De søger ikke dybe Skatte i hendes Bøger, de ønsker ikke moderne, trøstesløse Skildringer, men venter Fred og Forsoning; og skønt Fru Mechlenburg paa mange Steder giver endog gode Indblik i Menneskehjertets oprivende Kampe, som t. Eks. i Fortællingerne: »I Høst«, saa kan man være vis paa, at det bestandig ender som en solglad Aften efter en bygestreng Dag. Og da hendes Billeder tillige bestandig males paa en religiøs Baggrund, virker hendes forskellige Arbejder som en stemningsfuld hjemlig Melodi, lidt spinkel og uden mange Variationer. Meget muligt, at man har hørt den før, eller en anden, som ligner den; ligefuldt fylder den ens Øre og Sind med velgørende og milde Klange. Men en saadan lille, noget enstonig Folkemelodi vil derimod tabe sit Værd, naar Kritikeren ex professo tager sig for at opløse Akkorderne og undersøge, om de nu ogsaa alle Vegne er efter de strenge kontrapunktiske Love. Fru Mechlenburg hører da ogsaa til de Forfatterinder, hvem Kritikken aldrig har vendt sine skarpe Vaaben imod, vistnok fordi der i hendes noble og bundsande Personlighed er noget eget kvindeligt og fint, der ligesom afvæbner Kritikken.\nSelv har hun haft sin Del af et Livs Kampe og Sorger; men derigennem er hendes Sjæl blevet lutret, og hun har lært at se med Mildhed paa andre. »Det er ingen Sag at være god og ædelmodige,« siger hun, »naar Lykken følger i vort Fodspor«. Men hun ved ogsaa, at lykken har sin Fare. »Lykken opelsker Egoismen; man kommer saa let til at mene, Solen kun er til for vor Skyld. Vi forpupper os i Medgang, saa andres Sorg og Smerte først skal bryde Hylsteret for at naa os.«\nEn Del af Fru Mechlenburgs Bøger er gaaede over i andre Litteraturer, navnlig oversatte paa Svensk.\nhavde, som tidligere nævnt (S. 129), tilbragt sin Barndom og Ungdom i et udmærket Hjem, hvor Datidens kunstneriske og litterære Verden samledes. Skønt hun er en særdeles livlig Natur, var der dog i Ungdommen ligesom noget forpuppet ved hende. Hun havde vel bande Lyst og Trang til at kaste Puppen, men hun kunde ikke, og det rigtig glade og lystige Pigeliv har hun aldrig kendt, skønt Hjemmet bød paa megen Selskabelighed og Morskab. Hun syntes alvorlig og dybsindig af Karakter og elskede væsentligst litterære Sysler. Meget tidlig vaktes hendes Fædrelandskærlighed, der efter Krigen 64 gjorde hende saa bitter mod Tyskerne, at hun ikke var at formaa til at besøge deres Land. Ja, da hun engang paa Gennemrejse til sacksisk Schweitz passerede Berlin, blev hun i flere Timer siddende paa Stationen for ikke at se de tyske Pikkelhuer. 1871 ægtede hun Grosserer Eegholm, og der forløb nu en Del Aar, i hvilke hun ganske opgav litterær Virksomhed for alene at hellige sig sine Pligter som Hustru og Husmoder; hun deltog meget i Selskabslivet og foretog hvert Aar Rejser til Udlandet. Hun havde imidlertid søgt at udvikle sin Aand og sine Erfaringer; egentlig moden Kvinde blev hun først i sit Ægteskab, og der var meget at indhente fra det drømmende, indadvendte Ungdomsliv. Efter 22 Aars Hvil fremkom 1888 hendes Bog: »I det norske Lysthus«. Forfatterinden viser sig her som en fuldblods Idealist og Romantiker. Det var den litterære Radikalisme, der havde kaldt hende frem; hun mente sig kaldet til at værne om Idealer, som krænkedes. Bogen er livlig skrevet, og det ses klart, at Forf. forholder sig yderst skeptisk over for den moderne Litteratur. Det kommer ikke an paa et Navn, mener hun, men paa et Indhold. Redaktøren af »Fremtiden« ønsker kun Bidrag fra Mænd med Navn og vrager overlegent en indleveret Damenovelle; derimod modtager han med Tak og Begejstring et Bidrag fra en højt anset Professor, og saa er det netop den forsmaaede Dame-Julenovelle, som denne har faaet i Hænde, og i Betragtning af dens Værd indsmugler under sin Avtoritet; og han siger til Redaktøren: »Følg med Strømmen, naar det ikke kan være anderledes, men lad den ikke drive Dem videre, end at De altid kan naa Land; hold altid Veje aabne, at det gode, det rene, det ophøjede kan slippe ind, naar der er Chance . . . Saa stil Dem da ikke hæmmende mod det ny, der maa komme, tidligt eller sent, stop ikke Kanalerne, bort med Mudderet — og hold Ideens Fane i det mindste gemt herinde« (i Brystet). Forfatterinden er konservativ, men ikke stillestaaende, hun hylder Fremgang og Reformer i enhver god Retning; hun støtter Kvindesagen, men holdende sig til Middelvejen, frygter hun dens yderliggaaende Konsekvenser. Hun er Modstander af »Hvad vi vil-Kvinderne« og af de lærde, meget studerende unge Damer. Hun vil, at Døtrene i Familierne først og fremmest skal være »rigtig naturlige, sande, sunde, levende Mennesker«, de skal være »unge Piger, nyde deres Ungdom, se paa Livet — være glade og friske«. De samme Strenge spilles der paa ogsaa i de senere Bøger: »Ebbe og Flod« (1893) og »Smaa Kanaler« (1894). Førstnævnte er en rigere Bog end »I det norske Lysthus«. Man faar Indtryk af, at Forfatterinden har en levende Kærlighed til Naturen, som hun skildrer poetisk forstaaende, og hun evner ogsaa at tegne menneskelige Karakterer, om end noget ensidigt. Hun skildrer dem nemlig ikke efter psykologiske Undersøgelser, men ud fra sin egen Individualitet. Bogen byder paa 2 Typer: Den studerte, uelskværdige og udeltagende Eva og den huslige, omsorgsfulde og rare Edith. Eva er gennem Studielivet bleven kritisk, kold, stolt og ukærlig. Hun forbitrer Livet for Moderen, Søsteren og den fortræffelige Kandidat, der elsker hende, Hr. Hoyer, som lige har taget sin Eksamen med Udmærkelse. Han bryder omsider med hende og vinder den huslig hyggelige Edith. For øvrigt tror vi ikke, at Eva med sine Evner og Tilbøjeligheder tabte noget ved at miste denne i en sjælden Grad »huslige« og blødsødne Kandidat, der trods sin store Eksamen alene lægger for Dagen, at han er sin Moders kære Søn, men ikke ved en eneste Replik leverer Bevis for, at han har fortjent sit egregie. Han synes netop som skabt for Edith. Eva skuffes siden bitterligt i alle Retninger og kommer som en skibbruden til sidst i Huset hos en ualmindelig fint dannet og ædel Læge, der er næsten for sympatetisk skildret. Han bringer hende lidt efter lidt til at indse, at Studierne ikke har gjort hende til et virkelig alsidig dannet Menneske. Hun ender omsider som den fortræffelige Læges fortræffelige Hustru, og for saa vidt toner jo alt i skøn Harmoni. Figuren Oluffa er blot et mere udartet og temmelig frastødende Eksemplar af Eva-Typen og vistnok lavet »för tilfället«. Der vanker mange drøje Skoser til de rygende, drikkende og mandfolkeagtige Kvindestudenter! Alt i alt er der en ikke ringe Energi i Bogen, Forfatterinden vil noget, har Mod til at sige det, og har et Maal at stille de unge Piger for Øje. Det er utvivlsomt hendes betydeligste Arbejde. »Smaa Kanaler« er ikke fuldt saa godt lykkedes. Den har til Hovedfigur en ung Pige, som har vage, ubestemte Længsler, en uklar Higen mod det ny i Tiden, det, der muligt kan skænke hende den aandelige Frihed, hun endnu ikke kender. Hun forelsker sig i en moderne Litteratus, Repræsentant for alle radikale Nyideer: den fri Tanke, den fri Kærlighed o. s. v. Denne, Hr. Buntzen, hedder han, paavirker den unge Piges Broder saaledes, at denne forfatter en Bog, der slaar kraftigt til Lyd for alle frivole Anskuelser. Dette strider i Grunden mod hans egen inderste Overbevisning, men han gør det for at vinde Navn og Anseelse gennem den moderne Klike, der samler sig om Buntzen. »Man merkt die Absicht«! Den stortalende Fører er imidlertid kun en ganske simpel Forfører og i Grunden blottet for Aand og Overlegenhed. I rette Tid reddes dog Doris, den unge Pige, af en fra Amerika hjemkommen Onkel. Men det er utroligt, at Pigebarnet har kunnet lade sig imponere af Buntzens Talemaader, thi han er en overmaade flad Personlighed. I det hele lykkes det ikke rigtig Fru Eegholm at vække vor stigende Opmærksomhed for Personerne i denne Bog, der desaarsag kun efterlader et svagt Indtryk. De 3 nævnte Bøger har alle en tydelig Tendens, der næppe har været til Gavn for Poesien i dem. Forfatterinden har paa en Maade kastet sig ind i Dagens Strid, og hun har ført sit Vaaben og hejst sit Banner med den Kraft, hun som Kvinde ejer. Hendes Hug har dog næppe gjort synderlig Virkning, men hun har vist, at hun har Mod og Energi. I flere Aar har hun udfoldet en betydelig journalistisk Virksomhed, der i sin Helhed nærmest har været rettet mod Radikalismen. Det ligger uden for vor Plan her at komme nærmere ind paa denne, ganske vist ikke mindst betydelige Del af hendes Virksomhed. Særlig har hun været knyttet til »Avisen«, men ogsaa i »Nationaltid.«, »Berlingske Tid.«, »Nordslesvigsk Søndagsbl.«, »Aaret rundt« o. s. v. vil man finde mange Artikler, Smaaskitser og Rejsebreve fra hendes flittige Pen. Ogsaa »Dyrevennen« har hun været en varm og virksom Støtte, ligesom hun jævnlig har ladet høre fra sig i »Børnenes Julegave«, »Ny illustr. Tid.« o. fl. Som Journalist har hun mest benyttet Mærket »C. E.« Hele denne Virksomhed ligger vistnok særlig godt for hende. Hendes ildfulde Natur, omfattende Litteraturkendskab, talrige Rejser, udstrakte Bekendtskab og store Erfaring giver hende adskillige gode Betingelser. Fra 1890 er en stor Del af hendes Fortællinger og Skitser blevne oversatte til tyske Blade ved Fru Mathilde Mann, navnlig til »Die Post«, »Hamburger-Fremdenblatt« o. fl., ligesom hendes Bog »Ebbe og Flod« blev oversat 1894 under Titelen: »Ebbe und Flut«.


Rom har en gennemsnits temperatur på 15,7 grader målt på hele året (Danmark 7,9 grader). De varmeste måneder er juli og august hvor maksimumtemperaturen ligger på 31 grader. I de koldeste måneder kommer temperaturen ikke under 3 grader.\nItalien kan deles op i seks klimatiske regioner, der afspejler, at der er tale om et stort land med vidt forskellige, naturlige forhold. De seks klimazoner er Alperne, Po-sletten, Adriaterhavskysten, Liguria-Kysten langs\ndet Tyrrenske hav, Appenninerne og Middelhavskysten. Det nordlige Italien med Alperne og Po sletten har tempereret klima, mens resten af Italien ligger i den subtropiske klimazone. Bjergområderne i Norditalien har lange, kolde og tørre vintre, mens Po sletten lidt længere mod syd, har relativt korte og milde vintre. På selve Apperninerhalvøen, og øerne Sicilien og Sardinien er der middelhavsklima med relativ megen nedbør mod nord og mindre mod syd. Her er klimaet mere varmt og tørt end i resten af landet. Sommeren er varm og tør i midten af landet, mens luftfugtigheden er lidt højere ved kysterne. Om sommeren skal man regne med temperaturer omkring 25-30 grader. Om foråret og om efteråret ligger temperaturerne typisk mellem 15 og 20 grader.\nLæs om geografien i Italien\nFind inspiration til hvor i Italien du skal købe bolig


Anmeldelse: Safe Space, Future V (Teater V) - Ungt Teaterblod\nOn - 1. juni 2020\nEn solrig torsdag aften sætter jeg mig tilrette ved min computer ved en 20-tiden. Ikke bare for at se endnu et afsnit af min nye yndlingsserie på Netflix, men for i stedet at se premieren på et nyt og spændende digidrama, Safe Space, af Future V, og så endda live på Zoom. Stille og roligt kan jeg se flere og flere logge på og blive en del af streamen. Der bliver skrevet frem og tilbage i chatroomet, og sendt klapsalver og thumbs up hen over skærmen.\nKlokken 20.00 går forestillingen i gang. Her sidder den 23-årige Ene foran sit webcam på sin computer, og starter sin livestream, som hun plejer. Denne aften har hun dog valgt et lukket forum, hvor seerne skal have adgang for at kunne se hendes livestream. Hun har nemlig tænkt sig at fortælle sine seere om et underligt fund, som hun har gjort sig i sin postkasse. Pludseligt bliver det gjort klart, at Ene ikke er den eneste der har fundet noget underligt i sin postkasse. Og så ruller dramaet bare derudaf.\nFilippa Suenson, der spiller Ene, starter ud med at fortælle meget beskrivende og detaljeret om sine oplevelser fra det sidste stykke tid. Jeg bliver desværre ikke helt solgt fra start, det er som om, at ordvalget ikke helt passer ind hos hende. På en eller anden måde lyder det næsten for indøvet, som om Ene ikke lige er kommet i tanke om disse beskrivelser, som hun deler med sit udvalgte publikum. Jeg vil dog trække disse ord tilbage, så snart Filippa Suenson viser Enes vrede side frem. Filippa Suenson formår virkeligt at komme helt ind under huden på mig. Det er tydeligt at mærke, at Ene har noget på hjerte, og at hun er helt igennem sønderknust.\nEn anden af skuespillerne jeg gerne vil fremhæve, er Mathias Bøgelund, der spiller Luka. Han virker helt igennem oprigtig, uanset om han lettere irriteret prøver at berolige Alma gennem livestreamen, eller når han næsten helt forelsket og bekymret ringer til Enes telefonsvarer, for at få fat på hende. Når han fortæller Asta om den dag på fritidshjemmet, hvor han som barn havde en stirre-konkurrence med Ene, er det næsten som om, at jeg selv overværer deres stirre-konkurrence. Denne historie fortæller Mathias Bøgelund meget livligt, og her er det tydeligt at mærke, at Luka elsker dette minde, han har sammen med Ene.\nSelve scenografien er sparsom, da publikum kun ser 2 værelser i 2 forskellige lejligheder, henholdsvis Enes og Almas. Derudover ser publikum også Luka ude på gaden foran Enes lejlighed og i hendes opgang. Eftersom forestillingen er en livestream, er det helt naturligt, at publikum kun ser disse rum. Det er ikke nødvendigt, at der er fokus på senografien, eftersom det er personen der afholder livestreamen, der er relevant i denne sammenhæng.\nSafe Space er inspireret af den true crime-bølge, der er oppe lige for tiden. Og det synes jeg også, er til at mærke. Undervejs i hele forestillingen sidder jeg og venter på det næste spor, så jeg kan opklare mysteriet, i takt med at historien udvikler sig. Det er nøjagtigt den samme følelse, jeg sidder med, når jeg en gang imellem sidder fordybet i noget andet, der er true crime relateret. Det bekræfter mig derfor i, at der bliver ramt plet med selve historien\nFuture V er Teater V’s virtuelle teater, hvor de præsenterer liv-forestillinger digitalt. Her er tale om digi-dramaer, hvor publikum har mulighed for at reagere på forestillingen, næsten som de plejer, nemlig ved hjælp af chatfunktionen og emojies. Jeg synes det er et godt initiativ, især fordi disse live-forestillinger er relevante lige nu. Selvom historien ikke nødvendigvis afspejler den situation vi står i netop nu, så er forestillingens temaer og formidling utrolig relevant. Teatrene bliver nødt til at tænke i nye baner, og her har Future V i hvert fald ramt plet. Jeg vil i hvert fald anbefale at holde øje med Future V’s fremtidige projekter.\nSpilleperiode: 28. maj-6. juni 2020\nSet den 28. maj 2020\nMedvirkende: Filippa Suenson, Lucia Vinde Dirchsen, Mathias Bøgelund, Theresa Hedelund og Mette Maria Ahrenkiel\nDramaturg: Emil H. Christiansen\nVideotekniker: Søren Knud Christensen og Alex Christoffer Rasmussen


Strandhus - Sommerhus M22004 Kongsnæs, Kongsnæs\nFlot og moderne fritidshus i dejligt område og tæt på vandet\n885 m² grund\nDette dejlige sommerhus på 75 kvadratmeter ligger i Kongsnæs tæt ved Stubbekøbing. Velindrettet køkken og en stor lys stue med et stort spisebord, sovesofa, lænestole, tv og brændeovn. Fra stuen panoramaudsigt mod syd. Soveværelse med stor dobbeltseng og skabe. Soveværelse med køjeseng (til voksne) og skabe. Desuden et stort badeværelse med wc, brusekabine og vask samt et ekstra gæstetoilet. Entré/gang med vaskemaskine og skabe. Hems med madrasser, hvor børnene kan hygge sig.\nDelvist overdækket træterrasse ved sydgavlen af huset, stor græsplæne med masser af plads til boldspil og leg.\nSommerhuset ligger i et roligt sommerhusområde få kilometer fra Stubbekøbing by og tæt på Grønsund, der adskiller Falster fra Bogø og Møn. Området er et fantastisk sted for naturelskere, hvad enten vejrguderne byder på sol og varme eller frisk vind fra øst. Der er gode muligheder for badning ved børnevenlig strand, vandre- og cykelture (cykelruten Falster Rundt snor sig lige forbi), fiskeri, fuglekiggeri, sejlture med træfærgen Ida og almindelig afslapning. Der er 11 km til Østersøen med den lille havn i Hesnæs, der er omkranset af brede strande og skove.


Wahoo KICKR Core Hometrainer – Bikestore Bings\nKategorier / Wahoo KICKR Core ...\n** PRISEN GÆLDER KUN AFHENTNING I VORES BUTIK I HØJBJERG **\nVi har kassetter på lager, så du kan komme helt i mål med dit setup!\nDen essentielle funktionalitet fra Wahoos topmodel, KICKR er til stede i deres Core model. Modellen er lydsvag, nem at sætte op og alsidig i daglig brug. Den kan klare op til 1800 watt, så du mangler ikke modstand.\nDirect Drive teknologien giver en super lækker cykeloplevelse der kommer meget tæt på virkeligheden.\nDen er selvfølgelig kompatibel med de gængse platforme som Zwift, Trainer road mm.\nLink til test af KICKR Core på Bikeradar Klik her!\nLink til test af KICKR Core på Zwift insider: Klik her!\nindoor af Wahoo\nTilbudspris 4.495,00 DKK Vejledende pris 5.999,00 DKK


Restaurant i over 100 meters højde kan være på vej i Aarhus Ø - Smag Aarhus\nEt højhus med restaurant i over 100 meters højde skal måske bygges på Aarhus Ø.\nEn restaurant i over 100 meters højde kan blive en realitet på spidsen af Aarhus Ø. Politikerne skal i denne uge tage stilling til salget af arealet, og her vil anbefalingen ifølge JP Aarhus være, at kommunens valg falder på et projekt fra Anpartsselskabet Lighthouse United. Projektet indebærer et højhus med egen rooftop-restaurant.\n“Jeg ser det som min arv til Aarhus. Højhuset bliver 128 meter og faktisk Danmarks højeste bygning. Der bliver mange aktiviteter og øverst oppe kommer en restaurant og en udkigsplatform, som alle kan komme op i,” siger Kim Herforth Nielsen, arkitekt og partner i arktikektfirmaet 3XN, til JP Aarhus.\n110 meter højt byggeri\nI udbudsmaterialet for arealet er der en række krav fra Aarhus Kommune. Vartegnet i spidsen af Aarhus Ø skal blandt andet være et mindst 110 meter højt boligbyggeri, og der skal opføres minimum 35.000 etagekvadrameter, skriver JP Aarhus.\nI givet fald bliver restauranten Aarhus’ første deciderede rooftop-restaurant. København har flere af slagsen, eksempelvis restauranten Alberto K i 20. etages højde, men i Aarhus er det nærmeste, vi kommer, Aros Food Hall i toppen af kunstmuseet af samme navn.\nMed i Anpartsselskabet Lighthouse United er også rigmanden Claus Hommelhoff. Det fremgår ikke, hvornår højhuset kan stå færdigt.