Er det gået din næse forbi? Nu kan københavnerne sortere mælkekartoner sammen med plast | TV 2 Lorry\nDen nye ordning gælder i første omgang alle 290.000 etageboliger i København, samt villaejendommene på Østerbro.\nStevnsborgerne har taget godt imod de ekstra skraldespande - så godt, at de sorterer endnu mere, end kommunen havde sat som mål.\n23. jul 2021, kl. 10:00\nKartoner fra mælk, saft og juice fylder godt op i mange husholdninger i København. Det er dog for nylig blevet lidt nemmere at skille sig af med de brugte kartoner, selvom det muligvis er gået de fleste københavneres næse forbi her i sommervarmen.\nSiden den 1. juli har det nemlig været muligt for størstedelen af københavnerne at sortere mad- og drikkekartoner sammen med plastaffaldet, så det kan blive genanvendt til nye produkter.\nDen nye sorteringsmulighed er et resultat af sidste års klimaaftale på Christiansborg, hvor alle landets kommuner er blevet pålagt at indsamle husholdningsaffald i 10 fraktioner. Her har Københavns Kommune valgt at lade modtageanlæggene frasortere kartoner fra plastaffaldet, i stedet for at borgerne skal have en ekstra affaldsbeholder.\n- Jeg er godt tilfreds med, at vi i Københavns Kommune er blandt de første til at komme i gang med de nye affaldsfraktioner, som vi har fået udstukket af Miljøstyrelsen. Samtidig hjælper det også på vores egen målsætning om at genanvende 70 procent af vores husholdningsaffald i 2024, siger Merete Kristoffersen, enhedschef i Teknik- og Miljøforvaltningen i Københavns Kommune.\nEn mad- og drikkekarton er tyndere end pap og tykkere end papir. Den har plast- eller alu-belægning på indersiden og har indeholdt fødevarer af en slags. For eksempel mælk, juice, bønner, flåede tomater, vaniljecreme eller mornaysauce.\nÅrsagen til at mad- og drikkekarton ikke skal sorteres sammen med pap er, at det vil ødelægge kvaliteten af pappet, da de ofte er våde eller har madrester på.\nDet må du komme i beholderen til plastaffald\n3.000 ton mad- og drikkekarton i restaffaldet\nKommunen går nu i gang med at påklistre nye mærkater på plastbeholdere i Københavns mange baggårde, hvilket kan tage op til to måneder. Men selvom mærkaterne ikke er på plads, skal det ikke afholde borgerne fra at komme drikkekarton i plastbeholderen.\n- Det er en større omstilling af affaldsindsamlingen, hvorfor vi selvfølgelig kan risikere nogle begynderudfordringer med både skiltning og indsamling. Derfor passer det også fint, at vi går i gang med omstillingen, ligesom mange københavnere er på sommerferie, siger Merete Kristoffersen.\nDer er rundt regnet 20.000 villaejendomme i Københavns Kommune, som endnu ikke har mulighed for at aflevere mad- og drikkekarton i plastbeholderen, da sammensætningen af beholdere i villaerne skal igennem en større rokade forinden, ligesom det også kræver indkøb af flere skraldebiler, der kan tømme tokammerbeholdere.\nØsterbro vil være det første villaområde til at få den nye ordning, da der i denne bydel er en større kapacitet af egnede skraldebiler til at håndtere den nye sammenblanding af mad- og drikkekartonaffald og plastaffald\nDerudover vil villaejere på Østerbro, som i dag ikke har en beholder til papaffald og en beholder til madaffald, modtage disse beholdere henholdsvis den 1. juli og den 1. november. Resten af villaområderne følger senere - ordningerne er udrullet i etageejendommene.\nEn analyse fra 2019 viser, at der årligt smides cirka 3.000 ton mad- og drikkekartoner i restaffaldet. Københavns Kommune forventer, at cirka en tredjedel vil blive indsamlet til genanvendelse det første år. Til sammenligning var der knap 12.000 ton plastaffald i 2020 og 3.700 tons blev sorteret til genanvendelse.\nDet må du ikke komme i beholderen til plastaffald


Høfeber eller forkølelse? » Læs hvordan du skelner her!\nHvad nyser du af?\nHøfeber og forkølelse har nys, løbenæse og stoppet næse til fælles og kan derfor nogle gange forveksles. Behandlingen er dog forskellig, så du bør vide, hvad du fejler.\nNår noget irriterer næsen, så nyser du. Det kan være pollen, virus eller måske støv, som næsen prøver at skille sig af med. Netop på denne årstid hvor forkølelser stadig er hyppige, og der begynder at sværme pollen rundt i luften, kan det være svært at afgøre, om det er pollen eller virus, der giver dig nyseanfald, løbenæse og tilstoppet næse.\nVed forkølelse varer symptomerne dog sjældent mere end en uges tid, og sekretet fra næsen bliver på et tidspunkt tykt og uklart. Ved høfeber kan nyseanfald og løbenæse komme og gå over flere uger. Sekretet fra næsen bliver ved med at være tyndt, og du kan opleve røde og kløende øjne.\nHar du mistanke om høfeber, så søg læge. Dels for at finde ud af, hvad du i givet fald er allergisk over for. Dels for at få sat en behandling i gang. Høfeber behandles almindeligvis med tabletter, næsespray og øjendråber med et antihistamin eller med en næsespray med et steroid. Har du 'bare' en forkølelse, så kan du lindre med en næsespray mod tilstoppet næse. En sådan næsespray må dog kun bruges i en uge ad gangen og er derfor ikke velegnet til allergi. Bruger du den i længere tid, er der risiko for, at næsesprayen giver høfeberlignende symptomer.\nHvis det er forkølelse\nForkølelse starter med vandigt sekret fra næsen. Det bliver dog hurtigt tykt, uklart eller gult\nNæsen kan blive tilstoppet, især når du ligger ned\nDu har mere konstante symptomer med lejlighedsvise nys\nDet varer sjældent mere end en uge\nDu kan være øm i halsen og have lidt feber


Guiden til de guddommelige bryn - BRYLLUP | Alt om bryllup og bryllupsfesten\nGuiden til de guddommelige bryn\nØjnene er det første vi ser på andre mennesker. Det er gennem dem, vi holder kontakten til hinanden. Det er også øjnene, vi forsvinder ind i, når vi forelsker os. Øjnene er en kæmpe stor del af den måde, andre opfatter dig på. Det er gængs viden, og det er også derfor, du kan gøre en kæmpe forskel ved at iscenesætte dine øjne rigtige. Den rigtige maskara, øjenskygge og måske det vigtigste af det hele. De rigtige bryn. Det kan være forskellen på, om du ser fabelagtig ud eller det modsatte. Du behøver ikke være bange for, at det ender i en katastrofe, hvis du selv plukker øjenbrynene, inden du skal på date eller et vigtigt arrangement. Du skal bare gøre det rigtigt. Så ender du med fantastiske bryn, der sætter dine øjne i scene. Sådan plukker du øjenbryn. Der er nogle enkle og udvidede teknikker, du kan lære. Det er ret let at komme i gang.\nStregerne sætter rammen\nHelt basalt skal du være opmærksom på linjerne fra din næse til dine bryn. Du laver en linje fra næsefløjen til der, hvor dit bryn starter. Sådan starter du, når du plukker du øjenbryn. Du kan bruge en blyant eller andet, som kan lave en markering. Det næste, du gør, er at finde en linje fra næsefløjen tværs gennem dit øje op til brynets højeste punkt. Det skal du gøre, fordi det giver øjnene et løft og en dynamik, som giver dig den elegante kurve, smukke bryn har. Slutteligt sætter du en streg, som går til den yderste del af øjet. Dine bryn skal have en afgrænsning, så du ikke ser bedrøvet ud. Sådan får du det bedste udgangspunkt, når du plukker øjenbryn.\nPincetten gør arbejdet\nEfter du har sat stregerne fra næsen til øjet og markeret punkterne, så er det bare at gribe pincetterne. Du har markeret tre punkter, som du følger. Tag dig god tid, fordi det hurtigt bliver tydeligt, at der er et løbsk hår, du har overset. Dine bryn skal skaffe øjenkontakt og holde ved den. Der hjælper udbrydende hårstrå ikke.\n5 gode råd INDEN du finder din brudekjole


hvad er otome? [betydning, definition] - otakukart nyheder\nVigtigste Anime Hvad er Otome? [Betydning, definition]\nHvis du er en Otaku, skal du have stødt på udtrykket 'Otome', og hvis du ikke har nogen idé om ordet, skal du ikke bekymre dig, da du ikke er alene. Her på Otakukart står vi til din rådighed, da vi har bragt alle detaljer og oplysninger om begrebet, så her er alt hvad du behøver at vide om ordet 'Otome.'\nUdtrykket Otome er ofte opfundet med spil, og 'Otome-spil' betyder simpelthen 'jomfru-spil.' Disse er historiedrevne videospil, der er specielt oprettet til hunnerne. Udover det originale plot af spillet er der flere vigtige aspekter af spillet, der adskiller det fra andre, og det ene er at skabe et romantisk forhold mellem en mandlig karakter i spillet og den kvindelige hovedperson.\nSom du allerede har gættet, er Otome-spil en stor attraktion i Japan, og de fleste af spillene er visuelle romaner, simuleringer, dating-sims-type osv.\nDet første Otome-spil anses for at blive frigivet tilbage i 1994, og spillet var 'Angelique' fra Koei, et Japan-baseret firma, og spillet blev også oprettet af et all-woman-hold. Ifølge de leverede data blev spillet på det tidspunkt oprindeligt oprettet for unge teenagepiger, men dets tiltalende historie gjorde det også populært blandt kvinder på over 20 år.\nSå i 2002 kom Konamis Tokimeki Memorial Girl's Side ud, og det blev et kæmpe hit og spredte dermed bevidstheden om genren til et større antal fans. Populariteten voksede meget i 2006, og der var i alt 7 Otome-spil i Famitsus top 20 sælgende kærlighedsspil.\nOtome-spil har mange elementer, der findes i josei og shojo manga, og handlingen har elementer til fælles, der ligner harem manga. Spillene, der frigives til konsoller, har ikke noget eksplicit voksenindhold, men pc'erne har det.\nNogle af Otome-spil inkluderer Alice in the Country of Hearts, Arabians Lost: The Engagement on Desert, Café 0 ~ The druknede havfrue,og Harukanaru Toki no Naka de.\nLove Island sæson 6 afsnit 42 Udgivelsesdato, forhåndsvisning og streamingoplysninger


Anonym case. Foto: Søren Gylling\nEn mors desperate råb om hjælp: Spær min søn inde!\nHan har begået vold med en hammer og truet med drab - alligevel er det umuligt for 24-årige Troels' mor at få ham tvangsindlagt, så han kan få den behandling, moren mener, han har brug for. Troels er nemlig stadig myndig trods sine vrangforestillinger, hallucinationer og psykoser, og han bliver ofte udskrevet efter få dages indlæggelse.\nAvisen Danmark har i en række artikler beskrevet, hvordan personalet på landets psykiatriske afdelinger plages af voldelige indlagte og ofte må udskrive patienter, inden de er færdigbehandlede, på grund af mangel på sengepladser. I dag kan vi føje endnu et kapitel til fortællingen om den pressede danske psykiatri. Det gik nok ikke helt op for mig dengang, hvad der var på spil, men jeg husker tydeligt en bestemt hændelse fra da jeg i min gymnasietid pløjede villavejene i Odense tynde som købmandsbud på longjohn lastet med kartoffelsække og ølkasse på ølkasse. Det ligger mere end 25 år tilbage i tiden, men jeg kan stadig genkalde dialogen, da jeg ringede på døren hos en af de fast kunder; en ældre, lidt skolemesteragtig, men altid korrekt herre, der boede i en lejlighed på fjerde sal. - Kom ind, men vær stille og duk dig, hviskede han, da han åbnede døren, og jeg bar kasser ind med sødmælk, mørk Guldbarre fra Toms og bananer, som vist udgjorde bunden i hans kostpyramide sammen med den varme mad, han fik bragt fra kommunen. Han lod mig forstå, at den canadiske efterretningstjeneste var efter ham, og at det var derfor, vi skulle holde lav profil - og være stille, fordi hans kone lå i sengen med borgmesteren inde i det bageste værelse og ikke måtte høre os. Påstod han gravalvorligt. Det sidste kunne umuligt passe, for ikke så længe forinden havde jeg hjulpet ham med at skille hustruens seng ad og bære den ned i kælderen, kort efter hun var død. Det gjorde jeg gerne, for han var ikke fedtet med drikkepengene - slet ikke denne dag, for han stak mig en foldet hundredkroneseddel, da vi havde pakket ud og afregnet, og jeg listede væk. Det var så mange penge, at jeg var i tvivl, om jeg kunne tage imod dem. Købmanden hørte vist aldrig mere fra kunden. Jeg håber, at den ældre herre fik den hjælp, som han tydeligvis havde behov for. Forestil dig, at det er én, du har kær, der på den måde forsvinder ind i sin egen verden præget af vrangforestillinger og forfølgelsesvanvid - en verden, der er fyldt af konstant frygt. En verden, der handler om Nasa, sandhedsserum, tankekontrol og forfølgelse. Sådan en verden lever 24-årige Troels i, og hans mor er mere og mere desperat efter at hjælpe sønnen tilbage til den verden, vi andre lever i. Han har begået vold med en hammer og truet med drab - alligevel er det umuligt for hende at få sønnen tvangsindlagt, så han kan få den behandling, moren mener, han har brug for. Troels er nemlig stadig myndig trods sine vrangforestillinger, hallucinationer og psykoser, og han bliver ofte udskrevet efter få dages indlæggelse. Læs morens råb om hjælp i dag. Du kan også læse om, hvordan droner kan bringe sundhedsvæsenet tættere på de borgere, der bor langt fra et universitetshospital, og om, at mange lærere i folkeskolen ikke har en læreruddannelse. Og så tager vi dig med til et splittet Nordirland, der markerer 100-årsdagen for provinsens oprettelse.\nLæs den urovækkende beretning om, hvordan moren til en psykisk syg, der er til fare for sig selv og andre, kæmper forgæves for at få ham i behandling.\nFor tre uger siden tæskede 24-årige Troels en anden mand med en hammer. Forinden havde han fortalt sin mor om det drab, han planlagde på sin kæreste. Begge dele sikrede hans mor sig beviser på. Alligevel var det ikke nok til at få ham indlagt eller få politiet til at gribe ind.\nAvisen Danmark har berettet om massive sikkerhedsproblemer på psykiatriske afdelinger, og om læger, der føler sig nødsaget til at udskrive patienter, der ville have gavn af længere indlæggelse. Men det er ikke det eneste problem, psykiatrien står med, mener Troels' mor.\nHun peger på, at hverken psykiatrien eller politiet har de muligheder eller ressourcer, der skal til, for at stoppe en alvorligt psykisk syg i at gøre skade på sig selv eller andre. Hendes søn er myndig og skal derfor selv vurdere, om han er syg, om han vil tage sin medicin, og ofte også om han vil udskrives fra psykiatrisk afdeling.\nI årevis har moren kæmpet for at sikre ham en stabil behandling, så han kan blive medicineret og ikke skal leve i konstant angst. Så Troels kan slippe for sine paranoide tanker om at være forfulgt af Nasa og udsat for tankekontrol og behandling med sandhedsserum.\nMen det har ikke hjulpet. De sidste to år er Troels røget ind og ud af psykiatrien med psykoser.\n- Lige nu har jeg en voksen søn på 24 år, der render rundt på gaden, mens han er psykotisk, har vrangforestillinger og selvmedicinerer sig selv med stoffer. Troels er til fare til andre, men der er ingen, der kan gøre noget, siger Troels' mor.\nPsykiatri: Der er den verden, de fleste af os lever i. Og så er der en verden, de færreste af os forstår. En verden, der er fyldt af konstant frygt. Den handler om Nasa, sandhedsserum, tankekontrol og forfølgelse. Sådan en verden lever 24-årige Troels i.\nSelv om Troels ifølge psykiatere lider af vrangforestillinger, hallucinationer og psykoser, er han på papiret stadig myndig. Det er som udgangspunkt op til ham selv at vurdere, om han er syg, om han vil tage sin medicin, og om han vil indlægges eller udskrives. Det på trods af, at personer som Troels oftest ikke kan erkende, at de er syge.\nTroels er paranoid psykotisk, mentalt retarderet og har svær adhd ifølge sin journal. Men det er ikke det eneste, Troels kæmper med. Han har også et omfattende misbrug af benzodiazepiner og amfetamin, som han bruger til ”selvmedicinering”.\n11. april tævede Troels en anden mand med en hammer, fordi ”han fik nok”. Manden fik slået et stykke af sin knogle i armen. En måned inden ringede Troels til sin mor og fortalte om det drab, han planlægger på sin kæreste.\nTroels er ikke vores hovedpersons rigtige navn, men et opdigtet navn til artiklen. Avisen har valgt at gøre ham anonym, fordi han ikke kan gennemskue konsekvenserne af at stå frem. For at beskytte hans identitet, som er avisen bekendt, vil andre navne i artiklen også være opdigtede.\nTroels' mor, Hanne, havde efter overfaldet og dødstruslerne ringet til politiet for at få sin søn tvangsindlagt, så han kunne få hjælp og undgå at gøre skade på sig selv eller andre. Den slags opkald har Hanne lavet jævnligt, siden han blev 18. Men lige lidt hjælper det. Troels ryger ind og ud af psykiatrien. Alene i år har han været indlagt fire gange blandt andet med psykoser.\nOftest bliver han udskrevet efter få dage, måske fordi han selv ønsker det, måske fordi en lang række andre patienter står i kø for at blive indlagt. I hvert fald oplever et stort flertal af læger på de psykiatriske afdelinger - som tidligere fortalt i Avisen Danmark - at der mangler sengepladser, og at de må udskrive patienter, der ville have gavn af en længere indlæggelse.\nForleden tævede han en med en hammer. Troels er til fare til andre, men der er ingen, der kan gøre noget.\n"Hanne", mor til psykiatrisk patient\n- Lige nu har jeg en voksen søn på 24 år, der render rundt på gaden, mens han er psykotisk, har vrangforestillinger og selvmedicinerer sig selv med stoffer. Forleden tævede han en med en hammer. Troels er til fare til andre, men der er ingen, der kan gøre noget, siger Hanne, Troels' mor, da vi taler med hende første gang i midten af april.\n- Det bliver møgfarligt\nHun fortæller, at Troels havde grinet hysterisk, da han over telefonen fortalte hende, at han havde tæsket en med en hammer. Hun havde spurgt ind til det, men han havde svaret i øst og vest. Senere fik hun overfaldet bekræftet af offeret. Hun tryglede ham om at melde det til politiet, så hendes søn måske kunne få en behandlingsdom og blive tvangsmedicineret. Så han ikke længere skulle leve i konstant angst. Men offeret ville ikke anmelde. Det ville skade hans status i det kriminelle miljø, lød det i en besked, som Avisen Danmark har set, til Troels' mor.\nHverken overfaldet eller lydfilerne med drabstruslerne var nok til at få Troels indlagt.\n- Jeg har hele tiden sagt, at det her bliver farligt, på et tidspunkt bliver det møgfarligt. Men jeg kan ikke gøre mere. Udover at sige ”pas på!”. Det ved jeg godt, der ikke sker noget ved. Men så har jeg i det mindste sagt noget, den dag det sker, siger Hanne.\nProblemet er ifølge Hanne, at Troels ikke tager sin medicin, og at han hver gang bliver udskrevet uden at være rask. Hun mener, det er nødvendigt at tvangsindlægge ham i en lang periode, hvor han samtidig tvangsmedicineres.\n- Men fordi han er over 18, siger behandlingssystemet hele tiden, at det handler om hans rettigheder. Hans rettigheder til at fravælge medicin og udskrive sig selv. Men hvor er hans rettigheder, når han ikke ved, han er syg? Hvor er hans ofres rettigheder? Min Troels ved godt, han skal have mere hjælp, men den anden Troels er helt ustyrlig, siger hun.\nSandhedsserum og tankekontrol\nEfter flere snakke med Hanne møder vi hendes søn, Troels, i hans og kærestes lejlighed i en større jysk by. Der lugter hengemt og røget i lejligheden, hvor aske ligger som et tyndt tæppe over gulv og borde. I køkkenet er det hvide komfur blevet sort af afbrændt mad og væske mellem kogepladerne. I stuen er flyttekasser stablet oven på hinanden, og en sort kat kravler rundt på stuebordet mellem skålen med smøger og den sølvgrå computer, der er indhyllet i en nu indtørret, kaffelignende væske. Vi kan høre kærestens stemme inde fra et værelse. Men hun kommer ikke ud og siger hej. Troels vil ikke have, hun skal blande sig.\nHan ryster. Ikke kun i benene, men hele kroppen. Han er ”presset”, forklarer han.\n- Jeg er meget ramt af alt det, der er sket.\nEr du påvirket af stoffer lige nu?\n- Nej. Jeg har ikke taget amfetamin siden i går aftes, da jeg skulle sove.\nAvisen Danmark har fortalt Troels, at vi gerne vil tale med ham om de mange ind- og udskrivninger på psykiatriske afdelinger. Troels siger, at han ikke er blevet behandlet godt nok i psykiatrien.\nMen han giver en anden forklaring end sin mor. Han fortæller, at han har fået sandhedsserum i psykiatrien, og at læger har smurt noget på hans mandler. Om Nasa, der kontrollerer hans tanker. Om danskere og tyskere, der står ved grænsen alene med det formål at hindre ham i at flygte ud af landet. Troels er tydeligvi bange, men han vil ikke være anonym, for ”de ved alligevel, hvem han er”.\nNægter at være syg\nDer er flere forklaringer på de ting, Troels føler og tænker. Han er diagnosticeret med paranoid psykose. Det er en alvorlig sindssygdom, hvor den syge har vrangforestillinger og for eksempel kan føle sig forfulgt af væsener fra det ydre rum. Personer med diagnosen er nærtagende, mistænksomme og kan have vrangforestillinger om at være genstand for særlig opmærksomhed, at blive overvåget eller udspioneret.\nTroels har ikke haft fast adresse de seneste år. I stedet har han skiftevis boet ved forskellige kærester og været indlagt på psykiatriske afdelinger rundtom i landet. Foto: Søren Gylling\nSamtidig kan amfetamin udløse paranoid psykose, hvor misbrugeren blandt andet får forfølgelsesvanvid.\nMen de forklaringer tror Troels ikke på. Han er nemlig slet ikke syg, forklarer han. Men han bliver sindssyg af, at folk tror det. Derfor vil han heller ikke tage sin medicin.\nI strid med Troels' ønske har Avisen Danmark valgt at anonymisere ham. Det er vores vurdering, at han ikke kan gennemskue eventuelle konsekvenser af at stå frem. For at beskytte ham er hans mor og nu ekskæreste også anonyme. I artiklen har vi kaldt dem Troels, Hanne og Mette. Avisen Danmark kender deres rigtige identiteter.\nTroels har givet Avisen Danmark adgang til sin journal, hvoraf der alene i år fremgår fire indlæggelser på psykiatriske afdelinger, primært på grund af psykoser. Det fremgår også, at Troels lider af paranoid psykose, svær adhd, er mentalt retarderet og har et stofmisbrug med amfetamin og benzodiazepiner. I journalen står der desuden, at Troels har haft tanker om at slå sin far ihjel.\nVi har også set beskederne mellem Hanne og den person, Troels tæskede med en hammer, samt det opslag, ofret lagde på Facebook med Troels' billede og navn efter overfaldet. Vi har ligeledes hørt optagelserne, hvor Troels fortæller sin mor om sine planer om at slå Mette ihjel.\nInden vi forlader hans lejlighed, viser Troels os sin journal. For ham er den bevis på, at psykiatrien forgifter ham. For de fleste andre, er den bevis på, at Troels er alvorligt syg.\nI et notat fra 3. februar står der for eksempel: ”24-årig mand, egentlig bosiddende i Kolding-området, indlægges akut og tvangsmæssigt på fareindikation efter at have henvendt sig frivilligt til psykiatrisk skadestue i stofpåvirket tilstand, men kunne ikke overtales til frivillig indlæggelse. Der har været medicinsvigt de sidste to måneder. Pt. har haft eskalerende misbrug op til indlæggelsen. I stofpåvirket tilstand har pt. været produktiv psykotisk, forpint af sin tilstand og har udtrykt dødsønske og har fremstået udadreagerende”.\nI andre notater står der, at Troels benægter at være psykotisk. Samtidig står der adskillige gange, at han indlægges på "røde papirer". Det betyder, at en læge vurderer, at patienten er til fare for sig selv eller andre. Det var også tilfældet 3. februar.\nAlligevel udskrev den psykiatriske afdeling ham dagen efter. I journalen står der: ”Dagen efter udskrives pt. i habituel tilstand, dvs. uden produktivt psykotiske symptomer og i neutralt stemningsleje”.\nPlanlagde at slå ihjel\nFå dage efter vores møde med Troels havde politiet hentet ham og kørt ham ud til psykiatrisk afdeling endnu engang. Denne gang var det Troels' kæreste, der frygtede for sit liv. Hun havde modtaget nogle lydfiler fra Troels' mor. Optagelserne stammer fra en samtale mellem Troels og hans mor, hvor han fortæller, at han planlægger at slå kæresten ihjel. Det fortæller hun til Avisen Danmark, da hun ringer os op, efter politiet har hentet Troels og kørt ham ud på psykiatrisk afdeling.\nAvisen Danmark har hørt lydoptagelsen. I samtalen siger Troels' mor flere gange til ham, at han ikke må slå kæresten Mette eller nogen andre ihjel. Men Troels gentager bare sit svar:\n- Det kommer til at ske. Det kommer til at ske. Jeg kan ikke stoppe det her.\nSenere i samtalen siger han:\n- Jeg har lyst til at gøre det i dag. Jeg overvejer det.\nHan fortæller også sin mor, at det kun er hende og en af hans kammerater, der kender til hans planer om at slå sin kæreste ihjel. Samtidig siger han, at han har set videoer på Youtube, hvor folk får skåret halsen over, for at se, hvordan det ville påvirke ham.\n- Det påvirker mig ikke, siger han så.\nTroels' kæreste, Mette, er nu en ekskæreste. Mette lider også af psykisk sygdom og fortæller, at hun var bange for ham til sidst. At han slog hendes hunde. Hun viser også et billede af den kniv, hun fandt i hans side af sengen under madrassen.\nPolitiet kom inden for et kvarter, efter hun havde ringet. Men på den psykiatriske afdeling havde de indlagt Troels på det åbne afsnit. Derfor stod han allerede foran hendes hoveddør igen dagen efter. Mette var ikke hjemme. Så snart hun havde fået beskeden fra Troels om, at han var på vej, havde hun ringet til hans mor, der havde hentet Mette og hendes hunde.\nFra "blød" dreng til psykotisk\nNu forsøger Mette at finde et nyt sted at bo, inden Troels igen kommer på fri fod. Hun er ikke i tvivl om, at han vil opsøge hende. Både hun og mor Hanne oplever nemlig, at Troels dropper sin medicin, så snart han kommer ud, og kort efter er psykoserne og stofmisbrug tilbage. Troels' mor frygter, at Troels ikke vil få en stabil indlæggelse, hvor han tvangsmedicineres, før den dag, han får en forvarings- eller behandlingsdom for at have forvoldt stor skade på andre, eller hvis han har forsøgt at tage sit eget liv.\n- Det eneste, jeg går og venter på, er, at politiet holder nede foran min dør og siger: Din søn er død. Det er ikke det, jeg ønsker for ham. Det her kunne godt være stoppet i opløbet i stedet for at lade det køre ud over kanten, hvor det både kan gå galt for ham og andre, siger Hanne.\nTroels har ikke altid været psykotisk. Som barn havde han adhd og var plaget af sin mentale retardering. Men han kunne klare sig i folkeskolen, og han gjorde ikke nogen fortræd. Et opholdssted måtte endda sende ham hjem til sin mor efter et kort ophold, da han var 15 år.\nTroels var for blød, han savnede sin mor og passede ikke ind, lød forklaringen. Da han kom på bosted, lige inden, han fyldte 18, gik det også godt i en lang periode. Men efter et par år lagde han afstand til sin mor. Han var begyndt at ryge hash. Som 22-årig var han stofmisbruger, og han begyndte at ryge ud og ind af psykiatrien.\nTroels' journal viser, at han i 2020 var indlagt på psykiatriske afdelinger i skiftevis Vejle og Kolding i alt fire gange. Alene i løbet af de første fire måneder i 2021 har han været indlagt lige så mange gange. Primært med psykoser.\nLæger: Vi udskriver for tidligt\nI april kunne Avisen Danmark fortælle, at et flertal af læger ugentligt eller dagligt oplever, at psykiatriske patienter udskrives, før de er klar til det. Det viste en ny undersøgelse fra Lægeforeningen, der frygter, at de for tidligt udskrevne patienter bliver mere syge og risikerer at være til fare for sig selv eller andre. I undersøgelsen svarede 78 procent af lægerne, at der mangler sengepladser, før man kan sikre, at de psykiatriske patienter får den nødvendige behandling.\nTidligere har flere eksperter over for Avisen Danmark kritiseret den manglende behandling i psykiatrien.\n- Vi ved, at indlæggelsestiden er blevet kortere, og at en hel del ingen behandling får, eller at de får en behandling, der er alt for kort. Efter en kræftbehandling bliver patienter fulgt efterfølgende for at holde øje med tilbagefald. Det sker ikke i psykiatrien. Mange bliver sendt hjem, når det går nogenlunde. Hvis der var opfølgende hjælp til dem, kunne man måske undgå, at patienterne skulle genindlægges i en værre tilstand, sagde Merete Nordentoft, professor i klinisk medicin ved Københavns Universitet, til Avisen Danmark 17. april.\nDansk Psykiatrisk Selskab vurderer også, at de korte indlæggelser er en stor del af årsagen, når psykiatriske patienter bliver farlige.\n- Patienter med psykoselidelser er kun på de psykiatriske afdelinger i kort tid, før de udskrives. Det betyder, at en masse mennesker, som har det dårligt, og måske i forvejen er oppe at køre og psykotiske, aldrig når at få ro. De kører rundt i et hamsterhjul, og så udvikler der sig farlige situationer. Næsten al tvang i psykiatrien, på nær bælte, er steget. Selv genindlæggelser ved tvang er steget. Det betyder, at flere patienter når at blive så syge, at de ikke længere har sygdomserkendelse og derfor er til fare for sig selv eller andre, sagde Gitte Ahle, formand for Dansk Psykiatrisk Selskab.\nSiden Troels blev 18 år og myndig, har hans mor adskillige gange kontaktet hans sagsbehandlere, hans støttekontaktpersoner, psykiatrien og politiet for at få hjælp til ham. Men hun har følt sig magtesløs.\n- Hver psykose gør ham dårligere\nFor at holde situationen med Troels ud, har Hanne længe brugt humoren. For eksempel kunne hun ikke lade være med at grine, efter Troels i en telefonsamtale i foråret havde forklaret hende, hvordan han havde haft sin kæreste i trance oppe på loftet, og at han ved at lægge sin hånd på hende havde gjort hende gravid.\nHun havde forsøgt at forklare ham, at det kun var en scanning eller graviditetstest, der kunne vise, om en person var gravid. Men han havde ikke lyttet. Senere fortalte hans kontaktperson, at der samme dag var kommet en ambulance hen til Troels' lejlighed, fordi han havde ringet 112 en halv time efter opkaldet til moren og fortalt, at hans kæreste skulle føde.\nTidligere har Hanne og Troels kunnet grine sammen af de skøre episoder, han roder sig ud i under sine psykoser. Hun tænker tilbage på sidste sommer på terrassen, hvor han havde vredet sig af grin.\n- Mor, kan du huske dengang .., havde han sagt og fortalt om sine tanker om Nasa, om at vand var giftigt, om dengang han stjal et løbehjul inde på psykiatrisk afdeling, kørte rundt på sygehuset og efterfølgende stak af og løb hele vejen ned til biblioteket i hospitalstøj.\nDet var inden Troels blev udadreagerende. Siden sidste sommer har de ikke kunnet grine af Troels' episoder. Siden da har der ikke været en pause fra psykoserne. Siden sommer har mange af psykoserne heller ikke været noget, der kunne grines af. Troels' mor frygter, at der ikke længere kommer pauser, hvor hun får sin søn tilbage i glimt.\n- For hver psykose, han får, jo ringere bliver han. Det skader hans hjerne hver gang, og jeg tror, han efterhånden er blevet for dårlig til at kunne blive sig selv igen, siger Hanne.\nKæmper for sin søns overlevelse\nHun oplever, at hendes søn på trods af hendes mange opråb kastes rundt i systemet, og at hverken psykiatrien eller politiet har de lovgivningsmæssige rammer eller ressourcer til at hjælpe ham.\n- Det, som alle siger, er, at han løber væk fra den hjælp, de tilbyder. Og ja, det gør han, fordi han ikke er medicineret. Han kan ikke længere erkende, at han er syg. Men det er han. Han er konstant bange, han er farlig for andre, og han kan heller ikke tage vare på sig selv.\n- Jeg har hentet ham, hvor han er begyndt at gå de 15 kilometer hen til mig helt uden tøj på. Han har ingenting tilbage. Ingen sko, ingen jakke, ingenting. Nogle gange har han ikke strømper på, når han dukker op. Han er ikke vasket, lugter grimt, og jeg må sende ham i bad og købe nyt tøj til ham. Det er skide synd for ham. Han har ikke en chance, siger hun.\nHanne mener ikke, det er de forskellige psykiatriske afdelingernes skyld. Hun siger, at hun ved, personalet er presset, og at andre syge står i kø for at komme ind, når hendes søn udskrives. Hun ved også, at personalet ikke kan hjælpe ham, hvis han ikke tvangsmedicineres. Men hun håber, at arbejdet med den nye tiårsplan for psykiatrien er tegn på, at der er store ændringer på vej.\n- Min søn er ikke den eneste. Systemerne arbejder ikke så hurtigt, at der for alvor kan ske ændringer i hans tid. Men måske i den næste generations tid vil der være nogle, som kan få hjælpen, inden de skvatter helt ud over kanten, siger hun.\nI øjeblikket har Hanne ikke kontakt til sin søn. Han har skrevet til hende, at hun er "falsk" og "en kost". Oftest undskylder han den slags beskeder efter få dage, men denne gang er der gået længere tid.\nTil Avisen Danmark fortæller Troels, at han stadig er indlagt på en lukket afdeling, men at han ikke gider være der, fordi han ikke er syg. Hans mor håber, at de denne gang beholder ham længere, også selv om det betyder, at de to ikke har kontakt.\nJeg kæmper med tankerne. Jeg kæmper hele tiden. Men når jeg har behov for hjælp, er de der ikke.\n"Troels", psykiatrisk patient\n- Det, jeg kæmper for og vil blive ved med at kæmpe for, er, at han kan overleve. Men det ser han slet ikke, fordi han er så syg.\nSiden artiklen blev skrevet, er Troels blevet flyttet til en åben psykiatrisk afdeling. Han fortæller, at han kæmper for at holde de paranoide tanker om Nasa, tankekontrol og et vagtværn ved grænsen på afstand. Han siger også, at han gerne vil have hjælp. Men kun hvis medarbejderne på afdelingen er til at få fat i, når han har det skidt.\n- Jeg kæmper med tankerne. Jeg kæmper hele tiden. Men når jeg har behov for hjælp, er de der ikke, siger han.\nNy teknologi kan bringe sundhedsvæsenet tættere på de borgere, der bor langt fra et universitetshospital.\nDroner er for alvor ved at blive almindelige i Asien og USA, hvor lovgivningen er mindre rigid. Men i Europa skal sikkerheden være i top, og derfor lader den store dronerevolution stadig vente på sig, fortæller Nicolai Søndergaard Laugesen fra Falck. Foto: Bobby Yip/Ritzau Scanpix\nDanskerne har tidligere vist sig at være skeptiske over for droner. Mange er simpelthen bekymrede for at dronerne kan forstyrre privatlivets fred. Men vi kan leve med de flyvende robotter, hvis det er for sundhedens skyld. Det viser en ny meningsmåling lavet af Epinion.\nKonkret bakker to ud af tre op om at bruge droner generelt i sundhedsvæsenet, og gælder det redningsarbejde, er ni ud af 10 positivt stemt. Det glæder Nicolai Søngergaard Laugesen, droneansvarlig hos Falck.\nHan arbejder blandt andet på, at droner allerede fra næste år kan transportere akutte patientprøver fra vandkantsdanmark til de store supersygehuse. Og i 2025 håber han, at en drone kan flyve en paramediciner ud til et ulykkessted langt hurtigere, end en ambulance kan nå frem.\nsøndag 2. maj 2021 kl. 17:45\nTeknologi: Blodprøven er netop tappet, da dronen lander foran den lokale lægeklinik i Ærøskøbing. Sygeplejersken sætter klistermærker på prøven og afleverer den så til dronen.\nOg så flyver den ellers af sted mod Universitetshospitalet i Odense. En time senere lander den, og kort efter kan en speciallæge sende et digitalt svar tilbage til Ærøskøbing.\nDroner kan fragte sådan en akut blodprøve fra Ærøskøbing til Odense på godt en time, mens den samme transport i bil ville have taget mellem seks og 12 timer.\nNicolai Søndergaard Laugesen, Falck\nDronen har netop sparet sundhedsvæsenet for adskillige mandetimer med at transportere den akutte prøve med bil og færge. Eller den har gjort livet lettere for patienten, der enten slap for den lange tur til Odense, eller blot har fået sit svar meget hurtigere.\nDet fortæller Nicolai Søndergaard Laugesen. Han er droneansvarlig hos Falck, som håber at transportere de første ægte patientprøver med droner allerede næste år.\n- Droner kan fragte sådan en akut blodprøve fra Ærø til Odense på godt en time, mens den samme transport i bil frem og tilbage ville have taget mellem seks og 12 timer.\nOg med tiden er det ikke kun prøver, som dronerne kan transportere. Flyvende hjertestartere og paramedicinere kan om nogle år gøre afstanden mellem de store supersygehuse og vandkantsdanmark kortere.\nSundhedsdroner er helt okay\nEn ny undersøgelse lavet af Epinion på vegne af Sundhedsdrone-konsortiet, hvor blandt andet Falck er med, viser, at de fleste danskere er positive over for droner, hvis de små uebmandede flyvemaskiner kan styrke sundhedsvæsenet.\nKonkret bakker to ud af tre op om at bruge droner generelt i sundhedsvæsenet, og gælder det redningsarbejde, er ni ud af 10 positive.\nEn drone er i princippet en hvilken som helst ubemandet robot, der kan fjernstyres og bevæge sig automatisk. I daglig tale refererer drone dog typisk til flyvende robotter.\nTypisk er der installeret et eller flere kameraer på dronerne, så man fra jorden kan følge med og tage billeder. Derudover kan nogle droner transportere pakker eller andet fra A til B.\nDet står i kontrast til tidligere undersøgelser, der har vist, at mange danskerne ellers er bekymrede for, at droner kan være både forstyrrende og udfordrende for privatlivet. Vi har ikke lyst til, at naboens nysgerrige drone flyver rundt foran vores vinduer, eller at det lokale pizzerias droner konstant flyver forbi med varme pizzaer til genboen.\nUlrik Pagh Schultz er professor på Syddansk Universitets Center for Droneforskning. Han peger på, at danskernes syn på droner således ikke er sort-hvidt.\n- De larmer og kan være forstyrrende, og det vil mange være trætte af, hvis det blot er for at levere fastfood hurtigere. Men kommer dronen med en hjertestarter, som potentielt kan redde et liv, så viser det sig, at mange er positive over for initiativet, fastslår han.\nÆldre er særligt positive\nNetop befolkningens opbakning har givet Nicolai Søndergaard Laugesen blod på tanden til at fortsætte arbejdet med at integrere droner i Falcks arbejde.\n- Jeg blev især overrasket over, at støtten var størst blandt ældre. Vi bliver altså ikke skræmt væk af teknologien, hvis vi kan se en mening med den, siger han.\nDet dur jo ikke, at dronen redder ét liv med en hjertestarter, hvis den så bagefter styrter ned i hovedet på et andet menneske.\nDerfor fortsætter Falck sine prøveflyvninger på Ærø og ved Odense Universitetshospital. Og allerede næste år håber firmaet at kunne få en slags luftmotorvej mellem øen i Det Sydfynske Øhav og Odense, således at de første droner kan flyve hele vejen.\n- Lige nu arbejder vi på at få de nødvendige tilladelser til at flyve uden for synsvidde over længere afstande, siger Nicolai Søndergaard Laugesen og peger på, at sikkerheden skal være helt i top, før man kan slippe dronerne løs uden "opsyn".\nDroner skal blive klogere\nUlrik Pagh Schultz fra SDU er helt enig i, at sikkerheden og dronernes evne til at navigere uden manuel hjælp er afgørende for deres succes.\nFalck, Syddansk Universitet, Holo, Unifly, Scandinavian Avionics og Odense Universitetshospital er parterne i et projekt, der skal gøre os klogere på dronernes potentiale i det danske sundhedsvæsen. Foto: Projekt Sundhedsdroner\n- Det dur jo ikke, at dronen redder ét liv med en hjertestarter, hvis den så bagefter styrter ned i hovedet på et andet menneske, siger han med ironi i stemmen og fortsætter:\n- Men derudover skal den blive klogere. Altså dronen skal blive bedre til at navigere ude i virkeligheden, også når der sker noget uventet. Det er fuldstændig ligesom med selvkørende biler; den skal kunne vurdere sine omgivelser og reagere efter det.\nI dag er dronerne allerede i en vis grad selvstyrende. Men de skal konstant overvåges, simpelthen fordi de ikke er skarpe nok til at reagere hensigtsmæssigt, når noget uventet sker - for eksempel hvis de kommer i nærheden af en hobbyflyver eller en stor fugl.\nFor at dronerne kan blive klogere, skal der videreudvikles på deres styresystem og især på den kunstige intelligens, som er med til styre dem. Og selv om det er omstændigt og kan tage år, forventer Ulrik Pagh Schultz, at de fuldstændig selvstyrende og autonome droner vil være i luften, inden at vi alle sammen kører rundt i selvkørende biler.\n- I luften er der trods alt færre ubekendte, og især ude på landet kan de være klar om nogle år. Men at lande inde i byen på gaden, for eksempel, det er der stadig et stykke vej til, slutter han.\nHør mere om droner, og hvad de kan betyde for det danske sundhedsvæsen, i denne uge i podcasten "Adapter", som du kan finde på Avisendanmark.dk/podcastenadapter.\nDet er ikke nok at være klog og vidende for at være en god lærer - og mange af dem, der underviser vores børn mangler uddannelse.\nDen største gruppe af læreransatte uden en læreruddannelse er ifølge analysen personer "uden erhvervskompetencegivende uddannelse". Det omfatter primært personer med en gymnasial uddannelse. Arkivfoto: Emil Helms/Ritzau Scanpix\nRitzau) Jens Bjarke Holst (Af Bjarke Holst og Jens Bjarke Holst/Ritzau\nNæsten 20 procent af alle folkeskolelærere underviser vores børn uden en faglig relevant uddannelse i bagagen. Sådan lyder konklusionen i en ny analyse. Og det er et problem af flere årsager.\nFor det første mener Danmarks Lærerforening, at der er stor risiko for, at de uuddannede lærere ikke er i stand til at lære ordentligt fra sig. Dernæst kan de mangle centrale pædagogiske forudsætninger for, hvordan man styrer en hel klasse og får elever med forskellige forudsætninger til at arbejde sammen.\nDet er simpelthen ikke nok at være klog i sig selv, det er evnen til at omsætte viden til børnene og give dem en bæredygtig skolegang, der er på spil. Lektor fra Aarhus Universitet vurderer, at det høje antal går ud over det samlede læringsudbytte, som eleverne har krav på i folkeskolen.\nsøndag 2. maj 2021 kl. 17:50\nSkole: Undervisningen i de danske folkeskoler bliver for ofte varetaget af lærere uden den nødvendige uddannelse.\n- Det er et problem, for det at være dygtig til matematik i gymnasiet betyder ikke, at man er god til at omsætte den viden til kundskaber og færdigheder hos eleven.\n- Det kræver indgående kendskab til, hvordan man omsætter viden. Og det har man ikke, når man kommer direkte fra gymnasiet. Det at omsætte viden kræver uddannelse og at man er en dygtig lærer.\n- Vi ved fra forskningen, at den dygtige, veluddannede og velforberedte lærer er helt afgørende for, at eleverne lærer det, de skal, siger Gordon Ørskov Madsen, der er formand for Danmarks Lærerforening.\nDer er for mange stillinger, som ikke bliver besat ordentligt. Og det er et problem. Vi vil gerne have, at vores børn får god undervisning. Og vi ved, at det betyder utrolig meget, at der står en dygtig lærer.\nOg det er et problem, fordi de mangler afgørende kompetencer, mener Jørn Bjerre, der er lektor i pædagogisk sociologi ved Aarhus Universitet.\n- Man skal have lært at tænke pædagogisk. Man skal have lært at styre en klasse og få elever med forskellige forudsætninger til at arbejde sammen. Og det har man ikke, medmindre man har fået en uddannelse i det\n- Når tæt på 20 procent ikke har en uddannelse, så begynder det at være så mange, at det går ud over det samlede læringsudbytte, som eleverne har krav på i folkeskolen, siger han.\nHan sammenligner det med at blive behandlet af en sygeplejerske, som ikke er uddannet.\nIfølge Jørn Bjerre kan lærere, der kommer direkte fra gymnasiet, sagtens have god forståelse for stoffet. Det er bare ikke nok.\n- En ung, der kommer lige fra gymnasiet, har stor viden om de ting, der bliver undervist i, fordi vedkommende selv har lært det.\n- Men det rent teknisk at kunne bryde det ned og gøre det til en læreplansbaseret undervisning, der gør, at eleverne får præcis den udfordring, der svarer til deres niveau, er en helt, helt anden og langt mere teknisk kompetence, som kræver formel uddannelse, siger han.\nHan påpeger, at problemet ikke er, at der indimellem er lærere, som ikke er uddannede. Problemet er, at der er så mange af dem i skolerne.\nSkole og Forældre, landsorganisation for skolebestyrelser og forældre til børn i folkeskolen, mener, at udviklingen er "et stort problem".\nIfølge analysen er der store regionale og lokale forskelle på, hvor mange lærere der ikke har en læreruddannelse. Andelen er størst på Sjælland og Lolland-Falster. I flere sjællandske kommuner er det omkring 30 procent, der ikke har en læreruddannelse. Arkivfoto: Emil Helms/Ritzau Scanpix\n- Der er for mange stillinger, som ikke bliver besat ordentligt. Og det er et problem. Vi vil gerne have, at vores børn får god undervisning. Og vi ved, at det betyder utrolig meget, at der står en dygtig lærer, siger formand Rasmus Edelberg.\nIkke-læreruddannedes andel i kommunale lærerstillinger er steget fra 10,3 procent i 2012 til 18,1 procent i 2019. Det svarer til, at næsten hver femte ansatte i lærerstillinger i folkeskolerne i 2019 ikke havde en læreruddannelse.\nDen største gruppe af ikke-læreruddannede er personer uden erhvervskompetencegivende uddannelse. I 2019 havde cirka hver tiende lærer ingen erhvervskompetencegivende uddannelse. Det vil sige, at de enten har en grundskoleuddannelse, en uoplyst uddannelse eller en gymnasial uddannelse.\nStigningen i antallet af lærere uden en læreruddannelse er primært sket blandt personer uden en erhvervskompetencegivende uddannelse. Andelen af lærere uden en læreruddannelse er størst på Sjælland og Lolland-Falster.\nNordirland fylder 100 år, men fejringen understreger splittelsen mellem Irland på den ene side og Storbritannien på den anden i provinsen.\nMandag er det 100 år siden, at Nordirland kunne kalde sig for en særskilt provins i det forenede kongerige. Men der hersker langtfra feststemning af den grund.\nDer ulmer stadig stor splittelse i forbindelse med opdelingen. På den måde hejser nationalister det irske flag i den ene lejr, og i den anden lejr hejser unionister Union Jack-flaget og hylder den britiske kongefamilie.\nEfter brexit er fejden blusset yderligere op, da en ny "protokol" har betydet, at Nordirland forbliver en del af EU's toldunion og det indre marked. Så når Storbritanniens Kontor for Nordirland har bebudet, at 100-årsdagen skal fremhæve styrke og mangfoldighed, vil republikanerne næppe juble.


BYHUS I MARSTAL MED MULIGHEDER\nPå hjørnet af Reberbanen og Vestergade finder I dette historiske og rummelige byhus som tidligere er kendt som "Det Grønne Hjørne".\nEjendommen har en god beliggenhed med kort gåafstand til Marstal centrum med indkøb samt byens andre herligheder.\nEjendommen fremstår pæn udvendig men trænger på flere områder indvendig til en "kærlig hånd", hvor du har mulighed for at indrette bolig og sætte dit eget præg bl.a. med beboelse samt mulighed for erhverv mm.\nDer er et stort butiksareal ved gaden som ligger i forlængelse af disponibelt rum/ værkstedsrum med masser af plads.\nDer er således en stor mulighed for kombinerer bolig, hobby og erhverv. Ejendommens værkstedsareal samt butiksareal kunne eksempelsvis også udlejes.\nEn ejendom med flere muligheder.\nFra Reberbanen har du døråbning til lille entré med indgang til rummelig stue med plankegulv. Fra stuen har du endvidere indgang til værelse samt køkken. Via køkkenet går du videre ud til lille gang med indgang til badeværelse i klinker og disponible rum, samt trappeopgang til første sal og bagudgang til gårdhaven.\nFra gangen går du videre ind i disponibel rum med god plads. Herfra har du har døråbning til det gamle butikslokale, hvor du mulighed for at indrette lokalet til mindre erhverv eller som en god opholdsstue, hobbyrum mm. I butikslokalet er der ligeledes trappenedgang til tør kælder, hvor du har plads til opbevaring. Fra disponibel rum er der endvidere skydedør til mindre disponibel rum/værstedslokale med udgang til gårdhave.\nFørstesalen indeholder repos med indgang til to værelser, begge i gode størrelser samt indgang til uudnyttet loftrum som føre dig ind i mindre værelse, som er beliggende i gavlen af sidebydningen. Til ejendommen er der desuden en lille gårdhave med lille græsareal, parkering til bilen og skur.\nEt rummeligt byhus med masser af potentiale.\nEnergimærke, tilstandsrapport og el-installationsrapport kan bestilles på kontakt@obolig.dk\n1918 / 1979


Genforeningen af ’Friends’ afslørede, hvad der altid har været rædselsfuldt ved serien | Information\nDen eneste uhyggelige scene i Friends’ historie er genforeningen mellem de seks gamle venner. Flere af deres ansigter var så ødelagte af kirurgi, at de ikke længere kunne artikulere udtryk.\nDen blinde bibliotekar fra Buenos Aires Jorge Luis Borges bemærkede engang, hvordan enhver ny bog også forvandler alle de gamle bøger i et forfatterskab. Et nyt værk fra en forfatter gør os opmærksomme på motiver, vi ikke havde bemærket i de gamle bøger eller fremhæver kvaliteter, vi havde overset hidtil. Eller den kan udstille nogle svagheder, vi havde tolereret i forfatterskabet, på en måde, så det bliver umuligt at ignorere og ulideligt at se på. Det sidste er tilfældet med den genforening af de seks karakterer fra tv-serien Friends, som fandt sted for et par uger siden på streamingtjenesten HBO.\n04. juni, 2021 - 21:40\nJeg mener nu, hele serien var uhyggelig fra start til slut- og det, at folk stadig synes den er åh, så skøn..\nAt 'vennerne' mødes til en genforening er ikke mere bizart end deres eksistens i en tom lomme af et fællesrum uden andet indhold end vandede vitser og forudsigelige kriser i gruppedynamikken.\nPS. Rune, hvordan kan du dog skrive, at de ikke kunne gestikulere med deres ansigter?\nDet ville ellers have løftet serien, hvis det var muligt ;-)\n05. juni, 2021 - 12:40\nDet her er utvivlsomt den bedste analyse af Venner, jeg endnu har læst. Mange andre anmeldere har været inde på facetter af ovenstående, men ingen, som jeg kender til, har forenet det i den grotekse pærevælling, det reelt hører til i.\nSelv som barn i 90'erne og 00'erne føltes det som en tiltrækkende men forfærdelig plastikdrøm, selvom ordene på daværnde tidspunkt ikke eksisterede til at beskrive det.\nDet var i den grad underholdningssporet til "historiens afslutning" efter murens fald og liberalismens totale sejr. Drømmen om det problemfri og super trivielle liv virkede allerede uvirkelig dengang, men i dag gør samtidens endnu mere dissonante realiteter, at serien tydeliggøres som den groteske hån mod virkeligheden, som det reelt er.\nVenner har dog stadig en underlig tiltrækningskræft, vil jeg mene. Det er behageligt at genopleve nostalgien efter det samfund, der aldrig var, men som mange af os drømte om før finanskrisen. Det minder stadig om drømme, som vi ønsker eller ønskede, at vi kunne have haft. Det er der en noget ulækkert omend tiltrækkende ved.\nMikael Velschow-Rasmussen, Eva Schwanenflügel, Lise Lotte Rahbek, Ole Frank, Jimmy Hansen og ingemaje lange anbefalede denne kommentar\n05. juni, 2021 - 14:14\n“Ingen politiske begivenheder, sociale omvæltninger, kulturelle gennembrud eller økonomiske kriser trænger ind i deres verden og betyder noget.”\nPræcis. Den forlorne optimisme, som hverken Irak krig, finanskrise eller Trump kan få lagt i graven, er kvalmende.\nDet kværner 24/7.\nJohn Liebach, Søren Fosberg, Bjarne Bisgaard Jensen, Eva Schwanenflügel, erik pedersen, Lise Lotte Rahbek, Ole Frank, Gustav Alexander og Torben Arendal anbefalede denne kommentar\n05. juni, 2021 - 19:26\nÅh, bare Rachel og Ross ville finde sammen i virkeligheden.\nJohn Liebach og Mikkel Pedersen anbefalede denne kommentar\n05. juni, 2021 - 20:55\nHold da op, sikke en smører. Hvem har egentlig sagt at Friends skulle være en socialrealistisk tv-serie der kritiserer det kapitalistiske samfunds grusomheder?\nFriends og lignende serier har før fået kritik for deres tematik. Hvorfor var der ikke flere sorte mennesker med i Friends? Ja, og hvorfor var der ikke indfødte amerikanere med i Fresh Prince of Bel-air? Og hvorfor var der ikke flere transkønnede i Frasier? Hvorfor var der ingen kritik af vietnamkrigen i … osv. Jamen det er jo ikke seriens præmis.\nFriends er en familievenlig hollywood sitcom fra 90’erne. Hvis man synes at den slags er for overfladisk og poleret kunne man vel have slukket fjernsynet i sin tid, nu om dage må man vist selv opsøge serien på nettet, så vidt jeg ved. Men at bruge en fortolkning af Friends i en eller anden vag kulturhistorisk analyse er simpelthen for søgt, hvis du spørger mig.\nHvad angår plastikkirurgi, har det vist været en fast del af hollywood så længe de kosmetiske indgreb har eksisteret. Dog er teknikkerne blevet forbedret i løbet af årene. At bruge Friends skuespillernes kirurgiske indgreb som et billede på hvor overfladisk serien er, og på en ”grotesk uskyld” er ligeledes billige point. Og hvem vedkommer det, i sidste ende, hvad folk sprøjter i deres læber?\nRasmus Bang, Susanne Kaspersen, Anders Reinholdt, Jacob Mathiasen, Flemming Olsen og ulrik mortensen anbefalede denne kommentar\n06. juni, 2021 - 02:34\nTja, jeg er ikke meget for amerikanske serier og har kun udholdt "Friends" perifert, når mine børn sad klistret til skærmen.\nEn voksenserie produceret 2007-14 fandt jeg dog fascinerende, idet den bød på alt det, som "Friends" sprang over: grænseoverskridende scener med sex, stoffer, person- og familieforviklinger, pakket ind i disillusion, grovkornet humor og god musik. Jeg tænker på "Californication", som nu synes glemt, mens "Friends" pumpes op til en temmelig ligegyldig revival.\n"Californication" har gennemgående roller, som er fremragende castet, og den flugter "historiens afslutning" spot on. Absolut ingen uskyld. Jeg troede knap mine øjne, da den blev sendt i dansk TV. Midtvejskrisen blev her sat på spidsen, hverken inkluderende eller politisk korrekt.\nCalifornication Season 6 Final Episode - Beth Hart - My California\nDen danske serie "Manden med de gyldne ører" (2009-10) ligger genremæssigt tæt på "Californication" og er også meget morsom.\n06. juni, 2021 - 10:06\nHvad vil du gerne frem til? At man ikke skal forstå massekulturens produkter for hvad de ufriviligt siger om sig selv og sin tid, men kun hvad den selv har lyst til at sige? Det virker som en opskrift til at gå blåøjet til alt fra Bibelen til Harry Potter.\nJeg kan sagtens forstå at visse typer af tidstypisk kritik kan virke overflødig, men at problematisere alle former for kulturkritik som udgangspunkt virker ikke som et sammenhængende standpunkt jvf din irritation over alt fra socialkritik til race og kønskitik - hvad Lykkeberg slet ikke bedriver her iøvrigt. Skal vi virkelig kun forstå bøger, serier og film for det de frivilligt vil fortælle os? Så er alle forståelser, der placerer kultur i sin historiske kontekst jo smidt ud af vinduet. Det tror jeg faktisk ikke på, at du mener, hvis du tænker dig om.\nJohn Liebach, Susanne Kaspersen, Eva Schwanenflügel og Mikael Velschow-Rasmussen anbefalede denne kommentar\n06. juni, 2021 - 10:23\nSören Tolsgaard helt enig . Har endnu tilgode at se et helt afsnit af Friends; hvorimod Californication altid er et gensyn værdigt -\n06. juni, 2021 - 19:36\nEr problemet med 'Venner' ikke det, at seriens popularitet langt har overskredet dens tiltænkte målgruppe (unge fra vel ca. 13-26?) og sidste holdbarhedsdato. Jeg kan godt følge Lykkebergs kritiks af, at den virkelige verden aldrig har spillet nogen væsentlig rolle i serien, og at den bagvedliggende ideologi er den opbyggelige borgerlige tilværelse, der ender i parforhold og karriere. Men omvendt syntes jeg, at et ensidigt fokus på disse kritikpunkter overser seriens kvalitet: det at den har fungeret som en tryg ramme for unge mennesker, der søger efter positive fællesskaber at spejle sig i. Når verden er værst, er der vel netop et argument for, at en sådan mild form for virkelighedsflugt er både tiltrængt og relevant. Ja, en del af de jokes og temaer der går igen i ' Venner' ville ikke gå i en serie produceret i dag, og diversitet ville selv sagt fylde mere i castingen, men noget forfærdeligt sted syntes jeg nu ikke det er. 'Venner' repræsenterer snarere drømmen om ungdommen som er meget få forundt, men derfor skal man vel ikke fratages retten til netop at drømme?\n07. juni, 2021 - 14:28\nDet er underholdning for fanden, det er ikke meningen af man skal analysere den for politisk ævl, hvis man ikke kan finde ud af at sidde og blive underholdt, så skal man holde sig væk fra komedier og alle andre genrer for den sags skyld og holde sig til politiske debatter.\nDer er 235 afsnit af friends, hvis man ikke kunne lide de første par afsnit, hvorfor har man så set resten?\nHvad jeg læser her er en slags tankepoliti, hvis de politiske korrekte ikke kan censurere noget, så vil de påvirke folk til at hade det i stedet, kun det de selv kan lide er acceptabelt, alt andet skal væk.


Fejr livets vigtige begivenheder med en flagstang - Bygselvviden.dk\nForside Blog Fejr livets vigtige begivenheder med en flagstang\nVis naboer og andre i kvarteret, at der sker noget særligt\nEn flagstang bør ikke kun anvendes i forbindelse med en fødselsdag\nEn flagstang sætter prikken over i’et\nVælg mellem forskellige typer på en fabrik\nEn flagstang er fuldstændig uundværlig i et hjem. På den ene side bliver det ikke mere dansk at have dannebrog til at stå og blafre i vinden i sin have, og på den anden side er det en fin måde at fejre alle livets begivenheder på – store såvel som små. Derfor bør du bestemt overveje at investere i en flagstang til dit hjem, og du kan læse meget mere om flagstangen, og hvorfor den er vigtig at have stående i haven, lige her i artiklen.\nMed en flagstang i haven kan man rigtig få vist over for naboer og andre i boligkvarteret, at der forekommer noget helt specielt inde i jeres hjem. Det kan være, at der er en fødselsdag, der skal fejres, og så er det bare med at få flaget op i flagstangen. Det gælder, uanset om det er en fødselsdag for et barn eller for en voksen, så er flagstangen en rigtig god måde at indikere, at der sker noget ganske specielt – i det tilfælde, at en i familien fylder år, skal det da helt sikkert fejres. Det er med garanti også noget, dine børn vil kunne se tilbage på med gode minder senere hen.\nDer er rigtig mange mennesker, der udelukkende forbinder en flagstang med fødselsdage. De kan dog også bruges til en lang række andre formål, f.eks. i forbindelse med, at dine børn bliver konfirmeret, færdige med en uddannelse eller noget helt tredje. Når flaget er oppe i flagstangen, er der ingen i området, der er i tvivl om, at der er noget helt særligt på spil hjemme hos lige præcis jer. Netop derfor er en flagstang fuldstændig uundværlig, uanset hvilken familie man kommer fra, eller hvad der skal fejres.\nDer er ikke nogen tvivl om, at en flagstang er med til at gøre den særlige begivenhed endnu mere speciel. Man kan derfor opfatte den som en del af pynten. Typisk har man en masse flag eller andet fint pyt rundt omkring i sit hjem i forbindelse med en helt speciel begivenhed – hvad enten det er en fødselsdag eller noget helt andet. Hertil passer en flagstang ude i haven rigtig godt ind, da det kun er med til at sætte prikken over i’et. På den måde ved dine gæster også, hvor festen foregår.\nDu er nu blevet præsenteret for en lang række gode grunde til, hvorfor du bestemt bør investere i en flagstang til haven. Det er dog de færreste mennesker, der rent faktisk ved, hvor man skal købe en flagstang henne. Det kan du eksempelvis gøre på en flagfabrik, hvor du kan finde et bredt udvalg af forskellige typer. På den måde vil du med garanti også kunne finde lige præcis den type flagstang, du er på udkig efter, og som passer perfekt til dine behov og ønsker. Det handler derfor bare om at komme ud på en sådan fabrik og få set sig om, så du kan komme i gang med at fejre livets begivenheder – store såvel som små – på fornemste vis.\nTidligere artikelBedre blodcirkulation gennem varmestråler\nNæste artikelFå mere ud af havens frugter med en frugtpresser


👍 Typer af PVC-rør - Hjem hacks March 2019)\nTyper af PVC-rør\nCPVC og UPVC\nPVC-U, PVC-M og PVC-O\nMy PVC Instrument, DRS Talent Show (Original) (Marts 2019).\nPolyvinylchlorid, eller PVC, er et syntetisk materiale, der har været brugt til at lave rør siden begyndelsen af det 20. århundrede. Det er blevet en stadig mere populær substans for bygherrer og rørlæggere på grund af dets modstandsdygtighed mod korrosion. Ud over at variere efter størrelse, tykkelse og kemisk sammensætning kan PVC-rør farvekodes ved funktion (fx blå til vand, rød til brand).\nAlle typer PVC-rør er væsentligt lettere og lettere at skære end metalliske ækvivalenter.\nBillige, let og korrosionsbestandigt, PVC blev en indlysende løsning på mange af de problemer, som rørlæggere, bygherrer og byplanlæggere står over for. Det blev populært i USA i 1940'erne, og er siden blevet en grundpille til mange anvendelser, herunder vanding, kloaksamling og elektrisk kommunikation. Fordi det er en termostatisk plast, kan PVC kun smeltes og støbes en gang. En anden smeltning til omformning af PVC-rør vil få dem til at miste noget af deres integritet.\nCPVC står for chloreret PVC-rør. CPVC er egnet til en række anvendelser, og har et højere klorindhold end almindeligt PVC, hvilket betyder, at det kan modstå et bredt spektrum af temperaturer. CPVC er ideel til brug med varmt vandvarmere. UPVC står for uplastificeret PVC-rør. Denne type materiale er mere stiv end traditionelt PVC-materiale, og bruges almindeligt til vandaffaldstransport. Det kan også bruges til at gøre sidesporingsmaterialer til opførelse og renovering.\nHvis du ser PVC med et dash efter det, har den efterfølgende karakter noget at gøre med rørvæggenes tykkelse. PVC-U-rør har tykkere vægge end almindelige PVC-rør. Denne modifikation gør dem i stand til at modstå mere internt tryk. PVC-M og PVC-O rør er nyere versioner af PVC-U. Selvom de har tyndere vægge end den traditionelle PVC-U, er PVC-M og PVC-O-rørene også specielt designet til høje niveauer af internt tryk.\nUden for USA, hvor brugen af blyrør til drikkevand er blevet forbudt siden 1986, er PVC-rør ofte forstærket med bly, en proces, der gør rørene stærkere og mindre modtagelige for at sprænge under tryk. I Kina fremstilles mere end 90 procent af PVC-rør med blyforstærkning. Miljøstyrelsen har anbefalet, at udsættelse for bly kan medføre uønskede sundhedsmæssige virkninger. Globalt har andre regeringer undergået offentligt pres og er ved at udfase bly i fremstilling af drikkevandsrør.\n2019 Copyright © Dekorative Indretning Af Hjemmet: Typer af PVC-rør (March 2019)


Regeringen går ind i sag om udbryderligaen European Super League\n”Det er helt centralt, at fodboldklubber i Europa har mulighed for at konkurrere på lige fod, så selv den mindste klub kan stræbe mod at kæmpe sig op og slå de store. Den slags håb og drømme slukkes med lukkede turneringer som European Super League. Derfor skal vi værne om de sportslige værdier, der giver adgang til, at små, danske klubber kan overraske i Europa og sikre, at breddefodbolden trives.\nJeg vil som kulturminister ikke se til, imens de rigeste klubber i verden skaber eksklusive ligaer, som sætter vores fælles sportslige værdier over styr. Derfor går vi nu som regering ind i den her sag.”\nDesuden distribueres 60 pct. af tv-rettighederne fra UEFA's Champions League til de nationale forbund, og en del af indtægterne herfra øremærkes til breddeindsatser.


Jessica Fellowes | Politikens Forlag\nDu er her: Forfattere » Jessica Fellowes\nJessica Fellowes er forfatter og journalist. Hun har skrevet for både The Guardian, Daily Mail og Sunday Times og har i en årrække været chefredaktør på Englands mest berømte magasin, Country Life. Som forfatter er hun blandt andet kendt for sin bestsellerserie på fem bøger, der går bagom tv-succesen Downton Abbey. Bøgerne har ligget på både New York Times’ og Sunday Times’ bestsellerlister og solgt i over en halv million eksemplarer.\nMitfordmordene er allerede fra den første bog i serien blevet en international bestseller, og andet bind, De smukke unge døde, skal nu danne forlæg for en ny stor tv-serie, der bliver produceret for Netflix af holdet bag The Crown.\nBøger af Jessica Fellowes\nLondon i 1920. Da der sker et mord i toget fra London til Oxford, husker Læs mere\nAndet selvstændige bind i bestsellerserien om de seks Mitford-søstre Læs mere


Festivalmode: Regnen dikterer fornuftigt tøj | TV2 Nord\nFestivalmode: Regnen dikterer fornuftigt tøj\nTorsdag har indtil videre været en våd og kold affære på Nibe Festival, men selv om det skal være varmt og praktisk, er der alligevel tænkt over detaljerne i tøjet i Skalskoven.\n29. jun 2017, kl. 15:19\nShortsene og de bare arme, man normalt håber at kunne vise frem, når man køber billet til de danske sommerfestivaler, er ikke at se nogen steder på Nibe Festival torsdag.\nDerimod er det fornuften, der sejrer – med gummistøvler, mange lag og regnjakker.\nMen derfor er der alligevel plads til at vise god stil og have en fest. Også midt i en meget våd Skalskoven.\nDet er i hvert fald tanken bag Søren Sørensens og Kenneth Iversens tøjvalg. De to herrer fra Arden har fundet både regnslag og blikfang i form af blomsterkæder frem til dag nummer to på Nibe Festival.\n- Det er jo regnvejr i dag, så vi skal kunne holde varmen, men den skal alligevel have én over nakken, når vi er på festival, siger Søren Sørensen.\nFestlige er også de mange gule regnjakker, der lyser op mellem træerne på dette års festival. En af dem sidder på Patricia Back fra Aalborg, mens hendes veninde, Amalie Back, har afleveret sin i garderobe-teltet.\n- I dag skal tøjet mest bare være praktisk, så vi kan holde os tørre. Derfor har vi også helgarderet os med regnbukser og regnjakker. Men nu lover de jo, at det skal holde tørt her resten af dagen, så vi satser på, at det går, siger Amalie Back.\nFor Anker Lemvig og Henrik Andersen fra Nibe er det alfa og omega at kunne holde fødderne varme og tørre. Derfor har de fundet de gode, langskaftede gummistøvler frem. Og selvfølgelig krydret dem med strik og orange blomsterkæder om halsen.\nUmiddelbart er det ikke til at se det, men aalborgensiske Maria Porsmose og Naja Leer har altid deres gamle tøj på, når de tager på festival.\n- Ja, det skal kunne holde til at blive beskidt eller gå i stykker, så det er aldrig det nye tøj, vi har med, siger Maria Porsmose.\n- I dag har vi pakket os ind for at kunne holde varmen. Det er derfor, vi har strik og halstørklæder på, supplerer Naja Leer.\nEt enkelt sæt bare ben kan man nu alligevel være heldig at se på en ellers regnvåd torsdag. Mie Mellerup fra Aalborg har helt bevidst fundet både gummistøvler og afklippede denim-shorts frem til regnvejret.\n- Jamen, jeg er bare så træt af at være på for eksempel spejderlejr i regnvejr, hvor alles bukser bliver våde, og alle fryser. Så derfor har jeg bare ben i dag, så jeg bare kan tørre dem, hvis de bliver våde, forklarer Mie Mellerup.\nDet er heller ikke alle sko, der er lige fornuftige – for en gruppe piger er valget, trods vand og mudder, faldet på Vans i stedet for de ellers populære gummistøvler. Matilde Marie Busk, Maria Hummelshøj, Mathilde Kirstine Christensen og Cecilie Burholt synes selv, de har en god grund til at vælge sneakers-\n- De var alligevel så gamle og smadrede, at vi lige så godt kunne ødelægge dem helt her på festivalen. Men det er okay, for vi kan godt holde fødderne tørre, lyder det fra pigerne, der dog har husket ekstra tørre strømper.\nSelv om det skal være fornuftigt, behøver tøjet ikke være kedeligt. Det er Tanja Knudsen og Jeanette Fosnæs fra Aalborg nogle rigtig gode eksempler på.\nMed deres mønstrede regnjakker brød de den ellers temmelig mørke påklædning, de fleste gæster på Nibe Festival har valgt for at holde vandet ude.\n- Jeg er meget til army, og Jeanette er meget til blomster. Vi synes, det ensfarvede bliver lidt kedeligt i længden, så der skal mønster og farver til, siger Tanja Knudsen.


Køb Ds Stålprofil – Stort udvalg til gode priser → Klik her\nEn del internet forretninger giver efterhånden et stort udvalg af billige muligheder for levering til ds stålprofil. Den mest benyttede er på nuværende tidspunkt levering til et afhentningssted, som gør det muligt at hente produkterne præcis når det passer dig. Leveringsformen er nemlig yderst uproblematisk, og typisk derudover den prisbilligste slags levering.\nDu kan omvendt tænke over at vælge udbringning til din bolig eller ud til din arbejdsplads. Fragtmetoden viser sig beklageligvis en lille smule mere bekostelig, men endda temmelig overkommelig for ds stålprofil online. Den mest billige fragtmulighed vil dog til enhver tid være at hente varerne selv, som jo stiller krav om at du fysisk befinder dig lige ved internet forretningens byggecenter, for eksempel Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Silvan.\nLeveringsdygtigheden på ds stålprofil kan være vældig væsentlig i tilfælde af at man behøver varerne lige om lidt, og af den grund er det aldeles aktuelt at du gransker den estimerede leveringstid for ds stålprofil. En stor portion webshops – eksempelvis Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Bauhaus – annoncerer billig 1 dags fragt på en lang række varenumre online, men som trods alt er forudsat at ordren indsendes inden et konkret klokkeslæt, med hensynstagen til at de sandsynligvis kan nå at få bestillingen afsted forinden medarbejderne har fri.\nEn række webbutikker lover fri fragt på ds stålprofil online, men tit er det så nødvendigt at man indkøber for en konkret sum. Derudover må man udvælge den mest letkøbte fragtløsning, som typisk vil være at få kørt bestillingen til en pakkeshop.\nDe store netshops tildeler klik-og-hent hvor man køber billig ds stålprofil derhjemme og selv henter i byggecenteret. Fx 10-4, Bygma, Stark, Silvan, Davidsen, Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix og Bauhaus. Byggecentrene udlover bl.a. click-and-collect på ds stålprofil i disse byer:\nRønne, Jyllinge, Virum, Nærum, Nyborg, Lyngby, Risskov, Hobro, Aabenraa, Solrød Strand, Næstved, Kokkedal, Nykøbing Falster, Struer, Odder, Albertslund, Taastrup, Middelfart, Hedensted, København, Holstebro, Kalundborg, Nørresundby, Skive, Helsingør, Esbjerg, Hjørring, Frederikshavn, Thisted, Aalborg, Gentofte, Holbæk, Nakskov, Ikast, Slagelse, Køge, Frederiksværk, Korsør, Sønderborg, Ishøj, Rødovre, Birkerød, Vejle, Lillerød, Stenløse, Vanløse, Frederikssund, Skanderborg, Randers, Svendborg, Tårnby, Åbyhøj, Frederiksberg, Silkeborg, Aarhus, Fredericia, Greve, Hørsholm, Roskilde, Tilst, Hvidovre, Rudersdal, Haderslev, Viborg, Dragør, Lystrup, Ballerup, Hillerød, Varde, Herning, Charlottenlund, Ølstykke, Vordingborg, Kolding, Ringsted, Herlev, Haslev, Brabrand, Glostrup, Brøndby, Odense, Vallensbæk, Gladsaxe, Valby, Allerød, Værløse, Hedehusene, Horsens, Grenaa, Farum, Søborg, Brønshøj, Højbjerg, og Brønderslev, .\nClick-and-collect af ds stålprofil er tilgængeligt i de fleste områder af Danmark: Jylland (Østjylland, Sydjylland, Syddanmark, Vestjylland, Nordjylland, Sønderjylland, Midtjylland), Sjælland (Hovedstaden, Vestsjælland, Lolland, Nordsjælland, Sydsjælland, Midtsjælland, Østsjælland, Falster, Amager, Bornholm) og Fyn (Midtfyn, Østfyn, Nordfyn, Vestfyn, Sydfyn).\nVed indkig i tendenserne er det tydeligt, at folk ofte leder efter for eksempel ds stålprofil priser og billig ds stålprofil. Foruden dette ser man tit netshoppere søge bl.a. køb ds stålprofil, ds stålprofil online og ds stålprofil tilbud, plus de gængse byggekæder som Silvan, Harald Nyborg, Bygma, Jem og Fix, Stark, XL-Byg, Davidsen, Bauhaus og 10-4.\nDen bedste pris på ds stålprofil\nDet er jo super let gængeligt for købere at tjekke tilbud på billige ds stålprofil online på tværs af internet forretninger, og derved har langt de fleste e-handler været tvunget til at trykke priserne på ds stålprofil enormt, og i øvrigt frembyde portofri levering.\nDet kan trods alt være profitabelt at prøve forskellige internet handler efter tilbud og rabatter på ds stålprofil online før du gennemfører dit køb, således at du er garanteret at antage den laveste pris. Kig ikke bare på de velkendte byggecentre som Silvan, Bygma, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, XL-Byg, 10-4 og Davidsen.\nMan må imidlertid ikke overse, at ifald en online shop frembyder billige ds stålprofil online på tilbud til en salgspris der er ekstraordinært billig, så kunne det tit være en varsel om en falsk internet virksomhed. Kortbetalinger er dog dækket ind under en retningslinje, der assisterer kunden imod svindlende e-forretninger.\nVi tilråder generelt shopping med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ bør du udnytte en afbetalingsløsning fra for eksempel ViaBill, forudsat du agter at honorere prisen på ds stålprofil senere. Det tilbydes normalt hos nichebutikker, i modsætning til de store byggekæder som eksempelvis Bygma, Davidsen, 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg, Stark, XL-Byg og Silvan.\nNår man kigger i tallene fremstår det tydeligt, at internet shoppere som regel søger efter for eksempel ds stålprofil tilbud og ds stålprofil priser. Man ser desuden som regel online shoppere søge efter eksempelvis køb ds stålprofil, billig ds stålprofil samt ds stålprofil online.\nTrustpilot medfører en del sikre genveje til at betragte flere eksisterende konsumenters meninger og på grund af dette tilråder vi, at du eftergår internet forhandlerens anmeldelser forinden du lægger din bestilling på billige ds stålprofil online.\nFacebook byder på lignende evigt pæne muligheder for at få en idé om online firmaets popularitet. Herinde ser vi nogle internet virksomheder hvor du kan aflevere en kritik af deres køb, hvilket desuden må tages i brug til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nForud for at folk køber billige ds stålprofil online i en butik behøver de altid granske butikkens forretningsbetingelser, det er dog undertiden et tidskrævende arbejde, i særdeleshed på de udbredte byggemarkeder som Bygma, Silvan, Bauhaus, 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg og XL-Byg.\nEt nemmere alternativ kunne derfor være at kontrollere hvorvidt internet forretningen er støttet af e-mærket, hvilket generelt er en tryghed om at e-shoppen anerkender de opstillede regler, og at webshoppen rutinemæssigt vurderes af fagmænd der kender til bestemmelserne på området.\nDette er en god chance for en håndsrækning, ifald du skulle få dilemmaer ved din shopping med ds stålprofil. Tillige er det anbefalelsesværdigt at man er omhyggelig omkring de mest vitale vedtægter der kan have indflydelse på købet af ds stålprofil online, f.eks. den byttepolitik internet shoppen tilsikrer.\nI den forbindelse er det virkelig vigtigt, at man stadigvæk bibeholder sin faktura, så man en anden gang vil kunne eftervise købet af ds stålprofil, uanset om man shopper ved 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Stark, Silvan, Harald Nyborg, Bygma, XL-Byg eller Bauhaus.


Øvelse: Sammen om at redde synkende skib – Arktisk Nyt\n25. september 2017 Af Andreas Krog Kystvagt 0\nDer stod koordination på tværs af nationaliteter på skemaet på sidstedagen af den store arktiske kystvagtøvelse Arctic Guardian, som blev afviklet i Danmarksstrædet mellem Island og Grønland i dagene 6. – 8. september. Her handlede det nemlig om at indsatsfolk fra fem lande skulle arbejde sammen om at få lukket sprækkerne i et synkende skib og ydet førstehjælp til besætningen ombord.\nEfter to dage med øvelser hvor deltagerne opholdt sig på deres egne skibe og mest kommunikerede via radio, så var det fredag tid til at mødes ansigt til ansigt.\nOBS: Alt hvad der står herunder er sket i virkeligheden, men alene som en del af en øvelse.\nDagens scenarie er at et skib i nød tager vand ind. Indsatshold fra Vædderen og kystvagtskibene Andenes fra Norge, Spencer fra USA og Tor fra Island skal sammen med indsatsfolk fra den canadiske isbryder Pierre Radisson “gå ombord” på det nødstedte skib, der tager vand ind. Skibet er en 20-fods container placeret på Pierre Radissons fordæk. En brandslange med syv bars tryk sørger for at der fosser vand ind i containeren gennem sprækker, som indsatsfolkenene så skal lukke.\nAlarmen indløber fra den islandske kystvagts koordinationscenter til broen på Vædderen. Et skib tager vand ind og Vædderen bedes sende sit indsatshold afsted.\nGummibådene med kaldenavnene “lillebror” og “lillesøster” sættes i vandet og drøner afsted mod Pierre Radisson, der ligger for anker i det blikstille og solbeskinnede farvand ud for Island. I hver båd er fire indsatsfolk, der medbringer en pumpe og slanger.\nIndsatsfolk fra alle fem skibe og nationer er ankommet til Pierre Radisson. Vandet fosser allerede ud af containeren. Pierre Radissons kaptajn byder velkommen og det multinationale indsatshold sammensættes med to personer fra hver nation.\nØvelsen afvikles to gange, så i alt fire personer fra hvert land kommer i sving. Parallelt med “læk i et skib”-øvelsen afvikles to gange en samarit-øvelse, hvor sanitetsfolk fra fem lande skal arbejde sammen om at give førstehjælp til skadede personer ombord. Arktisk Nyt kiggede med over skulderen da den øvelse kørte anden gang. Mere om det senere.\nDe i alt 10 mænd går igang med at organisere arbejdet. Danskerne og nordmændene sætter pumper til mens de to amerikanere hopper ned i containeren, som gør det ud for et skibs lastrum. Vandet står cirka 20 centimeter op af skibsvæggen.\nEn islænding, en amerikaner og en nordmand hjælper hinanden med at skære en planke til med en motorsav, så planken kan sættes på tværs af “lugen” ned til “lastrummet”, så man nemmere kan få pumpernes slanger til at hænge ned i “lastrummet”.\nVandet fosser fortsat ind gennem “lækken” og indsatsfolkene står nu i vand til livet. Pumperne kører på højtryk og der råbes ordrer på engelsk. Er de en smule pressede?\nTo rafter sættes til at presse plader op mod “lækken”, så der kan blive lukket. Det ser ikke just ud til at virke.\nDen danske pumpe volder problemer og røgen stiger op fra den hårdt pressede pumpe.\nTo islændinge kommer sejlende i gummibåd fra den islandske kystvagts skib Tor med en ekstra pumpe, som bæres op og sættes i sving.\nVandet begynder at være ude af containeren og indsatsfolkene tørrer sveden af panden.\nArktisk Nyt og de mange VIP’er, som har overværet øvelsen fra Pierre Radissons kommandobro, er søgt ned i officersmessen og får en kop kaffe og en småkage.\nSå går det løs igen. Et nyt multinationalt indsatshold kaster sig over en ny læk i containeren på Pierre Radissons fordæk.\nSamtidig samles fem sanitetsfolk fra de fem lande for i samlet flok at begive sig ind i skibet for at finde en tilskadekommen person. Arktisk Nyt følger i hælene.\nI trappeskakten nær skorstenen finder sanitetsfolkene en “skadet” person, der i virkeligheden er et sminket besætningsmedlem fra Pierre Radisson.\nDen amerikanske deltager tager styringen og taler MEGET HØJT til den sårede person. “Jeg ved det her kan virke som et mærkeligt spørgsmål. Men er du gravid?”. Ja, det er vigtigt at vide de vigtige ting om ens “patient”.\nPatienten stabiliseres, får medicin og bliver lagt op på en båre. Hun transporteres med en vis møje og besvær et par etager ned til Pierre Radissons hospital og undersøges mere grundigt.\nØvelsen er slut. “Patienten” forlader hospitalet mens sanitetsfolkene evaluerer øvelsen i fællesskab, mens Pierre Radissons læge og øvelsesleder kigger på fra sidelinjen. Det vækker misundelse hos amerikanerne og canadierne, at danskerne og nordmændene bare kan give den nødvendige medicin – hvis det er påkrævet. Ikke noget med at spørge næstkommanderende først – sådan som amerikaneren skal gøre.\nPå fordækket knokler man fortsat med lækket i containeren og den ene af de to danskere har taget styringen.\nSolen står højt på himlen, vandet er blikstille og den sidste øvelse er slut. Nu er det tid til at komme tilbage til Vædderen og sætte kursen mod Reykjavik.


Har I været ude og lege i sneen? :) | Mercedes-Benz Youngtimer Classic - 124forum & 201forum\nHar I været ude og lege i sneen? :)\nEmne i 'Diverse' startet af JesperL, 22 November 2015.\nSne + er rigtig sjovt, da den meget let kan drifte.\nJeg havde fornøjelsen af at skulle køre hjem sent i går aftes fra Glostrup til Taastrup, hvor det havde sneet kraftigt og fortsat sneede. Selvom vi havde vinterdæk på, så skulle den have godt med gas, for at komme væk fra de små sneklædte villaveje.\nJeg var nødsaget til at trykke speederen 85-90% ned, for at bevæge mig med ca. 10/km/t i sneen\nDette betød en større snestorm bag bilen. Men hey - så blev fælgene lidt renere\nMen alt i alt, så var jeg meget overrasket over min 230E´s evne, til at komme frem i sneen - og den klarede næsten hele turen hjem.\nDa jeg holder foran indkørslen til vores parkeringskælder og får åbnet porten og dernæst vil køre ind, ja så sidder vi selvfølgelig "fast"....!\nJeg kunne ikke bakke eller kører frem. Under 1 meter til "mål". Lidt surrealistisk men også sjovt, at se porten køre ned igen lige foran en, nu når man er så tæt på. :wink:\nHeldigvis var der nogle, der hørte mit hjulspind inde fra parkeringskælderen, så de kom ud og skubbede den i mål\nJesperL, 22 November 2015\nJeg gør ikke sådan noget......\nkongebiler, 22 November 2015\nMin egen er pakket væk for vinteren, men husker da sidste år rigtigt godt.\nJeg havde nogle Michelin Greenline på, og den dansede rundt med de greenline, og den sk... gearkasse skifter lige omkring de 70-80 km/t, hvilket ikke gjorde det bedre. Og jeg husker det mest som nervepirrende at køre rundt. Efter Nokian kom på, blev det en DEL bedre, selv i snevejr.\nMen det er en rimeligt afbalanceret bil - den starter langsomt ud med at skride, og giver god tid til at fange den... Men man skal så også fange den, ellers bliver den ustoppelig.\nEddie, 22 November 2015\nJeg kørte hjem fra roskilde i lørdag kl ca. 18, der var så meget sne at man på en 4 sporet motorvej ikke kunne køre mere en 40 km/t det var ganske underholdene\nBilglad, 23 November 2015\nHeldigt du nåede væk fra Roskilde inden det for alvor væltede ned. Især mht de små veje hvor der ikke kører så mange biler og der derfor er høj sne\nJesperL, 23 November 2015\nMen det blev med lupo med automatgears manuel gearskifte lav undervogn og smalle 155 dæk...\nSlet ikke spor sjovt, snare livsfarligt, næsten lige så livsfarligt som da jeg et par enkelte gange lagde mig ud med Brabussen på 255/35-18 sommer højhastigheds dæk\nJeg savner min nu solgte Charade med 4WD\nMeen savner nu min W124 Brabus endnu mere på gaden om forhåbentligt til sommer\nBRABUS, 24 November 2015


Selvfølgelig elsker vi Ursula von der Leyens grønne milliarder. Men de åbner også for et problem | Information\nSelvfølgelig elsker vi Ursula von der Leyens grønne milliarder. Men de åbner også for et problem\nTorsdag kom EU-kommissionspræsident Ursula von der Leyen til Danmark med den helt store pengepung til grøn genopretning. Hvor rigtige Genopretningsfondens mål end er, skal dens midler nydes med et vågent øje\nEU-Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, mødtes torsdag med den græske premierminister Kyriakos Mitsotakis, inden hun drog videre til Danmark.\nSå blev det Danmarks tur: Efter lynvisit i Portugal, Spanien og Grækenland, hvor coronakrisen har efterladt en grim recession, landede EU-Kommissionens præsident, Ursula von der Leyen, torsdag i København.\nHendes mission var på papiret at velsigne planerne for den lille danske del af EU’s gigantiske Genopretningsfond på op mod 5.000 milliarder kroner.\nMellem linjerne er målet med hendes rejse også åbenlyst om at demonstrere EU-Kommissionens magt over for de nationale regeringer og EU-parlamentet – og over for europæerne at skabe positiv PR for et presset EU, der især i Frankrig og selv i Tyskland har styrtblødt opbakning under coronakrisen.\nFor Danmark handler Genopretningsfonden »kun« om 12 milliarder kroner, men efter stærk dansk modstand mod den fælles fond har Finansministeriet nu skudt et stykke over det europæiske mål: 59 procent skal gå til grøn omstilling, 25 procent til digitalisering. Det vil skabe entydigt positive klimaeffekter, tusindvis af grønne job og en forøgelse af det danske BNP med en halv procent.\nAltså økologisk og økonomisk genopretning – den helt rigtige retning i klima- og coronakrisen.\n17. juni, 2021 - 20:31\nJa der er gået mode i at drysse penge ud over befolkningerne, og det bliver der tilsynelandende taget imod med jubel og glæde. Og politikerne som Ursula, Joe B, Donald, Xi, og Obama, for at nævne nogle få af dem, bliver i den forbindelse hyldet som var de Messias der kan helbrede den syge, blot med penge der kommer som regn fra den blå himmel på en skyfri dag. Men gæld er jo noget lidt gammeldags noget, sagde vores egen Mette Frederiksen. Lad os fortsætte som var der ingen dag imorgen, og hvem vil være ham eller hende der stopper musikken, når nu det gå så godt.\nVi deltager i et kæmpe eksperiment, vores egen fremtid, men nok især vores børns, er indsatsen.\nHolger Nielsen, Krister Meyersahm og Christian Larsen anbefalede denne kommentar


Tyskland smed 2-0-føring i klassiker mod Argentina | Tipsbladet.dk\nLandshold Oliver Okstrøm 9. Oktober. 2019 kl. 22:50\nTyskland smed 2-0-føring i klassiker mod Argentina\nOfte har det været omvendt, at tyskerne har været gode til at komme igen, men onsdag aften var det anderledes, da Argentina var modstanderen.\nAf Oliver Okstrøm 9. Oktober. 2019 kl. 22:50\nHele tre gange har Tyskland og Argentina mødt hinanden i VM-finalen igennem historien, og dermed er det et opgør af en vis størrelse, når de to lande tørner sammen. Det skete onsdag aften i en træningskamp.\nDet blev til 2-2 mellem de to store landshold med henholdsvis fire og to verdensmesterskaber gennem tiderne. Her var det tilmed et opgør, hvor det var tyskerne, som havde svært ved at holde dampen oppe til sidst.\nI begyndelsen af kampen gik det nemlig rigtig fint for tyskerne, som kom foran med både 1-0 og 2-0. Efter et kvarters spil scorede Bayern München-angriberen Serge Gnabry efter et angreb, som gik over højresiden, hvorefter bolden blev lagt ind til Gnabry, som overlistede et par argentinere og scorede.\nDerefter var det Havertz, som afsluttede et skarpt, tysk kontrastød, og så stod der 2-0 til tyskerne efter 22 minutters spil.\nEfter pausen fik den argentinske Leverkusen-spiller, Lucas Alario, reduceret til 2-1 for Argentina, og så begyndte sydamerikanerne, der var uden Messi, at lugte blod. I flere omgange var de tætte på at få udlignet, og med fem minutter tilbage af den ordinære spilletid udlignede Lucas Ocampos til 2-2, hvorefter han jublede og råbte mod himlen.\nTyskland kan nu se frem mod en udekamp mod Estland om et par dage, hvorefter de om en måned senere skal møde Hviderusland og Nordirland.\nLæs også:Bastian Schweinsteiger stopper karrieren\nLæs også:Chef for topligaerne: Transfervinduerne skal ligne hinanden i hele Europa


MitSDU Mit studie Tilvalg/Sidefag Religionsstudier (sidefag) Hjælp og vejledning IT Studenter-selvbetjening\nStudenter-selvbetjeningen er et system som studerende kan anvende til at hente oplysninger om egne undervisnings- og eksamenstilmeldinger, eksamensresultater mv. fra SDUs studieadministrative system.\nVia Studenter-selvbetjening kan du fx udskrive en liste over dine studieforløb og -resultater, tilmelde og afmelde dig undervisning, få vist dine eksamenstilmeldinger og -afmeldinger, tilmelde og afmelde dig eksamen, samt forny dit studiekort.\nNår du er logget på via Single-Sign-On (SSO), er du også automatisk logget på Studenter-selvbetjeningen. Du skal derfor sørge for at logge ud af SSO-portalen, hvis du ikke længere vil bruge Studenter-selvbetjeningen eller de øvrige faciliteter i portalen.\nNB: Første gang du tilgår selvbetjeningssystemet bliver du præsenteret for SDU's IT-Retningslinjer, som du skal læse og acceptere, inden du kan få lov til at bruge systemet.\nTilmelding og afmelding til undervisning og eksamen\nSkulle du være så uheldig at opleve gentagne problemer med tilmelding eller afmelding til undervisning eller eksamen, skal du henvende dig til dit eget eksamenskontor indenfor tilmeldings-/ afmeldingsfristen - fx via mail.\nVær dog opmærksom på at driftsproblemer oftest er kortvarige, så det kan være en god idé at prøve igen lidt senere. Hvis det stadig ikke lykkes, er det vigtigt at du noterer det nøjagtige tidspunkt for problemet, og gerne laver et skærmprint af den fejlede side.\nHvis du har tekniske problemer (f.eks. med at få adgang til Studenter-selvbetjening) kan du kontakte Servicedesk ved IT Service\nLog på dine IT-faciliteter\nMail, e-læring, selvbetjening...


Ishøj fik klask i Frederikssund - sn.dk - Sport Nordsjælland\nPelle Sørensen og Frederikssund og Ricki Olsens Ishøj tørnede skærtorsdag sammen i Danmarksserien. Foto: Rudi Dalsgaard\nArtiklen: Ishøj fik klask i Frederikssund\nIshøj fik klask i Frederikssund\nSport Nordsjælland - 01. april 2021 kl. 14:48\nFrederikssund er kommet perfekt fra land i Danmarksseriens pulje 1, da det skærtorsdag blev til den anden sejr af to mulige efter vinterpausen.\nHjemme på kunstgræsset på Kalvøen fik Ishøj ørerne i maskinen og tabte 4-1 - alle fem mål scoret efter pausen. Og noget af en kontrast til de to holds første opgør i denne sæson, hvor Ishøj vandt 7-0.\nDet var dog gæsterne, der lagde bedst fra land og hurtigt fik skabt et par løse muligheder, lige som de i høj grad sad på boldbesiddelsen.\nLidt på bagkant\nMen rigtig farligt blev det ikke. Frederik Folkvardsen i Frederikssund-målet skulle mest bruge krudt på at prøve at råbe sin defensiv op. For den virkede lidt på bagkant i indledningen.\nIshøj fik ikke udnyttet overtaget. Der manglede de sidste skarpe afleveringer på den sidste tredjedel, og det var ved at koste dyrt.\nFor hjemmeholdet var anderledes farlige, når de fik muligheden.\nChristian Helev fik blokeret et skud fra tæt hold, og efter 26 minutter måtte Ishøjs Christian Lundsteen også redde et forsøg fra Helev på stregen.\nDeniz Ates lukkede Frederikssunds hattrick med store chancer, da han trak ind i banen og afsluttede, men måtte se Yousuf Butt i Ishøj-målet klare skuddet med en fodparade.\nSkidt start på halvlegen\nDet begyndte hurtigt at gå skævt for Ishøj efter pausen. Først måtte Adnan Mohammad udgår med en skade, og bare et par minutter senere kom Frederikssund så foran.\nFrederikssund-Ishøj 4-1 (0-0)\nMål: 1-0: Jannick Andersen (50), 2-0: Christian Helev (56), 3-0: Rasmus Philipsen (82), 4-0: Nicolai Jægergaard (85), 4-1: Christian Offenberg (90, str.)\nJannick Andersen rager ikke specielt højt i vejret, men det var alligevel ham, der blev ramt af et hjørnespark og kunne heade Frederikssund på 1-0.\nBare fem minutter efter blev det 2-0, og det var igen i en situation, hvor Ishøjs defensiv så skidt ud. Christian Helev kom meget nemt til bolden efter et par dueller, og så var der ovenikøbet plads til, at han kunne vende og fladt sparke bolden i kassen fra kanten af feltet.\nIshøj pressede efterfølgende godt på. Der kom mange gode indlæg ind foran Frederikssund-målet, men der manglede den sidste pondus i jagten på bolden til, at det kunne blive ændre på stillingen.\nDirekte på frisspark\nFrederikssund tillod sig endda at sløse adskillige kontrachancer og mulige boldbesiddelser væk, men det blev ikke straffet.\nI stedet afgjorde midterforsvareren Rasmus Philipsen kampen otte minutter før tid direkte på frispark. Fra godt 25 meter sparkede han fladt bolden i mål forbi mur og målmand.\nOg så var der endda plads til, at rutinerede Pelle Sørensen kunne tage sig en solotur og efter et reddet skud selv opfangede returen og spillede den på tværs til den helt fri Nicolai Jægergaard, der gjorde det til 4-0.\nIshøjs Christian Offenberg fik reduceret på straffespark i kampen sidste minut.