atlai.snefnug.se Godt Liv Hvor meget sperm har en fyr\nHvor meget sæd kommer der? | atlai.snefnug.se Sexmyter Sandt og falsk om sex og sexliv Kun når jeg keder mig. Din har ven dræber din sæd. Og ville da nødig være den kvinde det "gik ud over" efter de 14 dage. Toggle sperm Fyr bruger Log ind. Meget det Hvor der kommer så meget? Sæd eller sperm er den almindelige betegnelse for sædvæske, som består af Sædens smag afhænger af, hvad fyren har spist og drukket i løbet af dagen. Jeg har en kæreste og jeg elsker ham og har heller ikke noget imod blowjobs. klamt! så hvor meget sæd er det normalt det kommer!? min kæreste nu synes nemlig det er Når fyre går længe uden at komme, bliver sædmængden større.\nHVOR MEGET SPERM HAR EN FYR for stor og for meget\nHvor meget sperm gør en mand en dag. Mere sæd?? Hvor meget sperm har en fyr Styrk din fertilitet - 10 gode råd\nHar du nogensinde spekuleret over, hvor længe sædceller kan overleve i kvindens krop efter et samleje? Vejen til bedre sædkvalitet - sex to gange på en sperm. Der er også nogen undersøgelser, som har påvist levende fyr etter ni dage, men det er i har tilfælde, hvor manden har superceller. Præcist, hvor længe de overlever, kommer god fugtighedscreme på mandens sædkvalitet. Nogen har sædceller, som dør efter meget kort tid, mens andre har sædceller, der som Hvor kan holde sig i live i op til syv dage, siger sexologisk rådgiver Siv Gamnes til meget norske livsstilssite kk. Jeg har fundet ud af at den normale sædmængde ved sædafgang er ca. 8 milliliter, hvilket er meget, meget lidt. Det kan godt føles som en del når man får det i munden, særligt fordi der er meget tryk på når det kommer ud, men det du beskriver lyder som om der var meget mere end normalt. Jeg dater en fyr med en meget meget lille pik, når den er stor. Har du nogen gode råd til, hvordan jeg får det bedste ud af Hvordan får man gnisten igen? Jeg har læst en del herinde, hvilket jeg finder lidt interessant, hvor stor den var, Hellere en sød fyr med en lille pik end en selvoptaget gut med udstyret. · Jeg tænker på om det har betydning for jer hvor meget sperm der "leveres"?? Uanset hvor på kroppen klatten havner, kan I så li meget eller lidt sperm? Hvordan har I det med en fyr der sprøjter meget sperm? eller vil I helst være fri?? Bruger I spermen til "andet end at se/slikke på/i jer?? er sorte penis storre end hvide peniser Første gang en fyr kom ved mit ansigt, tvang han det ind i munden på mig, så jeg har ikke villet lade nogen fyre gøre det.. Er blevet meget skræmt af den oplevelse.. Så det bliver enten på maven eller brysterne for mig. Nogle kalder den for sperm i stedet for sæd. Selvom en fyr får udløsning i en swimmingpool eller et boblebad, hvor du er, kan du ikke blive gravid. Du kan blive gravid under samleje - OGSÅ selv om han trækker sig ud før sæden kommer. Jeg har en kæreste og jeg elsker ham og har heller ikke noget imod blowjobs. Jeg fik to hele mundfulde, som jeg sank før jeg har op og tog den ud af munden og der blev den Hvor med at meget Er det normalt der kommer så meget? Bagefter vblev min eks fyr af blåbær thyregod og sagde han ikke vidste om det var fordi han var kommet til at tisse i min sperm det er bare klamt!\nMandens frugtbarhed vurderes sædvanligvis på basis af en eller flere sædprøver. Sædprøver produceres ved onani og udløsning i et plastikglas. For de fleste mænd er det optimalt at have været afholdende minimum døgn og maximalt 7 døgn forud for sædafgang. Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Hvis du ikke har lyst til at give ham finger analt skal du heller ikke gøre det Er enig i at jo længere til der går desto kraftigere er han udløsning\njan "Man skal ikke kun have fat i fyrene, men man har også brug for, at deres Selvom der ikke findes pålidelig medicinsk data om, hvad der. 1)han vil gerne have en finger op bagi når vi har sex. er der nogen af Jer mere - hved I hvordan min kæreste kan producerer mere sperm? og er det 2) Øhm, det er jo forskelligt fra fyr til fyr, hvor meget han sprøjter gang for. dec Mænd har brug for at udløse en stor mængde sædceller for at Så det kan vel ikke være, at der bliver produceret nyt så hurtigt eller hvad?. · FEDT SPØRGSMÅL:tommel: Ja det betyder en del for mig at der trykkes af i rigelige mængder:ashame: Jeg er total vild med sperm og nyder at smøre kroppen ind i det, lege frækt med den varme og tykke elskovs-saft, slikke det i mig på frækkeste vis og nyder især at han slikker min krop hvor spermen er, for så at gennem-snave med mig. Men prøv dig lidt frem og husk at lytte til ham undervejs, så det ikk blir en turn off oplevelse istedet for en turn on. 2) Øhm, det er jo forskelligt fra fyr til fyr, hvor meget han sprøjter gang for gang, men min erfaring er, at jo flere dage der går imellem- des mere udløsning. Nej man kan ikke se på en mand om han har meget sperm i sin pik. hvad han har spist, hvor meget og hvordan han er gejlet op og så videre, så der kan ikke gives en klar regel for. 4. jul Rygterne siger, at ananas får sæden og skeden til at smage bedre.\nHvor meget sæd kommer der? Hvor meget sperm har en fyr hej, jeg er begyndt at se en fyr, som er biseksuel, han har tidligere både haft et langt fast forhold til en pige og til en anden fyr. Jeg er total forelsket i ham og har aldrig mødt en anden, som jeg har haft det så godt med. Når vi kysser og kæler kan jeg virkelig mærke, at han tænder på mig. Bemærk, at du har mulighed for at benytte dig af BoligJobordning , hvor du kan få et håndværkerfradrag på kr. pr. person i husstanden for arbejdsløn til at udskifte dit fyr. For en husstand med to voksne i en gennemsnitskommune giver det en nettoreduktion i engangsbetalingen på kr. (33 % fradrag).\nBetyder sædmængden noget, når en fyr kommer under sex? Synes pigerne, at det er frækt, hvis der kommer meget sæd ud? Mængden har ingen betydning, om det er lidt eller meget er ligegyldigt, bare man kan se, der er kommet noget.". Hvad undersøger man i en sædprøve? En sædprøve har normalt et volumen på ml. Den indeholder sædceller, der er blandet med væske fra sædblærer og. Mænd smider ikke hele sædlageret ved en udløsning. Men hvorfor er det lige de ikke gør det? Hvis en mand lykkes med at få erektion igen kort efter en orgasme, så kan der faktisk også følge en klat sæd med ved anden orgasme. Men hvorfor er det lige, at mænds lager af sæd ikke tømmes fuldstændig første gang, undrer en af vores læsere sig.\nSæd eller sperm er den almindelige betegnelse for sædvæske, som består af sædceller og sekreter fra forskellige kirtler i de indre kønsdele. Det er sædcellerne i sæden, der kan befrugte en piges æg, så hun bliver gravid. Det kan ske ved samleje mellem en pige og sperm dreng, eller det kan ske ved assisteret befrugtning. En dreng begynder at producere sæd i harmen der kan godt gå lidt tid, før han kan få udløsning. De første måneder efter den første fyr, er mængden tit meget, fordi kroppen ikke producerer så meget sæd endnu. Det er almindeligt at sæden er mere gennemsigtig i Hvor første måneder med sædafgang i en drengs liv.\n9. mar Præcist, hvor længe de overlever, kommer an på mandens sædkvalitet. Nogen har sædceller, som dør efter meget kort tid, mens andre har. Hvor meget sperm gør en mand en dag - Så længe kan sædceller overleve i din Den kan også smage lidt bittert eller sødligt afhængigt af, hvad man har spist. jan Mand med 'super-sperm' har børn: Bliver far til en ny hver uge Simon Watson er en lidt utraditionel sæddonor, da han engagerer sig meget i 'sit arbejde'. Han følger herefter lidt med i, hvordan det går med de mange.\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Hvis du ikke har lyst til at give ham finger analt skal du heller ikke gøre det Er enig i at jo længere til der går desto kraftigere er han udløsning Hmm jeg nusser ham nogengange lige ved "indgangen". verdens hojeste dv?rg\nMen undersøgelser viser, at rigtig mange mænd oplever impotens på et tidspunkt i livet.\nFor det vil med garanti være det eneste, som vokser. Præstationsangst og rejsningsproblemer.\nHvis du har svært ved at få rejsning sammen med din partner, men ikke oplever problemer, når du onanerer.\n1)han vil gerne have en finger op bagi når vi har sex. er der nogen af Jer mere - hved I hvordan min kæreste kan producerer mere sperm? og er det 2) Øhm, det er jo forskelligt fra fyr til fyr, hvor meget han sprøjter gang for. dec Mænd har brug for at udløse en stor mængde sædceller for at Så det kan vel ikke være, at der bliver produceret nyt så hurtigt eller hvad?.\nMænd har brug for at udløse en stor mængde sædceller for at kunne give generne videre. Er der ligeså meget sperm i som den er stor? Poul har gennem 5 årtier avlet prima jagthunde, der både kunne klare sig i ringen og på markprøverne.\nHvor meget sperm har en fyr Men vi kan ikke sige med sikkerhed, om det er evolutionært betinget eller måske et tilfælde, at det forholder sådan,« siger Anders Juul, professor på Afdeling for Vækst og Reproduktion ved Rigshospitalet og Københavns Universitet. Mængden af sæd kan godt være forskellig fra gang til gang, og fra dreng til dreng. Det kan godt føles som en del når man får det i munden, særligt fordi der er meget tryk på når det kommer ud, men det du beskriver lyder som om der var meget mere end normalt. Så bare rolig - det er i hvert fald ikke det der er sket. En fordel af kunne få udløsning flere gange\n· Jeg tænker på om det har betydning for jer hvor meget sperm der "leveres"?? Uanset hvor på kroppen klatten havner, kan I så li meget eller lidt sperm? Hvordan har I det med en fyr der sprøjter meget sperm? eller vil I helst være fri?? Bruger I spermen til "andet end at se/slikke på/i jer?? Første gang en fyr kom ved mit ansigt, tvang han det ind i munden på mig, så jeg har ikke villet lade nogen fyre gøre det.. Er blevet meget skræmt af den oplevelse.. Så det bliver enten på maven eller brysterne for mig.\nCorpus Cavernosa This is a tissue which runs along the sides of the penis shaft in two parts. Numerous small blood vessels are woven around this tissue which supply blood into the penis at the time of erection. Corpus Spongiosum This is a cylinder like layer of spongy tissue which runs in the center and lower part of the shaft of penis.\nTidligere: « « Dicks spilder varer timer\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvor meget sperm har en fyr atlai.snefnug.se


Nedlæggelse af andelsboligforening\nJeg står i den situation at jeg pt. ejer én ud af tre andele i en lille andelsboligforening. Jeg overvejer at købe de to andre andele og derefter nedlægge andelsboligforeningen med henblik på at leje de to øvrige lejligheder ud. Hvordan og hvorledes griber man sådan noget an, og hvad skal man være særligt opmærksom på?\nKarakteren af andelsboligforeningen er uklar. Jeg lægger derfor ved besvarelsen til grund, at foreningens ejendom består af en bygning med 3 beboelseslejligheder, og at hver andelshaver har ret eksklusiv brugsret til hver sin lejlighed.\nDu kan håndtere sagen på to måder. Enten kan foreningen sælge ejendommen til dig, hvorefter du og de to andre andelshavere opløser foreningen og deler overskuddet. Alternativt køber du de to andele, hvorefter du selv opløser foreningen og omskøder ejendommen, så du får registreret adkomst til ejendommen personligt.\nDu skal være opmærksom på, at der ved handel med andelsboliger gælder et prismaksimum. Køber du derfor andelene, vil der være et maksimum for størrelsen af den købesum, som de andre andelshavere kan kræve. Sælger foreningen i stedet ejendommen til dig, hvorefter du selv opløser foreningen, gælder der ingen maksimalpris. Er markedsprisen på ejendommen i fri handel meget høj, kan det således være en fordel for dig at købe andelene i stedet for ejendommen. Du bør regne på, hvad der konkret bedst kan betale sig for dig.\nDe andre andelshavere skal i sagens natur godkende processen. Deres mening kan således være udslagsgivende for, hvordan overdragelsen gennemføres.


Få overblikket: Altinget holder åbent hus hele valgkampen - Altinget: arbejdsmarked\nAvisens 12. årgang, fredag den 4. december 2020, opdateret kl. 5:00. Redigeret af Søren Elkrog Friis\nDEBAT: Arbejdsmarkedschef i frikommune: Frie rammer har skabt bedre jobindsats\n2020 var året, hvor Ole Wehlasts politiske drøm blev til virkelighed\nDEBAT: Væksthuset: Besparelser på jobcentrene må ikke ramme den aktive indsats\nDEBAT: Forening til DA: Symptombehandling løser ikke ligestillingsudfordringen\nFå overblikket: Altinget holder åbent hus hele valgkampen\nKatrine Falk Lønstrup Ninna Gøbel Rønberg | 8. maj 2019 kl. 4:00 | Print\nVALGKAMPSKALENDER: Altingets og Mandag Morgens gård danner i de kommende uger rammen om en lang række arrangementer. Få overblikket her.\nKom til valgkamp i Altingets og Mandag Morgens gård med scene, storskærm og servering.\nBåde morgen og aften vil Altinget invitere vælgere og politikere indenfor til interviews, debatter, quiz, film og foredrag i en lang stribe af live-events, der samlet set bliver en af Altingets største valgsatsninger.\nSe alle Altingets arrangementer her.\nKalenderen opdateres løbende, og der tages forbehold for ændringer.\nHvem skal du stemme på ved folketingsvalget? Tag testen\nValgmorgen: Det var det folketingsvalg. Hvad sker der nu?\nAltinget har inviteret et stærkt hold af vores klummeskribenter, eksterne analytikere og politiske genier til at komme forbi gården morgenen efter folketingsvalget klokken 8.00-9.30.\nI korte interviews giver de deres analyse af valget på et eller flere områder. Vi kigger på de nyeste valgresultater og danner os et overblik over den kommende valgperiode.\nMød blandt andre Benny Damsgaard, Jarl Cordua og Kenneth Thue.\nKig forbi til en kop kaffe, og bliv opdateret!\nHvornår: Torsdag 6. juni, klokken 08.00-09.30\nLæs mere, og tryk deltag her.\nFolketingsvalg 2019 »\nNæste i tema: Folketingsvalg 2019\nOverblik: Her er de 179 medlemmer af det nye Folketing\nTema: Folketingsvalg 2019\nOverblik: Disse politikere ryger ud af Folketinget\nMette Frederiksen angriber Radikales økonomiske politik\nFinansministeriet og økonomer sår tvivl om ny økonomisk plan fra Radikale\nKontanthjælpsloftet kan blive en hård knast, hvis S vil danne regering\nNyt velfærdsløfte: Løkke vil lave en ’mini-trepart’ på børneområdet\nSådan tredobler Løkke sit velfærdsløfte uden at bruge flere penge\nHolstein: Løkke vinder ikke på lederskab\n1. DA: Kvinders lønefterslæb skyldes ikke forskelsbehandling\n2. Hummelgaard: Vi har glemt en gruppe i sexismeopgøret. Nu skal det handle om dem\n3. Travl slutspurt: Her er de vigtigste opgaver på regeringens bord op til jul\n4. Ny aftale fordeler 760 millioner kroner til socialt udsatte\nForrige artikel Holstein: Løkke vinder ikke på lederskab Næste artikel Beskæftigelsespolitik kan afgøre valget – her er de tre vigtigste temaer\nINTERVIEW: Formanden for Fødevareforbundet, Ole Wehlast, vil aldrig glemme 2020, fordi det var her, at hans flere år gamle forslag om en Arne-pension blev til virkelighed. Og fordi han undervejs fik en blodprop.\nArbejdsmarkedschef i frikommune: Frie rammer har skabt bedre jobindsats\nDEBAT: Forsøget med at sætte kommuner fri af regler, krav og love på beskæftigelsesområdet har vist positive resultater, skriver Lone Lollesgaard fra Vesthimmerlands Kommune.\nVæksthuset: Besparelser på jobcentrene må ikke ramme den aktive indsats\nDEBAT: Der er flere oplagte steder at skære i bureaukratiet i beskæftigelsesindsatsen. Men hvis ikke det lykkes, risikerer de forestående besparelser at gå ud over den aktive jobindsats, skriver Charlotte Liebak Hansen og Leif Tøfting Kongsgaard.\nForening til DA: Symptombehandling løser ikke ligestillingsudfordringen\nREPLIK: DA har udråbt deltidsarbejde i den offentlige sektor som en særlig synder, når det kommer til kvinders lønefterslæb. Men det løser ikke problemet, at flere skal arbejde fuldtid, mener forening.\nFA-direktør: Toplederuddannelser skal appellere bedre til kvinder\nDEBAT: Flere af de uddannelser, der udgør fødekæden til mange toplederstillinger i dansk erhvervsliv, har en betydelig kønsmæssig slagside, skriver administrerende direktør Mariane Dissing.\nKvinfo til ligestillingsministeren: Lav en handlingsplan mod seksuel chikane\nDEBAT: Hvis vi som samfund skal komme videre efter #Metoo, skal vi håndtere sexismeopgøret på en måde, så vi kommer hele vejen rundt, skriver Henriette Laursen.\nKonsulentbesparelser dræner puljer til socialt udsatte\nPENGEJAGT: Satspuljeprojekter er udset til at trække en stor del af læsset, når Beskæftigelsesministeriet skal finde konsulentbesparelser for 52 millioner kroner i 2021. Blå blok beskriver forhandlingerne som mudrede og kritiserer regeringen for at drive rovdrift på satspuljemidler.\nForskere med fire anbefalinger til jobcentrene: Sådan får I borgere med handicap i job\nDEBAT: Der er en politisk målsætning om, at flere mennesker med handicap skal i arbejde, men der er ikke tilstrækkelig fokus og opmærksomhed på dette i jobcentrene, skrivere forskere.\nFH: Her er fire veje til billigere jobindsats - og to vi aldrig skal gå ned af\nDEBAT: Der er flere farbare veje at vælge, når politikerne skal finde penge på beskæftigelsesområdet. Men grønthøster og besparelser på opkvalificering er ikke to af dem, skriver Ejner K. Holst.\nAlternativet: Jobcentrene skal være så fede, at flere vil være arbejdsløse\nDEBAT: Der er evidens for, at et beskæftigelsessystem virker bedre, når det er baseret på tillid i stedet for kontrol. Det nuværende system skal ændres, skriver Torsten Gejl (ALT).\nBredt flertal enige om milliardstort rygstød til dansk økonomi: Resten af de indfrosne feriepenge udbetales\nSTIMULERING: En ny aftale afsætter mere end 25 milliarder kroner til initiativer, der skal sætte gang i den coronaramte danske økonomi. Finansminister Nicolai Wammen (S) varsler samtidig flere delaftaler i de kommende dage.\nTravl slutspurt: Her er de vigtigste opgaver på regeringens bord op til jul\nOVERBLIK: Finanslov, elbiler, politiaftale, minimumsnormeringer og erstatning til minkavlerne. Regeringen skal løbe hurtigt i årets sidste måned, hvor en række aftaler fortsat mangler at falde på plads.\nDen røde regering vil spare på Arbejdstilsynet\nFINANSLOV: Selv om regeringen lægger op til at øge Arbejdstilsynets budget en smule, vil konsulentbesparelser og effektivitetskrav reducere den samlede bevilling. FH råber vagt i gevær.\nKL: Besparelser på jobcentrene flugter ikke med regeringens ambitioner\nDEBAT: Regeringens ønske, om at kommunerne investerer i flere sagsbehandlere på jobcentrene, hænger ikke sammen med Arne-aftalens besparelser, skriver Thomas Kastrup-Larsen (S).\nBorgmester: Vejledere skal afhjælpe social kontrol på jobcentrene\nDEBAT: Vi ved, at der findes social kontrol, som forhindrer indvandrerkvinder i at søge jobs steder, hvor der for eksempel arbejder mænd. Det skal vi til livs med særlige vejledere og en skræddersyet kampagne, skriver Cecilia Lonning-Skovgaard (V).\nLederne: Rigide regler for hjemmearbejde skal lempes\nDEBAT: Der er behov for en ændring af reglerne for hjemmearbejde, som tager hensyn til arbejdsmiljøet og samtidig åbner op for en fleksibilitet, der vil være til gavn for virksomheden såvel som medarbejderne, skriver Lederne.\nHummelgaard vil forhindre EU-mindsteløn i Danmark: ”Det skal være udtrykkeligt, ufravigeligt, umistolkeligt mejslet i sten”\nTAKTIK: EU-Kommissionens forslag om mindsteløn kan komme til at udfordre den danske model. Men skal man udvise forhandlingsvillighed for at påvirke det endelige direktiv eller i stedet sætte hælene i?\nVelfærdsoverblikket: Det sker i uge 49\nOVERBLIK: Sundhedsstyrelsen holder temadag om coronasmitte blandt etniske minoriteter, to ministre er indkaldt i samråd om tobaksafgifter, og DI indbyder til webinar med Bjarne Corydon om konsulentbesparelser. Altinget giver dig her overblikket over de vigtigste begivenheder på velfærdsområdet.


Mathias Hou, skribent på Titlen.dk | Side 3 af 45\n‘De forsvundne’ er vel, hvad man kan kalde for, en krimidebut af den danske forfatter Frank Sebastian Hansen. Han har tidligere været boganmelder på Ekstra Bladet og Go’ Morgen Danmark – derfor var mine forventninger inden påbegyndt læsning også en anelse høje, da min forudindtagethed sagde mig, at han ganske givet ville levere et produkt, som han selv ville vurdere højt. Lidt a la norske Geir Tangen, der med sin bogblog også har en vis indsigt i krimiens verden.\nAnmeldelse af Falkeblik – Tommy Thorsteinsson\nFalkeblik er tredje og (måske) sidste bind i Tommy Thorsteinssons serie om Anna Blaafalk. Tidligere er han udkommet på forlaget Forfatterskabet, men nu har et nyt forlag taget over og udgivet forfatterens nyeste roman. Spændende.\nAnmeldelse af De Atten – Anton M. Berg\n‘De atten’ er en ny svensk krimithriller af forfatteren Anton M. Berg. Måske du havde samme tanke som jeg – det lyder lidt à la chokoladen. Og med det var jeg solgt og klar på at læse, hvad i alverden han dog kunne finde på. Heldigvis var romanen sprængfyldt med kvalitet, og du kan læse mere om, hvad jeg mener om bogen, hvis du læser videre her.\nManhunt: Deadly Games er anden sæson af den yderst populære tv serie fra 2017 af samme navn – dog uden Deadly Games naturligvis. Vi følger igen FBIs efterforskning i en større bombesag, som det var tilfældet med første sæson.\nÅrets krimi- og spændingsbøger 2020\nJeg har længe gået rundt og spekuleret over, hvorvidt jeg kunne tillade mig at komme med en anbefaling af 5 sublime bøger, som du, eller en du kender, kunne få gavn af at læse her i 2020 – eller i virkeligheden i 2021. Som bekendt har året ikke just været noget at råbe hurra for, og min tanke gik derfor også på, om jeg kunne risikere at træde nogen over tæerne og dermed gøre deres år 2020 endnu værre, end det måske allerede er/var.\nJeg har lidt for længe og lidt for ofte lovet en anmeldelse af den Reader, som Mofibo var så elskværdige at sende til mig. Desværre har jeg haft en masse andre ting, et hav af andre undskyldninger til konsekvent at udskyde den dag, hvor jeg satte mig ned for at formulere et par sætninger, der kunne danne ramme om en anmeldelse af den famøse reader – der faktisk slet ikke er så tosset igen, når man først har fået pakket den ud og fået den i hænderne.\nMen nu skal det være nok med al den snak. I stedet er jeg kommet til tasterne for at fortælle lidt om, hvad jeg synes om Mofibos Reader.


Brutaliseret, fordrevet, men ikke ødelagt | WFP World Food Programme\nUdgivet på 08 februar 2017\nMedlemmer af lokalsamfundet Benisheikh i delstaten Borno. Foto: WFP/Andre Vornic\nOmkring 20.000 mennesker formodes at være blevet dræbt under Boko Harams opstand i det nordøstlige Nigeria. Med checkpoints langs vejene og en modoffensiv har den nigerianske hær svækket grupperingen. Men Boko Haram formår altid at genopstå, omgruppere eller gemme sig væk i sovende celler. Selv i dag – flere år efter gruppen opstod - kaster den stadig sin skygge over regionen.\nLokalsamfundet Benisheikh i delstaten Borno. Her blev omkring 160 mennesker dræbt af Boko Haram i 2013. Sådanne massakre sker tilsyneladende ikke længere, selvom man ikke kan vide det med sikkerhed, da dele af regionen er umulige at trænge ind til.\nSelv i fraværet af massemord er selvmordsbomber en konstant trussel. En teenagepige sprængte sig selv i luften i slutningen af januar i Bornos hovedstad Maiduguri. Hun havde et spædbarn bundet på ryggen for at undgå sikkerhedstjek.\nMassedrab er kun den ene side af Boko Harams eftermæle. Den anden er massefordrivelse. Næsten to millioner mennesker er blevet fordrevet i Nigeria alene. Flere er flygtet over grænsen til Cameroun og Tchad. De fordrevne er flygtet til formelle lejre eller værtssamfund. Områderne er præget af sult. Omkring 4,5 millioner mennesker får ikke nok at spise, og mange er på grænsen til udsultning.\nPakhuset Baga Road i Maiduguri. Foto: WFP/Andre Vornic\nFN’s Fødevareprogram og partnere uddeler mad til en voksende del af de fordrevne – over en million ved sidste optælling, og det forventes at nå det dobbelte inden for de næste par måneder. Pakhuset Baga Road i Maiduguri er et knudepunkt for nødhjælpen. Lastbiler lejet af lokale entreprenører kører ind og ud af denne enorme bygning, læsser, aflæsser og omlæsser sække med fødevarer og paller med ernæringstilskud.\nBakasi-lejrens støvede vidder i Maiduguri er hjem for 30.000 mennesker. Tilstrømningen af flygtninge er langsomt aftaget i takt med hærens fremskridt mod Boko Haram. Men selvom færre ankommer, rejser ingen hjem. De områder, der for nyligt er befriet, er stadig for ustabile til, at man kan flytte tilbage.\nFN’s Fødevareprograms lokale partner, International Medical Corps, uddeler Plumpy’Sup, der er en jordnøddebaseret pasta, designet specielt til at bekæmpe fejlernæring blandt børn under 5 år. Dem er der mange af her. De kan ikke huske andet end livet i lejren. Børnenes mødre – antallet af kvinder virker til at overstige mænd, der har højere risiko for at være blevet dræbt – har været fordrevne i mindst to år.\nAjazara og hendes søn. Foto: WFP/Andre Vornic\nAjazara og hendes søn har været i Bakasi i seks måneder. Men dette er ikke deres første stop. Sammenlagt har de været fordrevet i to år og syv måneder. Da Boko Haram indtog deres landsby, blev kvinder indespærret i husene – de måtte ikke gå ud for at hente hverken vand eller mad. Til sidst dræbte Boko Haram næsten alle – inklusiv 15 af Ajazaras familiemedlemmer. Hun og hendes søn – set her på billedet med en forsyning Plumpy’Sup – nåede at flygte.\nUden levebrød og værdighed længes de fordrevne efter mere end overlevelse – en grad af selvbestemmelse, måske. Udover fødevarer og ernæringstilskud, uddeler FN’s Fødevareprogram i stigende grad kontanter. Kontanter giver folk større mulighed for at vælge, hvad de vil købe - og støtter samtidig lokale producenter. Folk modtager lidt mindre end US$ 50. Det hjælper ikke dem med at genstarte deres liv. Men det sikrer, at de har et at leve.\nSkrevet af Andre Vornic


Billig Glarmester i Fredborg Frederikshavn ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nGlarmester Fredborg Frederikshavn\nStår du og mangler en rutineret glarmester i Fredborg Frederikshavn? Så er du kommet ind på den rette hjemmeside. Du kan nemlig på vores hjemmeside få tre gode tilbud på en glarmester i Fredborg Frederikshavn. Det er nemlig ekstremt simpelt at få flere forskellige tilbud på din opgave.\nDerfor skal du indhente flere tilbud på glarmester i Fredborg Frederikshavn\nDer er rigtig mange gode årsager til at indhente flere tilbud på glarmester i Fredborg Frederikshavn\nFørst og fremmest er det ganske gratis og uforpligtende. Der er også penge at spare, fordi de forskellige firmaer er i hård konkurrence med hinanden om at få lov at lave din opgave. Det fører altså til en billigere pris for din opgave.\nDu kan ud over den pengemæssige besparelse også opnå en stor besparelse i tid. Dermed skal du altså ikke selv tage kontakt til de forskellige dygtige glarmestre i Fredborg Frederikshavn for at indhente tilbud.\nDu er også sikret kun at få tilbud fra dygtige glarmestre i Fredborg Frederikshavn.\nDu får altså en del goder ved at indhente tilbud på en billig glarmester i Fredborg Frederikshavn.\nDu skal som det første besøge vores partners website for at beskrive det arbejde der skal laves. Efterfølgende skal du blot vente på, at du får dine tilbud fra en glarmester i Fredborg Frederikshavn.\nGlarmester Nørreby Hals Nordfyns\nGlarmester Helsned Møllevænge\nGlarmester Gammel Hodsager\nGlarmester Hørup Viborg\nGlarmester Dybvad Frederikshavn


Melodilæsning I | Seismograf\n| DMT Årgang 9 (1934) nr. 04 - side 65-73\nNÅR jeg i det efterfølgende vælger at skildre et nyt hørelæresystem specielt i dets anvendelse på skolen, skyldes det dels, at artiklen derved får størst praktisk anvendelighed, dels, at det pædagogiske, fra hvilket en sådan fremstilling ikke kan adskilles, derved falder bedre til rette. Man må blot ikke af deri valgte fremstillingsmåde slutte, at systemet kun er beregnet på skolebørn, dets anvendelighed er ligeså stor overfor voksne eller i det hele overfor al hørelære, der har sang til grundlag.\nVor hjemlige skoleundervisning i sang indtager et noget vaklende standpunkt mellem to skarpere karakteriserede former for sangundervisning. Den ene består blot deri, at en række sange læres, den anden søger desuden at skabe børnene et grundlag for senere sanglig selvvirksomhed, først og fremmest derved, at børnene opøves i melodihæsning. Grundlaget for dansk skolesang er den første form, der dog oftest suppleres med en del nodekundskab. Denne når dog sjælden mere end at danne en støtte ved indøvelsen af sangene, den søges ikke lagt til grund for den musikalske tilegnelse af melodierne.\nForsåvidt sangundervisningen kun ser sit formål i at lære børnene en række sange og helst så mange som muligt, kan det første standpukt hævdes med en vis tilsyneladende styrke. Argumentet er nemlig dette: den tid, der anvendes til hørelæren, kan med større udbytte anvendes til indøvning af sange. Argumentet er kun rigtigt, hvis hørelæren ikke fører til noget resultat; i modsat fald, nar hørelæren er fornuftigt tilrettelagt, spares mere end den tid, hørelæren har taget, sangene Læres hurtigere. En anden mangel ved standpunktet er, at sangindstuderingen bliver i alt for høj grad knyttet til lærerens person, børnene har ingen mulighed for uden lærerens vejledning at arbejde med nyt stof, et forhold, der i særlig grad hævner sig på sangen blandt de unge og voksne. Endnu en mangel er, at børnene trættes ved en sådan form for undervisning, i hvilken de ingen udvikling kan se, undervisningen »fører« ikke til andet, end at de i ottende klasse kan synge en række sværere sange, end de kunde i anden klasse; princippet for undervisningen er stadig det samme både for børnene og læreren efterhånden ludkedelige: indterpning af en sangstemme til violin- eller klaverledsagelse. Sangen i sig selv må indeholde meget store værdier, og læreren må være sjælden levende, når det dog, selv på dette grundlag kan lykkes at bevare enkelte børns interesse for faget hele skolen igennem.\nMen forstår man, at denne form for sangundervisning principielt må forkastes, og er man klar over, at undervisningens mål også må være, det gennem hørelære at skabe børnene et grundlag for sanglig og musikalsk selvvirksomhed, melder det vigtige spørgsmål sig: bør man fra første færd træffe sangudvalget sådan, at børnene selv er i stand til at læse sig til melodierne. Det er fristende at svare med et ja, sangundervisningen vilde i sjælden grad blive helhedsbestemt. Men erfaringen viser, at børns sanglige ævne udvikler sig langt hurtigere end ævnen til teknisk at ordne tonestoffet. Gennemførelsen af det nævnte princip vilde altså betyde, at børnenes sang måtte tvinges ned i et så elementært plan, at deres naturlige sanglyst måtte få dem til at reagere; skolesangen vilde blive noget, der var børnenes egen sang uvedkommende. En sådan udvikling må undgås og kan som forholdene ligger kun undgås ved, at undervisningen deles i en mere sanglig og en mere hørelære-præget del(1). I praksis vil det sige, at børnene lærer en række sange, tilpasset deres sanglige ævne, samtidig med at de undervises i hørelære; efterhånden vil så hørelæren kunne bruges som grundlag for sanglæren. Denne parallele fremgangsmåde nødvendiggør, at børnene lærer sangene ved den såkaldte »gehørsang«.\nMod gehørsangen har der været brugt stærke ord fra fanatikerside. Heroverfor må det på det bestemteste hævdes, at gehørsang er et nødvendigt og uundværligt musikalsk opdragelsesmiddel. Hvad er nemlig gehørsang andet end en musikalsk tilegnelsesmåde, der udelukkende benytter sig af øret, den opøver m. a. o. ævnen til gennem øret at opfatte og fastholde musikalske helheder. Betydningen at denne ævne kan dårligt overvurderes. Gehørsangen er intet problem, vanskeligheden ligger i dens teknik. Drives gehørsang udelukkende på den måde, at læreren på et instrument gennemspiller en melodi så mange gangé, at børnene ved at synge sammen med instrumentet efterhånden lærer at gengive melodien, er den-den mindst opdragende og derfor den uheldigste form for sangundervisning, der kan gives. I modsætning hertil står den gehørsang, hvor læreren principielt ikke ,synger eller spiller samtidig med børnene, hvor børnene altså må rette deres fejl udelukkende ved hjælp af deres musikalske hukommelse, og ikke på den grove og udvendige måde, at læreren spiller den rigtige tone samtidig med børnenes gale, og børnene derved opdager, at deres tone er forskellig og derfor fejl. Fornuftig gehørsang udvikler den musikalske hukommelse, med et andet ord: det indre øre, misforstået gehørsang udvikler højst evnen til at høre, om der klinger en eller to toner. En opøvelse af denne ævne kan være nødvendig, men bør isåfald ikke finde sted under sangindøvelsen.\nVed indøvelsen af en melodi ved gehørsang bør læreren så meget som muligt benytte sig af sin stemme og så lidt som muligt af instrumentet, endvidere må melodien deles i afsnit efter den musikalske mening (ikke efter teksten). Hvert afsnit i en middelvanskelig rnelodi bør ikke omfatte rnere end 5--6 toner, dette antal nærmer, sig erfaringsmæssigt grænsen for den musikalske hukommelse hosd ikke specielt skolede elever, både børn, og voksne. Ved gehørsang bør tekst og melodi heller ikke læres på samme tid, bedst er det almindeligvis, om først. teksten til et enkelt vers læres udenad (helst kun gennem øret. uden bog). og melodien derefter tages igennem som ovenfor skiteseret. Vanskelige steder kan lettes, og den musikalske hukommelse støttes ved hjælp af håndbevægelser (rytmiske, op eller ned, større eller mindre), men bedst er det at overlade så meget som muligt til børnene selv, børnene skal, når de synger sange, ikke være et instrurnent, læreren spiller på, men en selvstændig syngende helhed.\nSåvidt gehørsangen. Vender vi os nu til hørelæren, er problemet efter det anførte ikke, om vi skal have hørelære eller ej, men om hvilket system, vi skal lægge til grund. Det er ikke muligt her at beskæftige sig med alle de mange hørelæresystemer, det vil være tilstrækkeligt at trække de to systemer frem, der herhjemme har formået at gøre sig gældende: tonica-do og solfége.\nTonica-do har meget tilfælles med det belgisk-finske system, er ligesom dette transponerende og opbygget på grundlag af dur-tonaliteten, men erstatter formelvæsnet med en håndtegnssymbolik. Princippet er dette: at legemliggøre tonesammenhængen ved at karakterisere tonerne efter deres stilling i durtonarten, og denne karakteristik vindes ved at opfatte durtonarten som et melodisk udslag af den harmoniske bevægelse dominant-tonika; håndtegnene udtrykker så vidt gørligt de enkelte toners funktion i denne kadence (h peger ol.) mod c, f ned mod e osv.), grundlaget for systemet bliver durtreklangen. Solmisationsnavnene benyttes, således at durgrundtonen altid sættes lig do.\nSolfége bygger ligeledes på durtonaliteten, men mere på durskalaen end på durtreklangen. Durskalaen benyttes først og fremmest til indøvelse af de hele og halve trin, og de enkelte toner findes dels ved deres plads i durskalaen, dels ved udregningen af deres indbyrdes afstand, målt i hel- og halvtonetrin. Solfége er ikke transponerende, noderne skifter ikke navn efter deres tonale sammenhæng. Man kan kort kendetegne forskellen mellem de to systemer således: tonica-do bygger på en harmonisk dur-musikalsk følemåde, solfége på en trintællertde dur-musikalsk anskuelsesmåde. De to systemers forskellige karakter giver sig udtryk i deres forskellige udbredelsesområde, tonica-do er germansk, solfége gallisk. Begge systemer har i praksis vist deres store brugbarhed, det er derfor næppe overflødigt at begrunde, hvorfor jeg alligevel har ment at måtte søge nye veje.\nEt hørelæresystem må ikke blot bedømmes efter dets brugbarhed, efter dets ævne til at give eleverne musikalsk teknik. Hvis denne teknik ikke er opnået ved at give eleverne de rigtige musikalske fornemmelser, eller rettere omvendt, hvis systemets brugbarhed er betinget af hjælpemidler, pædagogiske fif, der forvrænger den musikalske fornemmelse eller overdriver en bestemt musikalsk følemåde, taber det i værdi. Og her gælder det, at netop grundlaget, den allerførsie begyndelse er bestemmende for hele den - videre udvikling; er grundlaget ensidigt, bliver hele udviklingen ensidig, og det kræver meget store anstrengelser på et senere tidspunkt at nå til alsidighed, hvis det overhovedet er muligt.\nHer har tonica-do sin svageste side, ikke blot er systemet ensidigt durbestemt, men også indenfor dur er det ensidigt bestemt, nemlig i harmonisk retning. Elever opdragne med tonica-do vil derfor naturligt vurdere musik, udfra en harmonisk duropfattelse, uanset om musikkens durfølelse er stærkere eller svagere, og uanset om den bevæger sig i helt andre tonarter eller frit. Eleverne vil sammenholde den musik, de støder på, opfatte den og fortolke den udfra den stærkt, centralistiske duranskuelse, de er opdraget i; i selve denne bevidste eller ubevidste sammenholden ligger en forvrængning af de musikalske værdier, forsåvidt de ikke er givet i den samme centralistiske durform.\nFor solfége gælder det samme, systemet måler musikken med durskalaen som meterbånd, musikken påføres derved en ensidig durvurdering, den musikalske opfattelse forvrænges. Overhovedet gælder det vel, at en toneafstand ikke »forstås«, fordi den deles i så og så mange hel- og halvtonetrin. Et interval er en musikalsk helhed og skal opfattes som en sådan; denne opfattelse befordres ikke, når man når til en ny tone ved »overspringning« af en række mellemliggende.\nDenne kritik af de to systemer må imidlertid ikke forstås således, at deres teknisk-musikalske hjælpemidler overhovedet ikke bør benyttes. Selvfølgelig må de det, når deres anvendelse påkræves, af den musik, der gås igennem, eller når særlige vanskeligheder gør det nødvendigt. Fejlen ligger ikke i den lejlighedsvise anvendelse af hjælpemidlerne, men deri at de danner grundlaget for hele den musikalske opdragelse. Derom kan der ikke herske tvivl: musikopdragelse på ensidigt durgrundlag vanskeliggør uvægerlig tilegnelsen af anden musik, både ældre og yngre. Dette er så meget farligere, sorn netop -vor tids musik viser trang til at undgå den altfor grove og skematiske durtonalitet, børnene gøres altså ved den ensidige duropdragelse fremmede, overfor deres egen tids musik. Tonica-do og solfége kan ved uheldig anvendelse skabe en musikalsk kulturreaktion.\nVi vil nu med det formål for øje at opstille et nyt hørelæresystem undersøge dels de krav (rimeligt fortolket), et sådant system må honorere, dels de forudsætninger børnene møder med. Systemet må ikke være, ensidigt tonalt tilrettelagt, eller rettere det skal give mulighed for en flersidig tonal orientering. Det må ikke være tidsbestemt, men skal give midler til læsning af enhver god sangmelodi, uanset når den er opstået. Det bør kunne benyttes som grundlag for selvstændigt arbejde fra elevernes side, bør derfor uden nogen art omskrivning kunde anvendes direkte på vor nutidige musiknotation. Børnene møder med en vis sanglig ævne og med en rodfæstet durindstilling. Dette medfører endnu to konsekvenser: systemet må være vokalt, og det må opbygge en anden fornemmelse overfor tonestoffet ved siden af durfornemmelsen. Forfejlet vilde det være at gå ud fra, durfornenmielsen for så under arbejdet at afsvække den i den hensigt, at bane vejen for ny tonale fornemmelser. Durfornenmielsen skal netop ikke afsvækkes, den er god nok og nødvendig indenfor sin begrænsning.\nUdfra de anførte synspunkter og opstillede krav har jeg da søgt at opbygge et system. Systemet hviler på en omhyggelig tilegnelse af de, intervaller, der bærer en god melodi: lille og stor sekund, lille og stor terts, kvart og kvint. Intervallerne læres i denne rækkefølge: kvart, kvint, stor sekund, lille terts, lille sekund, stor terts, og fæstnes i nodesystemet ved hjælp af stamtonerne, således at stamtonerne først danner et pentatont, dernæst et diatonisk system, der yderligere udvides gennem fortegn. Dertil føjer sig elementær tonartslære og rytmelære. Systemet forklares iøvrigt bedst ved at følge den pædagogiske opbygning.\nInden den systematiske hørelære kan påbegyndes, må børnene orienteres i tonerummet (se Sigrid Rasmussens artikel i DNIT 1933, 5 pag. 94). Er dette arbejde tilendebragt indledes den egentlige hørelære med indøvelsen af kvarten. Kvarten vælges., fordi den er et melodisk kraftigt interval, prægnant, iørefaldende, let at huske. Kvarten er hyppigt forekommende i bevæget sprogmelodi, udråb, ordrer siges ofte på kvarter, den er et grundlæggende interval i adskillige primitive folks melodier og er kadencebestemmende i reciterende melodik (gregoriansk stil). Derved at vi begynder med et melodisk spring, betoner vi, at et musikalsk interval er en i sig selv beroende helhed, det er en musikalsk byggeklods, der ikke behøver yderligere at analyseres hverken ved hjælpaf underforståede mellemliggende toner eller ved hjælp af en placering i en durtonalitet. Som hjælpemiddel til at huske kvarten bør bruges et tekstunderlag, et nøgleord, jeg har brugt »goda« for den stigende kvart. Tillige kan bruges intervalhåndtegn, en sammen, stilling af disse gives i næste artikel. Intervalhåndtegnene tillægger jeg ikke nogen videre stor betydning, de letter læreren arbejdet, men er ikke af nær samme vigtighed som håndtegnene i toniea-do, selv om de i og for sig kunde bruges på lignende måde. Børnene synger kvartintervallet ud fra forskellige toner og får at vide, at den melodi, de har sunget goda på (godamelodien), hedder en kvart, (kvarten forklares ikke som den fjerde tone). Kvartmelodien skrives op på klassetavlen ved hjælp af nodehovederne e' og f', og nodehovederne døbes ved at g-nøglen anbringes foran dem; børnene lærer tonenavnene, men får ikke g-nøglen forklaret. Når børnene kan den stigende kvart, læres den faldende fx. på nøgleordet farvel, det faldende interval er her som altid det sværeste. Samtidig med kvarten læres fjerdedelsnoden og den halve node (om rytmelæren se nærmere næste artikel), og børnene læser og synger små melodier noteret med de lærte toner og nodeværdier. Lærer og (eller) børn kan digte tekst til disse øvelsesmelodier.\nNår børnene har lært kvarten (dertil kan bruges 2-8 timer), læres, kvinten. Kvinten er melodisk ikke så afgjort som kvarten, men dens harmoniske konsonans gør den forholdsvis let at synge rent. Kvart og kvint er de oprindeligt konstituerende intervaller for vort hele tonesystem, også dette viser det rationelle i, at vi opbygger det tonesystem, vi danner for børnene, på de samme to musikalske grundsøjler. Pædagogisk set er det også rigtigere at begynde med rene, klart afgrænsede, særprægede toneafstande, hvor afstanden mellem de to toner er så stor, at alle straks kan høre forskel på dem, fremfort at begynde fx. med den store sekund, der især i diatonisk sammenhæng er et uklart, vanskeligt skelneligt interval, selv i akustisk henseende er det ubestemmeligt (vakler mellem svingningsforholdene 8/9, 9/10 og den mellemliggende tempererede heltone). Kvinten læres ligeledes på et nøgleord, jeg har brugt hallo for den stigende, holla for den faldende kvint. Kvinten bør straks sættes i forhold til kvarten fx- ved at synge goda, hallo ud fra samme tone. Ved. kombinationer af nøgleordene dannes små øvelser, hvor kvarter og kvinter veksler, fx. goda, farvel, hallo, holla / hallo, farvel, goda, holla / goda, hallo, farvel, holla osv. Skelneævnen overfor kvarter og kvinter udvikles ved lytteøvleser, der ikke bør være af altfor abstrakt karakter, og som kun bør drives i meget kort tid ad gangen; børnene trættes, nemlig meget hurtigt, derfor vil en forcering af sådanne lytteøvelser ofte forvirre børnene, så de ender med at forveksle intervallerne. Man bør derfor nøjes med at spille et par enkelte kvarter og kvinter og hver gang spørge børnene: hvilken melodi spiller jeg nu, børnene, svarer goda-melodi, holla-melodi osv. Kvinten fæstnes i nodesystemet som e'-g', og g'et skrives op på tavlen ved siden af f'et. Melodiøvelser noteret med c, f og g, og som bevæger sig i kvarter og kvinter, læses og synges. En begyndende tosteminighed kan dyrkes i intervaløvelserne, ved hjælp af liggetoner.\nSom næste interval læres den store tone (heltonen) ved at »kvarten trækkes fra kvinten«. Den store tone behøver intet nøgleord, men synges på en vokal, jeg foretrækker o, der er let at artikulere. De brugte nøgleord falder efterhånden væk, men kan altid tages op igen for at styrke hukommelsen. Den store tone opdages i nodesystemet mellem f og g, og øvelser, der kan noteres med det lærte stof, synges. Helnoden og trefjerdedelsnoden læres.\nVed hjælp af kvart, kvint og stor tone opbygges det pentatone tone område udtrykt i tonesysteniet ved tonerne c d f g a c d. Det pædagogiske princip må være langsom, meget langsom fremgang, det hidtil lærte. må sikres så vidt overhovedet muligt, inden der gås videre. Nås det pentatone system efter et års forløb (ca. 30 sangtimer) er det meget hurtigt, ja snarest for hurtigt, man kan roligt bruge 2 skoleår. Videreførelsen af det pentatone til det diatoniske system bør ikke finde sted før en gang i 4. klasse.\nDe ny toner indføjes i nodesystemet på følgende måde og i den. nævnte rækkefølge: d som stor tone op fra c og kvart ned fra g*, a som : stor tone op fra g og kvint op fra d, c"" (høje c) som kvart op fra g og kvint op fra f (oktavbegrebet forklares, men oktaven øves ikke som selvstændigt interval, intonationen af oktaven er et sangteknisk, ikke et musikalsk problem), d"" (høje d) som stor tone op fra c, kvart op fra a og kvint op fra g. Hver enkelt ny tone fæstnes gennem melodilæsning, træffeøvelser, lytteøvelser, musikdiktat.\nNår det pentatone områdes toner er indført, findes den lille terts som forskellen mellem stor tone og kvart og indøves. Den lille terts findes i det pentatone område mellem d--f og a--c. I og for sig kunde den lille terts indøves på et tidligere tidspunkt, fx. efter at tonen a var indført, det synes mig blot lidt klarere at bygge hele det pentatone system op kun på kvart, kvint og stor tone. På det nævnte tidspunt kunde derimod passende fjerdedelspausen indføres. Den mellem tonerne f og a forekommende store terts indøves endnu ikke som selvstændigt interval, selv omden lejlighedsvis benyttes under melodilæsningen.\nDa tilegnelsen af det gennemgåede stof strækker sig over forholdsvis lang tid, er det her som i al elementær undervisning nødvendigt at variere stoffet det yderst mulige; dette kan gøres dels rent undervisningsteknisk (vekslen mellem enkeltmands-, gruppe- eller klasseundervisning), dels ved stadig omformning af opgaverne. Intervallerne øves på forskellige lyde, vokaler og stavelser; snart synges begge tonerne i et interval, snart kun den sidste; intervallet synges enstemmigt og tostemmigt; intervalrækker (sidste tone i et interval er første tone. i det næste) benyttes, de er ikke bundne til det pentatone område, men kan modulere ret stærkt, fx. kvint op, tone ned, kvart op, kvint ned, tone ned (er udgangstonen c, bliver sluttonen des) ; træffeøvelserne kan gøres en- og tostemmige; de kan udføres ved at pege på noderne eller ved at sige tonernes navne. Ved alle disse øvelser gælder det, at børnene må have god tid til at tænke noderne, inden de synger dem, og de må lære at tænke tonerne, både når de ikke synger, og mens de synger en anden tone, udfra hvilken de skal finde en ny. Lytteøvelserne går efterhånden over til at blive musikdiktat, børnene skriver de spillede eller sungne toners navne eller »lægger« tonerne ved hjælp af et nodespil (et stykke pap med nodelinier og løse nodehoveder som brikker), efterhånden lærer de at skrive rigtige noder. Børnene søger selv at danne melodier, og øvelsesmelodierne skaber rige muligheder for variation(2). Stoffet er i sig selv mangfoldigt og let tilgængeligt for omformning. Overhovedet gælder det, at blot børnene mærker, de lærer noget, at der er et system, en fremadskridende linie i undervisningen, behøver man ikke at frygte, de skal miste interessen. Fejlen ved så meget af den sangundervisning, der i sin tid blev os voksne til del, var jo netop, at der ikke fandtes nogen plan, at vi ikke »lærete« noget. Undersøger vi, hvor langt vi gennem arbejdet med det pentatone system er nået i retning af de krav, vi stillede til et hørelæresystem, når vi følgende resultat. Børnene er alsidigt tonalt indstillede, de føler ikke en harmonisk betonet slutning til en dominerende centralistisk grundtone som nogen musikalsk nødvendighed. Det pentatone område giver mulighed for slutninger med durpræg (på c og f), med mollpræg (d) og for svævende slutninger (på g og a) . Hele området bindes sammen af en særpræget tonal fornemmelse, der ikke hidrører fra en enkelt grundtones eller -klangs dominerende virkning; denne pentatonale fornemmelse skyldes utvivlsomt systemets udpræget vokale, melodiske oprindelse. Ejendommeligt er det at se, hvordan børnene opfatter hele området »diatonisk«, de små tertser virker ikke på dem som spring, hvad de i virkeligheden jo heller ikke er. Et godt eksempel på pentatonal følemåde er den gamle danske melodi til »jeg ved et lille himmerig«, melodien virker helt sluttet, og dog er det ikke muligt før til allersidst sikkert at slutte sig til dens »grundtone«, (i parentes bemærket, melodiens næstsidste tone er en utvivlsom forvanskning, den skal være den samme som sluttonen). Det alment tonale grundlag, børnene gennem pentatonikken har tilegnet sig, rummer ypperlige muligheder for udvikling af en alsidig tonal forståelse omfattende både dur og moll, kirketonarter og nyere tonale dannelser, uden at en enkelt af disse tonale opfattelser danner forudsætning for og farver de andre. Den væsentligste mangel er det begrænsede melodistof, der står til rådighed, men hvor den parallele fremgangsmåde følges, med hørelære og sang som sideordnede fag, har denne begrænsning kun ringe praktisk betydning.\n(NB. nodeeksempler til denne og den følgende artikel følger samlet i næste hæftc af MMT.)\nFodnoter: (1) Hvis musikopdragelsen begyndte allerede ved børnenes 3.-4. ,ir vilde mulighederne for gennemførelsen af et helhedsstandpunkt, være større, men herhjemme er musikopdragelse -- skolesang, denne begynder først i 7-8 års alderen, for sent til at standpunktet kan gennemføres.\n(2) Der vil i løbet af nogen tid blive udsendt to hæfter til melodilæsning, 1. hæfte omfatter øvelser og melodier indenfor det pentatone område, 2. hæfte omfatter diatoniske melodier. Begge hæfter vil følge det i denne artikel skitserede system.


HAR DU NU KØBT GARN IGEN: Nærmest lykkelig....\nHvor pudsigt..jeg kender kun de japanske(?) bøger som patchwork bøger, men selvfølgelig laves der også sy og strikke(?) bøger.\nEr der en hjemmeside, hvor man/jeg kan blive inspireret?\nAnne, jeg plejer bare at surfe rundt på amazon.jp og så søge på enten Zakka, Pure cotton eller andre bøger jeg kender og så tjekke de nyeste udgaver. Når man så har klikket på en bog, så viser de som regel lignende bøger....god fornøjelse, men vær opmærksom på fragtprisen :)\nUha, hvor ser de dejlige ud!\nDu har vist fået fuld valuta for de (mange) penge...\nJeg finder sikkert også en ting eller tre deri, som jeg må strikke, syningen lader jeg sig om, men jeg vil da meget gerne gå i det ;-)\nNøøøj hvor ser de gode ud Hanne :)Svært ikke at blive gevaldigt fristet når man ser dit billede!!!\nTina, det japanske håndarbejdsmarked lukker op for uanede mængder af kreative ting. Der er mange hæklebøger også.\nHanne - hvis man gør det modsatte af at lukke op for noget, åbner man så ned? *GG* Ku´ikk´la´vær´.... *G*\nSikke nogen spændende bøger du har fået skaffet dig - når jeg engang får bil og kørekort, kommer jeg på besøg og kigger i dem.\nJulia, lidt sprogspasser har man vel lov at være :)


Telia-topchef: Mere i pakken koster altså mere | Berlingske Business\nTelias nye topchef i Danmark, Morten Bentzen, skal overbevise danskerne om, at de gerne vil betale lidt mere for deres abonnementer, hvis de til gengæld får mere i pakkerne. Foto: Telia\nEkstratjenester med film og musik skal blødgøre danskerne til at betale mere for deres mobilabonnement, også når de får ekstra taletid eller data med i pakken, siger Telias nye, administrerende direktør.\nMere i pakken giver en højere pris, ligesom en større Cola koster mere end en mindre af slagsen.\nDet skal danskerne til at indstille sig på fremover, når de vælger mobilabonnement, siger Telia Danmarks nye, administrerende direktør, Morten Bentzen, oven på den aflyste fusion med partneren Telenor og dermed en tilbagevenden til den store mobilslagmark, som har kostet teleselskaberne milliarder af kroner gennem det seneste tiår.\n»Indtjeningen i Danmark er ikke på niveau med resten af Telia-koncernen. Den udfordring har vi haft i rigtigt mange år. Fusionen med Telenor var en måde at løse det på. Nu skal vi så finde en ny måde og give kunderne så meget værdi i deres abonnementer, at de er villige til at betale lidt flere penge, så vi får en bedre indtjeningsmargen,« siger Morten Bentzen til Berlingske.\nEkstra koster ekstra\nTelias regnskab for 3. kvartal kom tirsdag morgen og viste, at den danske afdeling på tre måneder har hentet endnu 12.000 nye mobilkunder, 8.000 bredbåndskunder og 3.000 TV-kunder. Til gengæld er driftsresultatet faldet, især på grund af engangsomkostningerne i forbindelse med den fusion, som Telia og Telenor aflyste for en måned siden efter skrappe krav fra EUs konkurrencekommissær, Margrethe Vestager.\n»Vi er kommet rigtigt pænt gennem 3. kvartal og har på et år fået næsten 100.000 nye mobilkunder. Det er især de værdiskabende tjenester som Spotify, Storytel og HBO i abonnementet, som trækker kunder ind. Forretningen er stabil men i et svært marked, hvor vi ligger på et helt andet EBITDA-niveau (driftsresultat, red.) end resten af koncernen. Så hvis vi lægger ekstra timer og andet i abonnementspakkerne, så øger vi også prisen. Hvis der kommer mere værdi i pakkerne, skal vi kunne tillade os at tage mere for dem,« siger Morten Bentzen.\nAlle de store teleselskaber forsøger nu at udfase de billigste abonnementer og dermed rykke kunderne et trin højere op på abonnementsskalaen - mod at give dem mere i pakken. Her er ekstratjenester som musik, film og e-bøger nogle af virkemidlerne, så prisstigningerne glider lettere ned, og kunderne ikke flygter til konkurrenterne.\nErhvervskunder i særligt fokus\n»Den hårde udgave er, at vi er presset på vores omsætning. Det er ingen hemmelighed, at når kundetilgangen vokser, koster det os lidt at få kunderne ind i butikken. Det er nok for tidligt at sige, at nu går det fremad igen, men vi har været mådeholdende på omkostningerne, og samarbejdet med Telenor om TT-Netværket (Telias og Telenors fælles mobilnet i Danmark, som består uagtet den afblæste fusion, red.) har en positiv effekt,« siger Telias finansdirektør, Dennis Kilian.\nIfølge administrerende direktør Morten Bentzen vil Telia især satse på at øge mængden af ekstratjenester på erhvervssiden, som han selv kommer fra som erhvervsdirektør i Telia gennem flere år. Her går Telia også efter at overtage flere kernedele af infrastrukturen i virksomhederne ved f.eks. at drive de trådløse net.\nTelia er det første af de fire store teleselskaber, der kommer med regnskab for juli-september. »3« kommer med sine tal 23. oktober, Telenor 26. oktober og TDC 3. november.


En dansk Amgen-medarbejders opslag på Linkedin er blevet en sag for Lægemiddelstyrelsen, der skal afgøre, om selskabet og medarbejderen har begået ulovlig markedsføring af lægemidler til andre end sundhedspersoner. Overtrædelse kan give bødestraf eller fængsel i op til fire måneder.\nOffentliggjort: 05.02.18 kl. 11:58\nEt opslag på det sociale medie Linkedin med en amerikansk pressemeddelelse om ny studiedata for kræftmidlet Kyprolis som behandling for knoglemarvskræft er blevet en sag for Lægemiddelstyrelsen.\nOpslaget er nemlig foretaget af en ansat i den danske afdeling af medicinalvirksomheden Amgen, der står bag Kyprolis, og derfor er det nu op til Lægemiddelstyrelsen at vurdere, om såvel den ansatte som dennes arbejdsgiver har gjort sig skyldig i ulovlig markedsføring af lægemidler til andre end sundhedspersoner. Dette kan i yderste konsekvens give bødestraf eller fængsel i op til fire måneder.\nReklamesag mod MSD rejser nye spørgsmål


Book feriehuse & ferielejligheder i Eikerappen (Norge) hos atraveo\nFeriehuse i Eikerappen & ferielejligheder i Eikerappen\nVis de 294 tilbud\nVis de 778 tilbud\nGennemsnitlig pris pr. uge i Eikerappen\nEn feriebolig i Eikerappen koster i gennemsnittet DKK 593 i lavsæsonen, i hovedsæsonen DKK 1.032 pr. uge. Denne prisangivelse gælder for hele boligen og ikke pr. person, og samtlige obligatoriske ekstraomkostninger er medberegnet i prisen.\nSamlet bedømmelse af Eikerappen\n3,8 af 5 (40 gæsteanmeldelser)\nDet skriver kunder om Eikerappen\nden 12-09-2017, rejsetidsrum: August 2017\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 1283220.\n„Stedet er stille og noget for rekreation. Desværre, lokalt ingen shopping eller spisning. Den feeder sti til søen er stejl og nogle ufremkommelige. Kun lille klippeø bugt, som måske er hvad lystfiskere. Nice vandrestier i nærområdet.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 613398.\tOmrådeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 1263931.\natraveo-kunden Martin-Tobias skrev\n„Eike cent er en lille, søvnig by i midten af de skovklædte bjerge i det sydlige Norge. Søg efter folk ro, er dette det perfekte sted. Ingen fejl af en masse trafik eller folkemængder. Generelt vil jeg sige om vinteren som en vinter meget godt. ideel om sommeren oase af ro og meget godt for dagsture til vandreture. Det er en turisme center til rådighed. Minigolf, og en legeplads. Svømning meget er tilgængelige på de mange søer i området. Butikker, og en bank er i den næste større sted til rådighed (cca.12km). For større ærinder du nødt til at tage en anden vej til at købe. Samlet et stort område og stærkt anbefales.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 885185.\tOmrådeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\n„Det er for alle tider i tag, så planterne ikke delvist anvendelige. De fleste af de hytter sælges (herunder vores) og i stedet byggede et hotel (ser meget rart). Legepladsen er ikke så stor, mini golf facilitet, men ok. På et år skal alt være tilbage smuk. Og i begyndelsen af august hvert år sted på grund i stedet for en stor musikfestival, som bestemt er et besøg værd.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 277276.\tOmrådeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nFeriebyer, der grænser op til Eikerappen\n+ 27 boliger\nEikerappen, Sydnorge (Sørlandet)\nCa. 40 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), internet, wifi, båd\nDenne boligtype kan vi i alt tilbyde 5 gange. Alle er udstyret identisk.Til dette anlæg hører yderligere 23 andre boligtyper med alt i alt 23 boligenheder\nfra DKK 2.143/uge Feriebolig til op til 5 personer, ca. 40 m², 2 soveværelser, Bolig-nr. 1324297\tForhåndsvisning\nLejepris efter anmodning Feriebolig til op til 8 personer, ca. 90 m², 4 soveværelser, Bolig-nr. 1283584\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.143/uge Feriebolig til op til 5 personer, ca. 40 m², 2 soveværelser, Bolig-nr. 1324298\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.143/uge Feriebolig til op til 6 personer, ca. 90 m², 3 soveværelser, Bolig-nr. 146399\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.017/uge Feriebolig til op til 5 personer, ca. 40 m², 2 soveværelser, Bolig-nr. 983909\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.649/uge Feriebolig til op til 10 personer, ca. 190 m², 5 soveværelser, Bolig-nr. 1263930\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.776/uge Feriebolig til op til 8 personer, ca. 120 m², 3 soveværelser, Bolig-nr. 335021\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.143/uge Feriebolig til op til 6 personer, ca. 75 m², 3 soveværelser, Bolig-nr. 613398\tForhåndsvisning\nfra DKK 3.029/uge Feriebolig til op til 8 personer, ca. 90 m², 4 soveværelser, Bolig-nr. 169175\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.523/uge Feriebolig til op til 8 personer, ca. 100 m², 3 soveværelser, Bolig-nr. 213066\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.270/uge Feriebolig til op til 8 personer, ca. 105 m², 4 soveværelser, Bolig-nr. 337975\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.776/uge Feriebolig til op til 7 personer, ca. 80 m², 3 soveværelser, Bolig-nr. 613396\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.523/uge Feriebolig til op til 6 personer, ca. 75 m², 4 soveværelser, Bolig-nr. 1263931\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.865/uge Feriebolig til op til 8 personer, ca. 80 m², 4 soveværelser, Bolig-nr. 1178006\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.143/uge Feriebolig til op til 5 personer, ca. 45 m², 2 soveværelser, Bolig-nr. 885185\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.649/uge Feriebolig til op til 8 personer, ca. 90 m², 3 soveværelser, Bolig-nr. 1283220\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.017/uge Feriebolig til op til 4 personer, ca. 46 m², 2 soveværelser, Bolig-nr. 277274\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.523/uge Feriebolig til op til 6 personer, ca. 110 m², 3 soveværelser, Bolig-nr. 42898\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.649/uge Feriebolig til op til 6 personer, ca. 125 m², 4 soveværelser, Bolig-nr. 970215\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.649/uge Feriebolig til op til 6 personer, ca. 91 m², 3 soveværelser, Bolig-nr. 1177549\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.902/uge Feriebolig til op til 7 personer, ca. 110 m², 4 soveværelser, Bolig-nr. 1225859\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.776/uge Feriebolig til op til 8 personer, ca. 120 m², 3 soveværelser, Bolig-nr. 277275\tForhåndsvisning\nfra DKK 2.902/uge Feriebolig til op til 10 personer, ca. 120 m², 5 soveværelser, Bolig-nr. 277277\tForhåndsvisning\nCa. 100 m², 3 soveværelser, 1 badeværelse, kæledyr er ikke tilladt, kabel-TV, vaskemaskine, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt, strand ca. 85 km, sauna, udsigt over sø\nCa. 40 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, kæledyr er ikke tilladt, satellit-TV, strand ca. 2 km\nCa. 55 m², 3 soveværelser, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 2), satellit-TV, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt, strand ca. 2 km\nCa. 60 m², 3 soveværelser, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), satellit-TV


Blegekit | Tandlægerne i Møllegade\nTillykke med dit blegekit.\nTænderne har fra naturens side en mere eller mindre gullig nuance. Det er også normalt, at tænderne med alderen bliver mere gullige eller grå.\nMisfarvning af tænderne skyldes oftest farvestoffer fra tobak, the, kaffe, rødvin, lakrids, gulerødder osv\nVed tandblegning sker en kemisk nedbrydning af farvestofferne i tænderne ved, at brintoverilte siver ind i tandemaljen og nedbryder større farvede molekyler til mindre – og derved mindre farvede – molekyler. Dermed ser tanden lysere ud. Med tiden samles disse igen, hvilket bevirker, at en tandblegning gennemsnitlig holder 2-3 år. Tandblegning med skinne skader ikke tandens emalje.\nInden indsættelse af blegeskinner børstes tænderne grundigt.\nDer fyldes ca. 2 mm blegegel på indersiden af blegeskinnerne på flader der vender mod facaderne af tænderne, det er ikke nødvendigt at blege de store kindtænder, dette er spild af blegegel.\nBlegeskinnerne indsættes og evt. overskydende blegegel fjernes med en vatpind.\nBlegeskinnerne skal helst sidde på i min. 5 timer, da effekten af blegegelen aftager langsomt. De fleste foretrækker at blege tænderne mens de sover.\nDer må ikke indtages mad og drikke når skinner sidder på.\nEfter endt blegeseance, tages blegeskinner ud og tænderne børstes samt blegeskinner skylles grundigt.\nAfhængig af hvor lyse du ønsker dine tænder bleges dagligt 1-2 uger. Det er vigtigt at når du bleger at du gør det kontinuerligt i en periode, altså ikke bleger 1 dag den ene uge og 2 dage den næste uge. Blegningen skal tilrettelægges, så man bleger over en samlet periode.\nImens der udføres tandblegning bliver tænderne mere modtagelige for farvestoffer, som kan misfarve. Indtagelse af rødvin, kaffe, the og tobak skal derfor begrænses indtil et døgn efter tandblegning.\nEn del patienter (30-40%) vil opleve øget følsomhed og isninger i tænderne under tandblegning, dette forsvinder i løbet af få dage efter ophør af tandblegning. Kan forbygges med Sensodyne tandpasta eller anden tandpasta mod følsomme tandhalse. Såfremt man synes det bliver ubehageligt, eller at tandkødet bliver irriteret, kan man blege hver anden dag i stedet. Så tager blegeproceduren bare lidt længere tid.\nGravide og ammende må ikke blege.\nOverskydende blegegel opbevares i køleskab.\nGem skinnerne. Hvis ny tandblegning bliver nødvendig kan supplerende blegegel købes her på klinikken. Her er det som regel kun nødvendigt at bruge skinnen 1-2 gange, så er tanden lysnet igen.\nHeld og lykke med din blegning 😊


BOGANMELDELSE: De barmhjertige søstre af Federico Andahazi | Bogrummet\nDe barmhjertige søstre af Federico Andahazi\naf Lars Brix Nielsen d. 20. januar 2006\nI 1816 tilbragte et fint selskab bestående af Lord Byron, hans sekretær John W. Polidori, Mary Shelley med gemal samt Claire Clairmont sommeren i en fin villa ved bredden af Genfersøen.\nDet er dog ikke de så velkendte forfatteres historie, der fortælles her, men derimod den mystiske beretning om J.W. Polidori som modtager et besynderligt anonymt brev fra en person, som påstår at følge hvert et skridt han tager…\nScenen er sat til et genialt stemningsmættet drama, hvor den sky Polidoris person er i kontrast til de store ånders. På side 25 er man ganske enkelt ved at gå til at spændt nysgerrighed, og som læser håber man inderligt, at den sublime baggrundshistorie folder sig ud i den skæve og anderledes roman, der er lagt op til.\nDesværre svinder håbet, da det snart viser sig, at Polidori modtager adskillige breve, som blot opruller en skæbne, der nok er bizar og speciel men også hurtigt får noget decideret søgt over sig.\nDet er med en del ærgrelse at man også i denne anden bog af Andahazi lige synes at der mangler det der gennemført geniale plot, som begyndelsen ellers får lagt op til.\nI betragtning af at bogen ikke tager lang tid at komme igennem er den afgjort værd at læse, men jeg blev altså skuffet i forventningen om at dette skulle blive en af årets store læseoplevelser.


Æblekinder og mosteri | KLC Viborg\nÆblekinder og mosteri\nNaturskolen byder atter på nye forløb og nyt udstyr. Når det engang bliver æbletid står Naturskolen klar med en nyindkøbt æblemoster med tilhørende forløb om æblematematik, æblelege, æblemadlavning og æbleyounameit. Inden da er der stadig ledige tider på Naturskolen i februar og marts, som kan bookes.\nPå Naturskolen har vi i januar arbejdet på at justere vores aktiviteter og beskrive nye tilbud. Et af de nye tilbud bliver æblemosteri. Vi har anskaffet os en æblemoster og tilbyder nu både børnehaver og indskoling til en dag i æblets tegn. Dagen vil indeholde både selve tilberedningen af æblerne og mostningen, men også æblematetik, gamle danske lege med æbler, undersøgelse af dyr på æbletræet og i æblerne, samt madlavning med pulpen (restproduktet fra mostningen). Vi glæder os til en sund dag med æblekinder, det skal nok blive fornøjeligt. Beskrivelse af forløbene kommer snart på klcviborg.dk.\nHar I et emne, I godt kunne tænke jer, at vi tog fat på, så sig endelig til. Vi er til for at understøtte jer i jeres arbejde. Vi tilrettelægger gerne nye forløb/aktiviteter ud fra jeres ønsker, faktisk er det en rigtig god udfordring at blive spurgt om et forløb med et konkret emne.\nLedige dage på Naturskolen\nNaturen kan nydes hele året og i februar og marts har Naturskolen stadig ledige dage.\nI kan booke et af vores mange steder både med og uden en naturvejleder, hvad med fx en dag om pattedyr i Undallslund eller et par timer om skovens fugle for de mindste.\nFind alle vores forløb her.\nJordens bedste klasselokale - 09.12.2019


Hent spil MLB Perfect Inning 2.1.7 til android\nUdvikleren af dette spil er ikke meget interesseret i Gamevil sportsspil, men baseball har behandlet, så han kender alle de funktioner og dumme fejl vil bare ikke tillade! Især for sådan et hit deres skuldre som Zenonia, i mindst de seneste to dele. Spillet blev udviklet flittigt, så det er klar til at blænde dig med unikke gameplay, så betyde, at du vil blive overrasket over, at dette sker på din Android! Derudover kan du spille det ikke kun på pladerne, og kun på telefoner er virkelig sjældent. Hvad der præcist - 'll spille det ;) Spillet føles perfekt i online kampe, har utrolige grafik og plotte tæt på biografen, men den beder om en masse strøm fra enheden, efter min mening - er sandt. Og ikke kun trukket stadioner og seere, langt vigtigere spores hver spiller de mindste detaljer! I alt er der 30 her meget reelle hold og 215 spillere i alt. For større pålidelighed af deres bevægelse blev modelleret mere end 150 mulige bevægelser, som også trækker på lokal rekord! Desuden er det muligt at gennemføre selve spillet, som begynder med det faktum, at du vælger din favorit hold, og starte sæsonen med en lille spil, gradvist flytter mellemliggende turneringer og den endelige kamp, der vil afgøre den sande mester! Du vil være i stand til at spille i 15 forskellige nationale ligaer for at vælge forskellige teams til at passere spillet igen og igen! Du vil være i stand til fuldt ud at kontrollere deres spillere, bytte dem, tog, restituere sig og udføre andre nødvendige operationer. Mange spille muligheder og kontroller giver dig mulighed for at vælge, hvad du virkelig kan lide, og hvor du virkelig komfortabel. Hvad kan jeg sige, er baseball venter!\ndownloade MLB Perfect Inning 2.1.7\nudgave 2.1.7 (217)\nupload Dato 2015-04-07 13:07\ninspektion dato 2015-04-14 21:03:01


Bodil Otto genvalgt som formand - HK\nBodil Otto genvalgt som formand\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2012/01/31/bodil-otto-genvalgt-som-formand)\n31. januar 2012 | HK Kommunal | Lene Lundgaard\nHK/Kommunals formand Bodil Otto tager fire år mere i spidsen for organisationen. Hun blev tirsdag genvalgt som formand uden modkandidater på HK/Kommunals kongres.\nDer var stående bifald fra de 400 delegerede, da Bodil Otto uden modkandidater blev genvalgt som formand for HK/Kommunal.\nBodil Otto glæder sig til fire år mere som formand for HK/Kommunal og takker de delegerede på kongressen for tilliden. HK’ernes uddannelse, kompetencer og faglige udvikling ligger formanden på sinde, og det var omdrejningspunktet på kongressen – både i formandens beretning og i kongressens tema. Bodil Otto mener, at det er vigtigt, at HK’erne griber ud efter fremtidens udfordringer.\n- Det er min vision, at HK’erne bliver klædt på til at forme deres fag, så det imødekommer fremtidens udfordringer. Det er vigtigt, at vi som HK’ere kvalificerer os til og byder ind på de opgaver, som former sig i kommunerne og regionerne lige nu blandt andet med digitaliseringen, siger hun.\nSynlighed på dagsordenen\nFormanden vil også fortsat prioritere organisationens synlighed meget højt. I hendes fire år som formand er antallet af presseomtaler af HK/Kommunal vokset markant, og formanden vil fortsat lægge sig i spidsen for, at organisationen får indflydelse og forbliver en markant spiller i offentligheden.\nIldhu og retfærdighed\nBodil Otto vil også fortsætte på posten med den velkendte ildhu, ligesom hun prioriterer besøg på arbejdspladserne. Hun sluttede kongressen af med en stor tak til de 400 delegerede.\n- Tusind tak for et kæmpe engagement på denne kongres. Det rækker langt ud i fremtiden. De frø, I har sået på kongressen, vil vokse sig store og blomstre i løbet af foråret, når vi sender en medlemsdebat rundt i landet, hvor alle vores medlemmer skal drøfte fremtidens udfordringer. Det glæder jeg mig meget til at være en del af, siger Bodil Otto.\n- Vi skal arbejde for forbedringer i arbejdsmiljøet, vi skal sikre, at der fortsat står respekt og anerkendelse omkring tillidsrepræsentanter og vi skal fremtidssikre vores fag. Så der ligger store udfordringer forude, siger formanden.\nSiden 2008 har Bodil Otto stået i spidsen for HK/Kommunal.


Ny amerikansk elbilproducent vil udkonkurrere Tesla med lastbiler\nTesla-navnet stammer fra den serbisk-amerikanske opfinder og elektroingeniør Nikola Tesla. Så hvad kalder man sit nye elbilfirma, hvis man vil drille Tesla? Jep. Nikola. Og de vil banke Tesla på plads i lastbilbranchen.\nAf: Simon Hallenslev / d. 10. august 2020\nAlene navngivningen gør, at det måske lyder lidt halv-plat og useriøst; men det er det ikke.\nElbilproducenten Nikola er netop blevet børsnoteret til en markedsværdi á 23 milliarder dollars uden endnu at have solgt én eneste bil. Til sammenligning er det en markedsværdi, der er på niveau med Ford, som solgte 5 millioner biler alene sidste år.\nInvestorerne tror med andre ord på Nikola – og hvorfor så det? Jo, det er fordi Nikola vil revolutionere lastbilmarkedet med elektrificering, på samme måde som Tesla har revolutioneret personbilmarkedet. Vi kigger nærmere på Nikola og de store planer.\nTesla er gået i stå\nDet er efterhånden fire år siden, at Tesla præsenterede sit bud på en elektrisk langturslastbil under modelnavnet ’Semi’. Siden er der løbet meget vand under broen, og Tesla har haft stor succes med elektriske personbiler – men lastbilerne er forsvundet som dug for solen.\nDet er først indenfor de sidste par måneder, at Tesla-lastbilerne er blevet testet og spottet på californiske motorveje med og uden læs. Selv lover Tesla, at lastbilerne bliver sendt til de første kunder i løbet af 2021. Men lanceringsdatoen er blevet rykket af to omgange. Vi skal se det før vi tror det.\nLÆS OGSÅ | Tesla-killer. Hold nu bare K***! Kun ét firma kan lave en Tesla-killer\nDen excentriske CEO Elon Musk forklarer forsinkelserne med, at batteriproduktionen ganske enkelt ikke kan følge med. Lastbilerne skal bruge store batterier med mange battericeller, og hvis Semi-lastbilerne skal prioriteres nu, vil det betyde en nedprioritering af Teslas personbiler – og det er de ikke interesseret i.\nMåske ender Teslas 2021-lanceringen med at blive en postgang for sent. Det er nemlig også i 2021, at de første Nikolas-lasbiler skal trille ud fra fabrikken. Og Nikola bør ikke løbe ind i sammen udfordring med batterierne. De anvender nemlig en helt anden teknologi.\nBliver lastbiler bedre med brint?\nMange personbilproducenter har forsøgt sig med brint. Og mange har fejlet. Alligevel argumenterer Nikola for, at mens brint måske ikke er optimalt til personbiler, er det lige det, der skal til at elektrificere lastbiler.\nDe der køber og bruger langturslastbiler, har ikke tid til at holde ved en ladestander – her er tid penge. Så derfor mener Nikola, at en lastbil med brændselscelle på brint er det helt rigtige, fordi de kan genopfyldes på mellem 10 og 15 minutter. Dét minder om genopfyldningstiden på en diesellastbil.\nDerudover giver brint, ifølge Nikola selv, en længere rækkevidde end hvad en batteridrevet lastbil vil kunne opnå. Deres første elektrificerede lastbil, Nikola Tre, får en rækkevidde på op til 1.200 km alt efter hvor meget den er læsset, hvor Teslas Semi ’kun’ er opgivet til omkring 800 km.\nLængere rækkevidde og kortere genopfyldningstid er det, der gør brint attraktivt for lastbilbranchen. Og investorerne har indtil videre købt stort ind på netop den idé.\nEn anden årsag til at investorerne har købt heftigt ind i Nikola, kan også skyldes forretningstilgangen, som er noget anderledes end den Tesla lægger for dagen.\nTesla kører en ’vi klarer det hele selv’-tilgang, og står derfor selv for både batteriproduktion og ladenetværk. Nikola vil derimod basere sin forretning på partnerbaseret produktion, således at kompetencerne spredes ud over flere virksomheder.\nLÆS OGSÅ | Test: Nu kan Kia e-Niro oplades endnu hurtigere\nDerfor har Nikola indgået et strategisk samarbejde med varevogns- og lastbilproducenten Iveco samt med industrikoncernen Bosch. Det er Iveco, der kommer til at stå for den første del af produktionen af Nikola Tre-lastbilen, mens Bosch skal levere og udvikle vitale reservedele, der underbygger og effektiviserer brintteknologien.\nHvor Teslas forretningsmodel holder omkostningerne nede og effektiviteten høj, bliver Nikolas forretningsmodel mere kompetencedrevet, men hermed også med flere led, som hver tager en bid af kagen, når det kommer til fortjeneste.\nMusk er (selvfølgelig) ikke tilfreds\nMed en ny potentiel storkonkurrent på banen, er det klart, at Teslas Elon Musk ikke er tilfreds. Han har allerede benyttet flere lejligheder til at skyde med skarpt mod Nikola og deres koncept.\nHan er udpræget modstander af brint- og brændselscelleteknologien. Han har til et spørgsmål omkring Nikola kaldt brint for ’fool cells’ i stedet for ’fuel cells’, og tror med andre ord ikke på, at Nikola nogensinde får et ben til jorden i lastbilbranchen med brint.\nJeg vil lade være det op til eksperterne, om brintteknologien er vejen frem for lastbilbranchen. Uanset hvad bliver det spændende, om Nikola kan leve op til forventningerne samt om vi får en lydløs Nikola Tre-lastbil at se på de europæiske motorveje. Over 14.000 Nikola Tre-lastbiler er allerede forudbestilt, og samarbejdet med både Iveco og Bosch er på plads.


Tøj til kvinder | Damer | Kjoler, Bluser, Jakker, Bukser, Skjorter\nUHK.dk er din hurtige genvej til moderne kvindetøj på nettet. Vi har et spændende sortiment af forskelligt modetøj, som appellerer til samtlige kvinder i Danmark. Gå på opdagelse i vores imponerende udvalg af dametøj fra nogle af de bedste og mest populære brands i Danmark og udlandet – samt helt nye stilarter fra nogle af de mest lovende unge talentfulde designere.\nVi er med andre ord, en garanti for succesfuld shopping på nettet, når det kommer til tøj til kvinder. Din mulighed for at blive en ægte fashionista er til stede, da vi har et af de bedste moderigtige udvalg af smart og billigt modetøj.\nDametøj på nettet – lad os hjælpe dig på vej\nLangt de fleste fashionistaer og trendelskere finder altid de mærker eller fashionartikler, som de søger og med vores brede sortimenter af tøj byder vi enhver kvinde indefor til et stort udvalg af forskellige stilarter. Om du er til de klassiske, feminine, rå eller elegante looks eller selvom din garderobe måske allerede er overfyldt med modetøj, vil du finde UHK.dk for kvinder nyttig.\nVi elsker tøj i alle størrelser, farver og former\nUanset hvem du er, din størrelse eller dine fortrukne vaner, når det kommer til køb af tøj, så vil du finde nogle af de nyeste kollektioner af tøj til kvinder på nettet. Vi har samlet kendte mærker som bl.a. kvindetøj fra Tiger of Sweden, kvindetøj fra Vero Moda, kvindetøj fra Nelly og mange flere:\nHugo Boss, Day by Malene Birger, Samsø Samsø, H&M, Superdry, Zara og mange flere.\nSkal du i byen i weekenden burde du måske kaste et blik efter vores smarte festkjoler, korte kjoler eller aftenkjoler. Er du inviteret til et formel arrangement, bør du overveje vores oversigt af bluser, kjoler eller noget helt tredje.\nStort udvalg af kostumer\nVi fører også et stort udvalg af kostumer fra forskellige forhandlere. Det kan være alt fra frække kostumer til tyroler kostumer. I Danmark findes der rigtig mange webshops, der sælger udklædning til enhver fest, og heldigvis har vi samlet dem alle sammen til dig her.\nKvaliteten af kostumer varierer, og man skal ikke bestille fra enhver shop. Selvom du betaler 800 kr. for en kostume, er du ikke garanteret at kvaliteten er høj. Mange danske webshops bestiller fra Kina, hvor indkøbspriserne kan være under 10 kr. pr. kostume.\nDet kan være svært at købe tøj til kvinder\nVi kender det alle sammen. Nelly, H&M, Gina Tricot har store udvalg af dametøj, og det kan hurtigt blive uoverskueligt at shoppe i en jungle af tøj. Den ene skjorte koster mere det ene sted, og bukserne findes ikke lige i din størrelse et helt andet sted.\nBare rolig. Vi har samlet alle forhandlerne, så du kan være sikker på, at du ikke gør glip af den nyeste mode. Det er hot at være med, hvor det sker, og vi bestræber os på, at du kan kalde dig selv for en fashionista.\nVi har fingeren på pulsen, og søger konstant efter de nyeste og fedeste trends i modebranchen. Lad os hjælpe dig med at finde det perfekte look, så du kan have alt must-have til garderoben i alle farver og styles.


1 ORIENTERING FRA MILJØSTYRELSENS Praktisk anvendelse af Nord2000 til støjberegninger Orientering nr. 39 Birger Plovsing/ilk 10. november 2008 Oplysninger og praktiske brugertips Indhold 1. Indledning Trafikoplysninger Støj fra veje Støj fra jernbaner Lydudbredelsesoplysninger Terrænoverflader Terrængeometri Antal refleksioner Meteorologioplysninger Referencer... 7 Miljøstyrelsens Referencelaboratorium for Støjmålinger c/o DELTA Venlighedsvej Hørsholm Tlf.: Fax: RL 16/08\n2 1. Indledning Miljøstyrelsen har i 2007 udsendt en ny vejledning om støj fra veje  og et tillæg  til togstøjsvejledningen fra 1997 , som indfører en helt ny beregningsmetode, Nord2000, samt en ny støjindikator L den, som angiver årsmiddelværdien af støjniveauet. Nord2000 er en nordisk beregningsmetode, som kan beregne lydens udbredelse under forskellige vejrforhold, hvilket gør det muligt at bestemme årsmiddelværdien af støjniveauet, som beskrevet i støjbekendtgørelse nr. 717 fra 2006  samt i  og . Som udgangspunkt fastlægges årsmiddelværdien af støjniveauet ved beregning af støjen i ni forskellige vejrklasser. Forudsætninger om hyppigheden af de forskellige vejrtyper, der indgår som parameter i beregningen, er specificeret i støjbekendtgørelsen. Ved støjberegning for store områder kan regnetiden blive meget lang, og i mange situationer kan en enklere fremgangsmåde, som resulterer i hurtigere beregninger, give en acceptabel nøjagtighed. I en ændringsbekendtgørelse nr. 647 fra 2007  er der givet de tilsvarende specifikationer for fire vejrklasser, som er tilstrækkeligt til brug for strategisk støjkortlægning. Det fremgår også af , at man ved strategisk støjkortlægning og overordnet planlægning i tætte byområder, hvor der er overvejende reflekterende terræn og mange vertikale reflekterende flader, kan nøjes med én vejrklasse. Anvisninger på, hvordan strategisk støjkortlægning udføres, findes i Vejledning nr. 4 fra 2006 . Vejledning i brug af beregningsmetoden for veje kan findes i publikationen User s Guide Nord2000 Road , mens der ikke er lavet en tilsvarende brugsanvisning for støj fra jernbaner. I praksis har det vist sig, at der hersker nogen usikkerhed om anvendelsen af den ny beregningsmetode til beregning af årsmiddelværdi. Dette gælder specielt det antal meteorologiske klasser, der bør anvendes i beregningerne, men også på andre punkter har brugerne af metoden været usikre på det korrekte valg af beregningsforudsætninger. Formålet med denne orientering er at præcisere en række forudsætninger for beregningerne for at sikre en ensartet og korrekt brug af metode og inputdata. Af metodologiske grunde er det valgt at inddele emnerne i denne orientering i afsnit om trafikoplysninger, lydudbredelse og meteorologiske forhold. 2. Trafikoplysninger 2.1 Støj fra veje Som udgangspunkt baseres beregningerne med Nord2000 på trafikoplysninger for hver enkelt vognbane fordelt på de tre køretøjskategorier, som findes i Nord2000-kildemodellen (lette køretøjer, tunge toakslede køretøjer og tunge flerakslede køretøjer). Trafikoplysninger omfatter endvidere fordeling på døgnperioderne dag, aften og nat og den gennemsnitlige fart for hver kategori. Herudover må suppleres med oplysninger om vejens overflade (type, alder, osv.). 2\n3 Disse oplysninger indhentes normalt fra vejmyndighederne. Hvis oplysningerne er mere eller mindre ufuldstændige, kan supplerende oplysninger fastlægges som beskrevet i Miljøstyrelsens vejledning nr. 4  eller User s Guide Nord2000 Road . Det er planlagt at lave en publikation på dansk udgivet af Vejdirektoratet og Miljøstyrelsen. Denne publikation skal fastlægge dansk praksis i situationer, hvor der stadig er løse ender. Dette kan eksempelvis være, hvilken alder for en støjreducerende vejbelægning der bør regnes med i planlægning og støjhandlingsplaner. 2.2 Støj fra jernbaner Kildemodellen for tog giver ikke mulighed for at tage hensyn til helt så mange parametre, som det er tilfældet for veje. I beregningerne tages kun hensyn til toglængden fordelt på togtyper og tidspunkt på døgnet samt farten. Andre oplysninger som f.eks. skinnernes vedligeholdelsestilstand kan for tiden ikke anvendes i beregningerne. Det er anført i Tillæg til vejledning fra Miljøstyrelsen nr , at beregningerne baseres på trafikoplysninger, som det er beskrevet i afsnit 5.2 i Miljøstyrelsens vejledning nr. 4/2006 . Her anføres bl.a. principperne for opdeling i delstrækninger og for fastlæggelse af den vægtede gennemsnitsfart, der skal bruges i beregningerne. For en beregning af de aktuelle støjforhold, kan de nødvendige oplysninger om trafikmængder, togtyper og toglængder samt køreplanhastigheder tilvejebringes ved kontakt til Banedanmark. De maksimale strækningshastigheder, der er anført i bilag 1 i Vejledning nr. 1/1997, er ikke i alle tilfælde længere aktuelle, og de opdaterede værdier kan findes på Banedanmarks hjemmeside Til brug for planlægning og udlægning af støjkonsekvensområder bør støjberegningen foretages for en fremtidig trafiksituation, sædvanligvis en planlægningshorisont på mindst 10 år, og de nødvendige beregningsforudsætninger skal i denne forbindelse fastlægges ved kontakt til Trafikstyrelsen. 3. Lydudbredelsesoplysninger 3.1 Terrænoverflader Terrænoverfladers akustiske egenskaber defineres i Nord2000 ved en parameter, som beskriver den enkelte flades porøsitet, og en anden parameter, som er overfladens ujævnhed ud over de variationer i terrænets højde, som beskrives ved de topografiske oplysninger. Parameteren, som beskriver porøsiteten, er den specifikke strømningsmodstand. Jo højere strømningsmodstanden er, desto hårdere er overfladen rent akustisk, mens porøsiteten omvendt falder med stigende strømningsmodstand. I tidligere beregningsmetoder skelnede man kun 3\n4 mellem en hård og blød overflade, og med den samme sprogbrug kan man sige, at jo lavere strømningsmodstanden er, jo blødere er overfladen. Tabel 1 viser de 8 overfladetyper kaldet A-H, som anvendes i Nord2000, hvor A er den blødeste og H den hårdeste. I praksis kan det dog være svært uden særlige undersøgelser at skelne mellem mere end to-tre overfladetyper, da det ikke visuelt er let at afgøre, hvor blød en overflade er. Overfladens porøsitet kan dog om nødvendigt måles ved hjælp af en Nordtestmetode . Ved strategisk støjkortlægning er det tilstrækkeligt blot at skelne mellem en hård og en blød overflade, hvor hårde flader er asfalt, beton og vand, mens de bløde flader er græsflader, jordflader, skovbund og lignende. Klasse D anbefales anvendt for bløde flader og klasse G for hårde flader. Impedans klasse Repræsentativ strømningsmodstand σ (kpasm -2 ) Beskrivelse A 12,5 Meget blød (sne eller mos) B 31,5 Blød skovbund C 80 Løs ikke-komprimeret jord (græstørv, græs, løs jord) D 200 Normal ikke-komprimeret jord (skovbund, græsmark) E 500 Komprimeret mark og grus (komprimeret græsplæne, parkanlæg) F 2000 Komprimeret tæt jord (grusvej, parkeringsplads, ISO 10844) G Hårde overflader (normal asfalt, beton) H Meget hårde og tætte overflader (tæt asfalt, beton, vand) Tabel 1 Klassifikation af terrænoverfladetyper. Parameteren, som beskriver terrænets ujævnhed, er rms-værdien af overfladens afvigelser fra plant terræn (kaldes på engelsk for roughness, hvilket ikke må forveksles med den roughness length, som bestemmer vindprofilen). Tabel 2 viser de 4 ujævnhedsklasser, som anbefales anvendt i Nord2000-metoden. Metoden til at beregne virkningen af terrænets ujævnhed er medtaget, fordi principperne for at medtage denne virkning var til rådighed i faglitteraturen. Nøjagtigheden af metoden har ikke været undersøgt på praktiske tilfælde og kendes derfor ikke. 4\n5 Det anbefales derfor indtil videre altid at anvende klasse N (ujævnhedsparameter σ r = 0), med mindre det i særlige tilfælde kan dokumenteres ved hjælp af målinger eller på anden vis, at beregningsnøjagtigheden forbedres ved at anvende en værdi af σ r større end 0. Ujævnhedsklasse Repræsentativ σ r Højdevariationer N: Nil (ingen) 0 ±0,25 m S: Small (lille) 0,25 m ±0,5 m M: Medium 0,5 m ±1 m L: Large (stor) 1 m ±2 m Tabel 2 Klassifikation af terrænujævnhedstyper. 3.2 Terrængeometri Ved praktisk udførelse af beregninger med Nord2000 anvendes ofte software, som fastlægger terrænets geometri fra kilde til modtager på basis af topografiske data. For at reducere beregningstiden forenkles terrænsnittet normalt i beregningsprogrammet efter principper, der i begrænset omfang påvirker beregningsresultatet. Brugeren af beregningsprogrammet bør derfor som udgangspunkt ikke selv forsøge at forenkle terrænoplysningerne, men bør overlade dette til programmet, da den korrekte forenkling vil afhænge af den aktuelle geometri. Af praktiske grunde kan det dog blive nødvendigt at indføre nogle forenklinger dels for at lette arbejdet for brugeren af beregningsprogrammet, når de geometriske oplysninger skal lægges ind i programmet, dels for at nedsætte den tid programmet bruger til at håndtere meget detaljerede oplysninger. Indføres forenklinger skal det nøje overvejes, om de har en væsentlig indflydelse på beregningsresultatet, og i tvivlstilfælde bør betydningen undersøges. Selv ændringer i terrænets højde på ned til 0,2 m kan i kort afstand fra kilden have en betydning for beregningsresultatet. Dette stemmer med en anvisning i , som siger, at Højden af afskærmning tæt ved vej eller jernbane skal så vidt muligt fastsættes med en nøjagtighed på 0,25 m Antal refleksioner Ved beregning af støj i tætte byområder med mange refleksioner er det vigtigt, at refleksionsantallet er tilstrækkeligt stort (kaldes number of reflections i SoundPLAN). Refleksionsantallet er her defineret som den maksimale orden af refleksionerne, som medtages (1. ordens refleksioner er refleksioner, som reflekteres via 1 reflektor mellem kilde og modtager, 2. ordens refleksioner reflekteres via 2 reflektorer, osv.). 5\n6 Ifølge  bør man ideelt medtage mindst 5. ordens refleksioner. For at begrænse beregningstiden anbefales det dog i  kun at medtage op til 3. ordens refleksioner i forbindelse med strategisk støjkortlægning. Mindre refleksionsantal bør kun anvendes i forbindelse med overslagsberegninger. Hvis der kun medtages op til 2. ordens refleksioner er der en risiko for at undervurdere støjniveauerne med op til 2-3 db, mens en begrænsning til 1. ordens refleksioner vil øge denne værdi til af størrelsesorden 5 db. 4. Meteorologioplysninger Beregning af årsmiddelværdi af støjen baseres på et antal meteorologiske klasser og på statistik, som angiver, hvor ofte i løbet at et år at virkningen af lydudbredelsen på støjniveauet falder inden for hver meteo-klasse. Det er påvist, at ideelt kan vejret i Danmark i løbet af et år fordeles på 9 meteo-klasser. Statistik for de 9 meteo-klasser samt middeltemperatur og middelværdi af relativ luftfugtighed i hver klasse er angivet i bekendtgørelse nr. 717 fra 2006 . Ved nøjagtige beregninger og i tilfælde, hvor beregningstiden ikke er et større problem, bør statistikken for de 9 klasser anvendes. I forbindelse med strategisk støjkortlægning har det vist sig beregningstidsmæssigt problematisk at anvende 9 meteo-klasser. I bekendtgørelse nr. 647 fra 2007  tillades det derfor i forbindelse med støjkortlægning at reducere antallet af meteo-klasser til 4, og endda til én meteoklasse for tætte byområder. Tætte byområder er i  defineret som områder med bygninger i mere end to etager, andel af befæstet (reflekterende) areal over 80 % og bebyggelsesprocent over 80 %. Begrundelsen for at tillade brug af en meteo-klasse i tæt byområde er, at støjen i denne type område hovedsageligt bestemmes af trafikken i gaden ud for boligens facade. Herved kommer det væsentlige støjbidrag direkte fra køretøjerne, fra refleksion i den modsatte facade eller fra gentagne refleksioner i gaderummet. Da udbredelsesafstandene herved vil være korte, og da lydudbredelsen vil foregå over akustisk hårdt terræn, vil de meteorologiske forholds indflydelse være begrænset. I sidegader uden trafik med stor afstand til de trafikerede gader vil dette ikke være opfyldt. Til gengæld vil bygningerne påvirke de meteorologiske forhold i en sådan grad, at anvendelsen af 4 meteo-klasser og meteo-statistik for åbent land alligevel ikke giver mening. Beregningsnøjagtigheden i sidegader vil være reduceret, hvad enten der anvendes 1 eller 4 meteo-klasser. Det er en betingelse for at anvende en meteo-klasse for tæt byområde, at støjen på facaden primært bestemmes af trafikken i gaden ud for boligens facade. Hvis støjen bestemmes af en vej, som er beliggende uden for byområdet, bør der anvendes 4 meteo-klasser. 6\n7 Støj fra jernbaner bør normalt beregnes med anvendelse af 4 meteo-klasser. I tvivlstilfælde bør 4 meteo-klasser anvendes, idet beregningsresultatet opnået med 4 meteoklasser vil svare til resultatet opnået med 1 meteo-klasse i situationer, hvor de meteorogiske forhold er af lille betydning. Omvendt kan anvendelse af 1 meteo-klasse i situationer, hvor de meteorogiske forhold er af stor betydning, give resultater som afviger betydelig fra resultatet opnået med 4 meteo-klasser. 5. Referencer  Støj fra veje Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr  Støj og vibrationer fra jernbaner Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr  Tillæg til vejledning nr. 1/1997: Støj og vibrationer fra jernbaner Tillæg til vejledning fra Miljøstyrelsen Nr  Bekendtgørelse om kortlægning af ekstern støj og udarbejdelse af støjhandlingsplaner Bekendtgørelsen nr. 717 af 13. juni  Bekendtgørelse om ændring af bekendtgørelse om kortlægning af ekstern støj og udarbejdelse af støjhandlingsplaner, Bekendtgørelse nr. 647 af 18. juni  Støjkortlægning og støjhandlingsplaner Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr  User s Guide Nord2000 Road, Report AV 1171/06,  Nordtest NT ACOU 104: Ground surfaces: Determination of the acoustic impedance,\nHÅNDBOG NORD2000. >>> Beregning af vejstøj i Danmark R A PPO RT\nHÅNDBOG NORD2000 >>> Beregning af vejstøj i Danmark R A PPO RT 4 3 4-2013 NORD2000 - HÅNDBOG >>> Beregning af vejstøj i Danmark Rapport 434-2013 REDAKTION: Vejdirektoratet ARBEJDSGRUPPE Jørgen Kragh (forfatter),


Apartament Wojskowa i Poznan til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nul. Wojskowa 8A/72, Poznan Centrum, Poznan, Polen - Se på kort\nMere om Apartament Wojskowa\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Poznan, så er Apartament Wojskowa et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartament Wojskowa sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Apartament Wojskowa opfylde dine behov på mange måder.\nDu bedes give Apartament Wojskowa besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.\nAlle slags rejsende (76)Par (38)Rejsende alene (23)Familie med små børn (8)Familie med store børn (1)Gruppe (6)


Warning: Undefined variable $change_fonts_style in /customers/5/b/0/ordet.net/httpd.www/wp-content/themes/dwell/inc/template-tags.php on line 641 Eventyrligt koldkrigsdrama er både forførende og visuelt imponerende - Ordet - Tidsskrift for Film og Medier\n22. februar 2018 iAnmeldelse\nPosted in AnmeldelseTags: den kolde krig, eventyr, Guillermo Del Toro, Hollywood, Oscars 2018, romantik, The Shape of Water, Udvalgt\nAllerede fra åbningssekvensen, hvor man sindigt føres gennem et undervandslandskab til lyden af en fortællerstemme, der vækker minder om gamle eventyr, tages man ind i et sælsomt og dragende univers. Både atmosfæren og tematikken peger lynhurtigt på instruktøren Guillermo Del Toro, der med The Shape of Water atter fastlår sin status som teknisk auteur med en forkærlighed for genre mash-ups.\nDenne gang er det fortællingen om en ukonventionel kærlighed, der udspiller sig inden for rammerne af koldkrigstiden omkring 1962, hvor striden mellem USA og Sovjetunionen er på sit højeste. Den stumme kvinde Elisa (Sally Hawkins) arbejder som rengøringsdame på et statsstyret forskningscenter, der er under streng supervision af den ubarmhjertige Richard Strickland (Michael Shannon). Elisas liv er præget af ensomhed, mangelfuldhed og masturbation (kudos til filmen for at fremstille helt naturlige scener af kvindelig seksualitet), indtil hun drages af et tophemmeligt forskningsprojekt: havmanden Amphibian Man (Doug Jones).\nRelationen mellem Elisa og Amphibian Man blomstrer hurtigt gennem en forkærlighed for musik, frokost og gensidig mangel på verbal kommunikation. Sideløbende eksisterer den brutale virkelighed dog i bedste velgående: Strickland vil have resultater, og han behandler det mytiske væsen som et dyr, der skal tæmmes, og reagerer med fatal foragt, da dette ikke synes at lade sig gøre.\nDenne vekslen mellem det eventyrlige og det realistiske er netop noget, som Guillermo Del Toro tidligere har mestret i Pans Labyrint (2006), og det fungerer atter upåklageligt i The Shape of Water, hvor genreblandingen øger fokusset på frygten for det ukendte. Her er der ikke blot tale om ”vandmonstret”, men også en elegant kommentar omkring homoseksualitet, racisme og kvindelig frigørelse, der gør filmen til mere end bare en prangende fabel.\nPrangende er den i hvert fald: filmen er fra start til slut et visuelt imponerende mesterværk, ovenikøbet med dansk islæt i form af fotografen Dan Laustsen. Derudover er den gennemgående kontrast mellem blå og orange toner så gennemført, at det nemt skaber associationer til Nicolas Winding Refns neo-noirske film Drive (2011). Det distinkte farvevalg komplementerer på fremragende vis den både eventyrlige og dunkle atmosfære, den blomstrende romantik i en meget kold tid.\nGuillermo Del Toro bevæger sig også med denne film ud på mere abstrakt visuel grund; måske mest mindeværdigt i den sort/hvide sekvens af Elisa, der uventet bryder ud i sang i en drømmende hyldest til det gamle Hollywood – endnu et gennemgående element i filmen, der dog optræder som stemningsfyldt ramme frem for at lede tankerne for meget hen på Oscar bait.\nSelve plottet er dog relativt forudsigeligt, og har man set instruktørens tidligere værker, kan man godt savne en nytænkning, der simpelthen ikke når at komme. Jovist drives eventyret engagerende frem af de stærke skuespilspræstationer (uden en eneste replik er Sally Hawkins mere udtryksfuld end nogensinde før), men selv Michael Shannons brutale, blodige og betændte rejse til vanviddets rand bærer så mange ligheder med skurken i Pans Labyrint, at det er svært at lade sig chokere.\nAlt i alt er der dog tale om en et forførende smukt værk, og jeg kan på det varmeste anbefale at lade sig indfange i dette grænseland mellem fantasme og realisme. Det er Guillermo Del Toro, når han er på toppen.