(Omdirigeret fra Henrik VIII af England)\nKatharina af Aragonien (1506-1533),\nJane Seymour (1536-1537),\nCatherine Howard (1540-1542),\nCatherine Parr (1543-1547),\nAnna af Kleve (1540-1540),\nHenry FitzRoy, 1. hertug av Richmond og Somerset,\nHenrik 7. døde den 21. april 1509, og den 17-årige Henrik fulgte ham som konge. Kort efter sin fars begravelse den 10., erklærede Henrik pludseligt, at han ville gifte sig med Katarina og skabte problemer om den pavelige særtilladelse og usikkerhed om medgiften . Den nye konge hævdede, at det var hans fars sidste ønske, at han giftede sig med hende.\nSnart efter undfangede Katarina en pige, men barnet, var dødfødt den 31. januar 1510. Omkring fire måneder senere blev Katarina igen gravid. . 1. januar 1511 fødte hun igen. Parret var lykkeligt. De holdt en fest for fødslen med blandt andet en todages dyst kaldet Westminster Tournament. Barnet døde syv uger senere. I såvel 1514 som i 1515 fik Katarine dødfødte piger. I februar 1516 fødtes endelig et barn, der overlevede, nemlig Maria (den senere Maria Tudor – 'Maria den Blodige'). Forholdet mellem Henrik og Katarina havde været anstrengt, men forbedrede sig en anelse efter Marys fødsel.\nHenriks ægteskab med Katarina har ofte været beskrevet som “ualmindelig godt”, men på trods af dette tog Henrik sig elskerinder. I 1510 blev det afsløret, at Henrik havde en affære med en af søstrene til Edward Stafford, 3. Hertug af Buckingham – enten Elizabeth eller Anne Hastings, grevinde af Huntingdon. Den elskerinde, man bedst kan vide sig sikker på, at Henrik havde, var Elizabeth Blount. Blount er den ene af to helt ubestridte elskerinder, hvilket er få i forhold til samtidige jævnaldrende unge virile konger. Historikere diskuterer livligt, om Henrik havde få eller mange elskerinder. Historikeren David Loades mener, Henrik havde elskerinder "kun i meget begrænset omfang"., mens historikeren Alison Weir mener, at der var talrige andre affærer.\n30. juni 1513 invaderede Henrik Frankrig, hvor han i Slaget ved Spursen besejrede en mindre fransk hær. På trods af sejrens beskedne omfang blev den ikke desto mindre brugt af den britiske propaganda. Kort tid efter indtog briterne byen Thérouanne, som de overdrog til kejser Maximillian, og kort tid efter indtog de Tournai, en væsentligt vigtigere erobring. Henrik havde ledet hæren personligt i fuld uniform og med et stort følge. Hentiks fravær fra England havde imidlertid foranlediget sin svoger, Jakob 4. af Skotland, til at ære Auld Alliance, hvor Skotland og Frankrig i umindelige tider havde stået i alliance og invadere England, med personlig anmodning fra Ludvig 12.\nAt legitimere Henry FitzRoy hvilket ville kræve involvering af paven og sidenhen ville kunne anfægtess af mange tronprætendenter.\nEt andet forsøg sigtede på at etablere et gejstligt råd/domstol i England med en repræsentation for paven. Selvom Clement 7. indvilligede i at oprette en sådan domstol, havde han aldrig til hensigt at bemyndige sin legat, Lorenzo Campeggio, til at beslutte sig i Henrys favør. At denne beslutning var så fastlåst fra paven side skyldes muligvis, at Katarinas nevø var Kejser Karl 5. – omend det er svært at sige. Efter 2 måneder kaldte Clement i juli 1527 denne retsinstans tilbage til Rom, hvorfra det var klart, at den aldrig ville returnere til England. Chancen for en pavelig accept af en annullering af ægteskabet med Katarina var forsvundet og Englands anseelse i Europa lav, hvilket kostede kardinal Wolsey stillingen. Han fik frataget al sin magt og alle sine besiddelser. I november 1530 blev han dømt for forræderi og døde, mens han ventede på sin dom.\nAnne Boleyn, der nok var Henriks livligste kone. De havde det bedst før det ægteskab, der blev et af de vigtigste at få i stand, og som betød den engelske reformation. Maleri fra National Gallery of London\nI vinteren 1532 mødtes Henrik med Frans 1. af Frankrig ved Calais for at søge hans velsignelse af et nyt bryllup. Straks efter han returnerede til Dover i England blev den nu 41-årige Henrik viet til den 32-årige Anne ved et hemmeligt arrangement. Hun blev snart gravid, og den 25. januar 1533 blev de gift mere officielt i London. 23. maj 1533 etablerede ærkebiskop Cranmer en specialret i klosteret Dunstable Priory, der skulle afgøre gyldigheden af Henrik og Katarinas ægteskab. Resultatet var, at ægteskabet havde været ugyldigt fra starten. Fem dage senere erklærede Cranmer ligeledes ægteskabet mellem Henrik og Anne for gyldigt. Katarina mistede sin dronningetitel og blev tituleret “Enkefyrstinde af Wales” i egenskab af enke efter Henriks bror Arthur. I hendes sted blev Anne kronet som dronning 1. juni 1533. 7. september 1533 fødte dronning Anne en datter. Hun blev kaldt Elizabeth efter Henriks mor, Elizabeth af York.\nDer var stor civil modstand mod reformerne. Den blev der brugt mange kræfter på at imødegå, og derudover kæmpede man også med at legitimere det nye ægteskab. På trods af, at den kanoniske eller gejstlige lov blev varetaget af Cranmer og andre, blev deres lovgivning ofte revideret og udvidet af ministrene Thomas Cromwell, Thomas Audley, hertugen af Norfolk og Henrik selv. Allerede i maj 1532 havde Thomas More trukket sig som lord Chancellor og givet denne post til Thomas Cromwell, der var kendt som en indædt protestant. Med arveloven (Act of Succession 1533) blev Katarinas datter Maria erklæret illegitim som arving. Henriks ægteskab med Anne Boleyn blev erklæret det eneste legitime ægteskab, og Annes efterkommere blev erklæret som de første af efterfølgere. I 1534 fulgte Suverænitetsloven (Acts of Supremacy), der anerkendte kongen af England som øverste person for kirken i landet, og den fulgte op på loven fra 1532, hvor det var blevet gjort ulovligt at appellere sager til paven i Rom. Det var i forlængelse af denne lovgivning, at pave Clement 7. tog skridt til at ekskommunikere både Henrik og Thomas Cranmer.\nKongen og dronningen var ikke glade ægtefolk. De oplevede perioder med ro og hengivenhed, men Anne nægtede at spille den tilbagetrukne og underdanige rolle, som det var forventet. Hendes livlighed og intellekt, der havde gjort hende så attraktiv som fyrig elskerinde, gjorde hende nu for uegnet til den overvejende ceremonielle rolle som royal hustru og gav hende tillige mange fjender. Henrik var heller ikke begejstret for Annes konstante irritabilitet og fyrige temperament. Efter en graviditet, der endte med abort i 1534, anså Henrik det som forræderi. Så tidligt som julen 1534 diskuterede Henrik muligheden for at forlade Anne uden at skulle vende tilbage til Katarina med ærkebiskop Cranmer og Cromwell. Det menes populært, at Henrik i 1535 havde affærer med enten Margaret Shelton eller hendes søster Mary Shelton.\nDisse undertrykkelser og loven om opløsningen af de mindre klostre i 1536 førte til en mere generel modstand mod Henriks reformer, først og fremmest i hvad der blev kendt som Pilgrimage of Grace (Den frydefulde Pilgrimsfærd), en større opstand i Nordengland. Robert Aske, der var deres leder, fandt støtte fra mellem 20.000 og 40.000 samt store dele af det nordlige Englands adel. Henrik lovede dem beskyttelse, hvis de nedlagde våbnene, og takkede dem for at rejse spørgsmål om fremgangsmåden. Aske fortalte sine oprørere, at kongen lyttede, og at de kunne drage hjem. Henrik anså imidlertid oprørerne som forræderiske rebeller og følte sig ikke forpligtet til at holde sine løfter, så da der udbrød en mindre ballade, var Henrik ikke sen til at udnytte det og fare hårdt frem. Robert Aske og flere andre ledere blev henrettet, og urolighederne døde hen.\nAnnes fald fra magtens tinder kom kort efter, at hun var kommet sig fra den pinefulde abort. Grunden til hendes fald debatteres stadig blandt historikere. De har forklaringer som, at hun var med i en konspiration mod kongen, havde begået ægteskabsbrud eller havde været heks. De tidligste tegn på hendes fald ses, da kongens nye elskerinde, Jane Seymour, overtager Annes plads ved hoffet, og da George Boleyn, Annes bror, nægtes den ærefulde ordenstitel Order of the Garter (Hosenåndsordenen), som i stedet gik til Nicholas Carew. Den 30. april og 2. maj 1536 blev fem mænd anholdt, bl.a. George Boleyn. De blev anklaget for at have deltaget i forræderiske ægteskabsbrud og for seksuelle forhold til dronningen. Anne blev også fængslet og anklaget for forræderi, ægteskabsbrud og incest. På trods af at bevismaterialet mod dem på ingen måde kunne siges at være overbevisende, blev de alle fundet skyldige og dømt til døden. George Boleyn og de øvrige blev henrettet 17. maj 1536. Anne Boleyn blev henrettet 19. maj klokken 8.oo om morgenen ved Tower Green, det særligt fine sted ved Tower of London at blive henrettet.\nNetop denne ulykke mener nogle forksere at have været årsag til Henriks stærkt svingende humør. De mener, at Henrik under en ridderturnering pådrog sig en hjerneskade, der ændrede hans personlighed.\nHenriks overvægt fremskyndede hans død i en alder af 55 år. Han døde 28. januar 1547 i Palace of Whitehall. Flere kan bevidne, at han som det sidste skulle have sagt “Monks! Monks! Monks!”, hvilket måske havde at gøre med de mange munke, han gjorde substistensløse efter opløsningen af klostrene. Henrik 8. blev begravet i St George´s Chapel i Windsor Castle ved siden af Jane Seymour. Mere end hundrede år efter blev den henrettede konge Karl 1. begravet ved siden af.\nHenrik havde en stor samling instrumenter, og han spillede lut, orgel og virginal (en form for piano). Han var en dygtig nodelæser. Derudover kender man til flere musikstykker, som han skrev samtidig med, at han var forfatter og digter. Hans mest kendte musikstykke er “Pastime with Good Company” (The Kynges Ballade). Det nævnes ofte, at han skulle have skrevet “Greensleeves” som en kærlighedserklæring til Anne Boleyn, men den er skrevet efter hans død.\nHan var også en ivrig spiller, og han elskede i særdeleshed at spille terninger, men også sportsgrene som ridderturneringer, jagt og tennis. Han var kendt for at stå stærkt i forsvaret af konventionel kristen fromhed. Som arkitekt med ideer til byggerier så man også kongen engageret i en lang række projekter: Nonsuch Palace, King's College Chapel i Cambridge og Westminster Abbey i London. Han var også involveret i ombygningen af en lang række bygninger som Christ Church i Oxford, Hampton Court Palace, Palace of the White Hall og Trinity College i Cambridge.\nHenrik var også intellektuel. Han var den første engelske konge med en moderne humanistisk uddannelse; han kunne læse og skrive på engelsk, fransk og latin og følte sig samtidig godt hjemme i sit betragtelige bibliotek. Han bestilte mange bøger og skrev og offentliggjorde i hvert fald en bog selv. For at få offentlighedens støtte til reformationen af kirken skrev han adskillige pamfletter og lærebøger. Han støtede Richard Sampsons Oratio fra 1534 en lærdom om total lydhørhed overfor monarkiet samt en påstand om, at den engelske kirke altid havde været uafhængig af Rom. På det mere folkelige plan fik Henrik teatre og trubadurer til at rejse landet rundt og være fortalere for den nye religion. Paven og katolske munke og præster blev mobbet og udskældt som udenlandske djævle, mens kongen blev fremstillet som brav og en heroisk forsvarer af den sande tro. Henrik arbejdede hårdt for at præsentere sig selv som klippefast autoritet og en urokkelig magt, og han havde en atletisk og muskuløs kropsbygning. \nHan var mere end 1,80 m høj og ofte med i ridderturneringer. De tjente ikke bare underholdende formål, men også en lang række politiske. De fremstillede regenten som ung og stærk, hvilket imponerede udenlandske diplomater og afskrækkede mange gange adelen fra at forsøge oprør. Henriks tøj og rustning var udsmykket med silke og gulddraperinger, perler og juveler. Han deltog i turneringerne til sit fald i 1536, men fortsatte med at arrangere to årlige turneringer. Det blev også mode ved hoffet at iklæde sig samme fornemme klæder, som kongens.\nHenrik – som de øvrige Tudor monarker – var en magtfuld regent, der påstod at være indsat af Gud. Kongens magt blev kraftigt understøttet af, at han havde retten til at udskrive særlige royale prærogativer. Det gjaldt blandt andet diplomatiske bestemmelser, som ægteskabspolitik, at udstede krigserklæringer, præge mønter, benåde samt magten til at samle og at opløse parlamentet. I virkelighedens verden arbejdede Henrik tæt sammen med såvel adel som parlament under det besværlige brud med paven i Rom.\nI praksis var Henrik overherre for et kongeligt hof, hvor der var formelle institutioner som statsrådet Privy Council, hvor der sad en lang række rådgivere og tillidsfolk. Henrik kunne både hjælpe folk med at stige hurtigt i graderne ved hoffet, ligesom hans unåde kunne betyde et hurtigt fald fra tinderne. Det anføres ofte, at han skulle have fået hele 72.000 henrettet i sin regeringstid, men det anses for stærkt overdrevet, omend han uden tvivl fik en lang række brændt på bålet eller halshugget: to af sine koner, omkring 20 af sine jævnaldrende, fire af sine ledende rådgivere, seks nære bekendte og venner, en kardinal og talrige abbeder. De afgørende politiske personligheder i hans regeringsperiode er hans ledende ministre, hvoraf folk som Thomas Wolsey, Thomas More og Thomas Cromwell må siges at være de vigtigste – de blev alle henrettet. I deres indflydelsesrige perioder gennemførte de langt mere politik end Henrik selv, men de kunne ikke gennemføre noget, hvis de havde kongens mishag. Særlig Thomas Cromwell havde enorm indflydelse og var afgørende for reformationen i England. Flere historikere peger på, at Henriks evne til at regere ofte var præget af klodsede og ubrugelige beslutninger, men at det var hans rådgivere, der reddede hans eftermæle.\nThomas Wolsey. Kardinal og i perioden 1514-30 den vigtigste rådgiver i Henrik VIII's hof. Henrik var uinteresseret i at tage magt i denne periode, hvilket gjorde at Wolsey de facto var landets leder. Han var kendt for sin profranske holdning og sin skepsis mod Henriks forsøg på at lade sig skille. Maler ukendt.\nHoffets store magtkoncentration overlevede ikke Thomas Wolsey, der ikke foretog store administrative reformer. Dermed blev magten efter hans død mere decentral. Wolsey hjalp til med at udfylde det hul, som Henrik 8. efterlod, da hans generelle interesse for regeringsanliggender var begrænset – særligt i sammenligning med hans far Henrik 7. – det fyldte Wolsey ud, men mere som substitut end som fornyer. Hans metoder gav ham mange fjender blandt landets rigmænd, særligt fordi han ranede til sig personligt med en pralende levevis, og at han var hård mod mulige fjender, som han fik dømt som kriminelle. Efter Wolseys fald fra magtens tinder tog Henrik magten over regeringen, omend der stadig var en lang række forskellige fraktioner, der forsøgte at bekrige og ruinere hinanden.\nHan arbejdede primært med jura, men var også en belæst bibelkender, der i 1524 blev medlem af det vigtige juristsamfund i London Gray's Inn. På dette tidspunkt var han Wolseys vigtigste ansatte. Cromwells tilgang til politik blev mere og mere drevet af hans religiøse overbevisning, der var sympatisk for Reformationen på det europæiske kontinent og Martin Luthers tanker. Hans tilgang var at reformer skulle opnås via diskussion og vedvarende pres, men ikke pludselige ændringer. Imidlertid var der en lang række personer med sympati for Reformationen, der så ham som deres store håb, blandt andet Thomas Audley. I 1531 fik Cromwell – og de der stod tæt på ham – ansvar for en lang række områder, der tillod ny lovgivning. Cromwells første egentlige overordnede titel fik han i 1532, da han blev Master of the King's jewels (finansminister). Da han havde sit eget råd, var hans magt større end Wolseys.\nCromwell gennemførte megen lovgivning, der flyttede magt fra den kongelige husholdning (og dermed ideologisk væk fra kongens person) over til embedsmænd. Det var ikke en ensrettet proces, da ændringerne skulle have kongens accept og de samtidig skulle kunne kontrolleres af ham eller hans allierede, derfor er der aparte eksempler på lovgivning. De skatteindtægter, som allerede Henrik VII havde indført i sin regeringstid, fik Cromwell strømlinet og permanente. Hertil blev der oprettet uafhængig administration til at varetage de opkrævninger. Det hidtidige råd King's Council blev overført til et reformeret Privy Council, der var langt mindre og langt mere effektivt. Kongens personlige velstand steg, mens landets generelle finansielle velstand faldt. Da Cromwell mistede sin magt, blev hans reformer undermineret, da han havde kunnet kontrollere de mange nye råd, og at der ikke kom overforbrug nogen af stederne. Hans reformer stoppede i 1539, hvor hans politiske medvind syntes opbrugt, og hvor han stod for at skulle gennemføre varige reformer. 28.juli 1540 blev han henrettet.\nHenrik arvede en større formue efter en blomstrende økonomi i årene under hans faders regentskab. Henrik 7. var kendt som sparsommelig, og hans formue var vurderet til £1,250,000 (£375\nKronen blev devalueret flere gange for at rette op på det store underskud på de britiske finanser.\nmillion i dagens valuta, omtrent 3,253 mia. dkk). Henrik 8.'s regeringstid var tæt på at være en katastrofe i økonomiske termer. På trods af, at han øgede den kongelige økonomi betragteligt ved at beslaglægge kirkelige jorder og godser, brugte han langt flere penge og drev landet på uklog facon.\nHenrik brugte det meste af sin formue på at opretholde sit hof og sin generelle hofholdning med mange slotte og paladser. Han hængte mere end 2.000 gobeliner op i sine paladser. Til sammenligning hængte den samtidige Jakob 5. af Skotland kun omkring 200 op på sine slotte. Henrik holdt af stolt at vise sin våbensamling frem. Den bestod af en lang række sjældne våbentyper med omkring 2.250 håndvåben og 6.500 skydevåben. Tudor-monarker måtte betale for al regeringsførelse af egen lomme. Henrik havde sin indkomst fra en lang række af kronens gager og skatter. Hans indtægter lå nogenlunde konstant på £100.000, men blev også eroderet af inflation og forhøjede priser. Endelig var Henriks ambitioner om at præge udviklingen i det kontinentale Europa med til at underminere økonomien.\nHenrik 7. havde ikke haft nødig at involvere det britiske parlament i sine affærer, mens Henrik 8. måtte have parlamentets godkendelse til at udskrive penge, særlig i de tilfælde, hvor han drog i krig i Europa. Opløsningen af klostrene havde afhjulpet pengenøden betragteligt. Kronen sikrede sig op igennem 1530'erne omkring £120.000 (svarende til £36 millioner, omtrent 312 millioner dkk). Kronen blev styrket en anelse i 1526, da Wolsey havde baseret den engelske møntfod på en guld i stedet for sølv. Cromwell devaluere det britiske pund i Irland. I 1540-51 halveredes det britiske pund i forhold til det flamske. Det hjalp en del, da briterne fik deres handel øget, men på langt sigt gjorde det indkøb i udlandet langt dyrere. I 1544 var landet ramt af en høj inflation, der varede Henriks regeringstid ud.\nUnder alle omstændigheder indførte Henrik mellem 1532 og 1537 en lang række love om forholdet mellem konge og pave, og som havde at gøre med strukturen for den spirende Church of England – der blev navnet på den ny og uafhængige kirke. I 1533 kom Statute in Restraint of Appeals, som udvidede begrebet Praemunire til alle, der ville indføre pavelig lovgivning til England Det var derdødsstraf for. Andre love var Supplication against the Ordinaries og Submission of the Clergy, som anerkendte kongens overherredømme over kirken. I 1534 kom loven Ecclesiastical Appointments Act 1534, hvor de gejstliges valg af bisper stod mellem repræsentanter, som kongen havde bestemt. Act of Supremacy i 1534 erklærede kongen som "det eneste suveræne overhoved på jorden over Church of England" og Treasons Act 1534, der gjorde det til højforræderi at nægte at tage Oath of Supremacy, hvorved man sværgede anerkendelse af kongen. I forlængelse af, at Act of Succession (arvefølgelov) af 1533, skulle alle voksne i kongeriget anerkende arvefølgen – som grundlæggende handlede om at anerkende hans ægteskab med Anne Boleyn og delegitimere hans ægteskab med Katarina af Aragonien. De, der sagde noget andet, blev fængslet på livstid, og hvis nogle skrev eller offentliggjorde noget, der kunne tolkes som manglende accept af ægteskabet med Anne Boleyn, blev de dødsdømt. Peter´s Pence Act blev vedtaget. I den blev det fastslået, at der i England “ikke var nogle, som var lig med Gud, kun den salige selv” , og at Henriks kejserlige krone var blevet forsmået af den “urealistiske og udnyttende” pave. Kongen fik fuld støtte af ærkebiskop Cranmer til alle lovene.\nDa Henrik blev konge i 1509, var denstående hær på få hundrede mænd bortset fra de faste garnisoner i Berwick, Calais og Carlisle. Henrik stod kun for en mindre forøgelse af den stående hær. I 1513 gik englænderne i land i Frankrig med en invasionsstyrke på hele 30.000 mand bevæbnet med leer og langbueskytter, hvor de øvrige europæiske stater var begyndt at bruge geværer, pistoler og langspyd. Forskellen på slagmarken var endnu ikke voldsom, og Henriks mænd havde da også nye rustninger til at stå imod med. Derudover havde de artilleri til slagmarken og adskillige store og dyre belejringskanoner. I 1544, da Frankrig igen blev indtaget, var det med en hær, der var veludrustet og gennemorganiseret under hertugerne af Suffolk og Norfolk. Denne leverede frygtelige resultater ved Montreuil.\nEfter at Henrik havde brudt med paven i Rom, frygtede man konstant en spansk eller fransk invasion. I 1538 begyndte man at bygge fæstningsværker ved kysten fra Kent til Cornwall. De blev betalt af penge fra klostrenes opløsning. Henrik kaldte dem enhedsforter, mens andre kaldte dem Henriks forter. Derudover byggede han også borge som Dover Castle, Moat Bulwark og Archcliffe Fort. Dette var et sted, som Henrik selv kom for at visitere. En del år før havde Thomas Wolsey forgæves arbejdet på at få afskaffet militstanken. Henrik afskaffede herredsinddelingen, da han fandt den administrativt tungt. Mary Tudor støttede bl. a. forsvarsbyggeriet ved Berwick.\n1485-1509 Edvard 6.\n^ Loades, David (2009). Henry VIII: Court, Church and Conflict. The National Archives, side 68-69\n^ Elton 1977, s. 306–307\n^ Loades 2009, s. 79–80\n^ a b Sohn, Emily (11. marts 2011). "King Henry VIII's Madness Explained". discovery.com. Hentet 25. marts 2011.\n^ Sohn, Emily (11. marts 2011). "King Henry VIII's Madness Explained". discovery.com. Hentet 25. marts 2011.\n^ Scarisbrick 1997, s. 15–16\n^ Hibbert et al. 2010, s. 928\n^ Morris 1999, s. 2\n^ Morris 1999, s. 19–21\n^ Derek Wilson (2003). In the Lion's Court: Power, Ambition, and Sudden Death in the Reign of Henry VIII. Macmillan. s. 257–60. ISBN 978-0-312-30277-1.\n^ Elton 1977, s. 172\n^ Elton 1977, s. 282\n^ Loades 2009, s. 82\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Henrik_8._af_England&oldid=10129988"\nSidst redigeret den 16. november 2019, klokken 19:22


Teknologi, demokrati og holdningsundersøgelser – etikoglivetgym.dk | Det Etiske Råd\nBaggrundstekst: Om teknologi, demokrati og holdningsundersøgelser\nBåde medier og politikere er interesserede i at høre, hvad den brede befolkning mener. Men hvordan bruger de egentlig holdningsundersøgelser til fx at skabe politik? Det kan du læse om her.l rolle i samfundsdebatten.\nIsær i de sidste få årtier har politikeres og mediers interesse for, hvad almenbefolkningen mener om det, der foregår i samfundet, været stødt stigende. Ikke mindst på det bioteknologiske område har holdningsundersøgelser de seneste årtier spillet en helt central rolle i samfundsdebatten.\nInteressen har været stor for at forstå, hvorfor befolkninger i vestlige lande ofte har reageret skarpt på muligheden for at manipulere med liv (kloning, kunstig befrugtning, genmodifikation, osv.). De sidste tyve år har undersøgelser udpeget især genmodificerede planter som en teknologi, der fremkalder skepsis. Mere end 50 procent af europæerne har konsekvent svaret, at de er "helt uenige" eller "overvejende uenige" i, at genmodificerede planter skal fremmes (når man kun tæller dem med, der har taget stilling). Det ved vi fra den måske allermest citerede holdningsundersøgelser inden for det bioteknologiske område, Eurobarometerundersøgelsen. Eurobarometerundersøgelsen er en spørgeskemaundersøgelse, der udføres med 25.000 tilfældige europæere, det vil sige typisk cirka 1.000 borgere i hvert af medlemslandene. Herunder kan man se et eksempel på, hvad europæerne har sagt om fire forskellige teknologier.\n25.000 europæeres holdninger til fire aspekter af fire teknologier: Om de er moralsk acceptable, nyttige, risikable og om de skal fremmes. Grafen skal læses sådan, at for eksempel "-0,2" er udtryk for, at der er 20 procent flere, der anser en teknologi for at være (fx) moralsk uacceptabel end acceptabel. Man får indtryk af, at opbakningen til genmodificeret mad er lav i forhold til andre teknologier, og at holdningen kunne hænge sammen med opfattelser af både teknologiens nytte, risiko og moralske status. Kilde: Eurobarometer 64.3 (Gaskell m.fl., 2005).\nMan kan se politikernes interesse for, hvad folk mener om bioteknologi, som udtryk for, at de på dette område er særligt optaget af at lytte til befolkningens ønsker - også den del af befolkningen, der ikke er eksperter eller tilhører meningsdannere som Dansk Industri, Greenpeace, patientforeninger - eller Det Etiske Råd. Men når det er sagt, er det også en god idé at forholde sig lidt kritisk til brugen af holdningsundersøgelser.\nHvad er hensigten?!\nDels bør man være kritisk med hensyn til hensigten med dem. Det er velkendt, at politikere og andre bruger holdnings- og adfærdsundersøgelser til at finde måder at overbevise os på, snarere end til blot at lytte til, hvad vi mener.\nPå den baggrund kan man spørge, om holdningsundersøgelser i virkeligheden bruges til at fremme demokrati - eller om "et flertal i befolkningen mener, at…" snarere bruges til at fremme bestemte interesser? Er henvisningen til hvad "befolkningen" mener med andre ord et retorisk kneb, der først og fremmest bliver vagt til live, når nogen vil have deres vilje under for eksempel politiske forhandlinger?\nSvaret er naturligvis ikke entydigt, men spørgsmålet kan skærpe vores opmærksomhed på, hvem det er, der bringer "befolkningen" på banen, når eksempelvis bioteknologiske emner debatteres i samfundet. Når for eksempel Greenpeace og andre grønne bevægelser financierer undersøgelser af befolkningens holdninger til genmodificerede planter, kunne årsagen være, at de på forhånd ved, at befolkningen er nogenlunde enige med dem. Det er med andre ord ikke givet, at de vil have samme interesse i at "fremme demokrati" i forhold til andre af deres mærkesager. Som vi skal se nærmere på neden for er dét naturligvis ikke ensbetydende med, at man ikke skal tage de holdningsundersøgelser, de så kommer med, alvorligt!\nIkke mindst EU har i stigende omfang igangsat undersøgelser af den europæiske befolknings holdninger til en lang række forskellige emner, som har relevans for EU's politikområde (se for eksempel EU Kommissionens holdnings-site). Det skal måske ses i lyset af, at EU altid har kæmpet med mangel på folkelig popularitet.\n"Man kan spørge på mange måder"\n"Befolkningen" er under alle omstændigheder et godt kneb, for politikere er naturligt nok varsomme med at antyde en manglende respekt for vælgerne. Når politikere konfronteres med holdningsundersøgelser, der går på tværs af deres ønsker, hører man ofte i stedet et bestemt modsvar: "Man kan jo spørge på mange måder!". Med andre ord - det er ikke befolkningen, den er gal med, men undersøgelsen! Udover at metodisk kritik - nogen gange - kan og bliver brugt som et kneb, er sådanne spørgsmål også vigtige at stille. For det kunne jo faktisk være sandt, at det "befolkningen mener" i lige så høj grad afspejler den måde, man har spurgt på, end hvad de rent faktisk mener.\nFor det første er det værd fra starten lige at overveje, hvad der menes med sætningen "hvad folk rent faktisk mener". Mange har prøvet at blive interviewet - måske endda gruppeinterviewet, for eksempel med nogle klassekammerater - eller at svare på multiple choice spørgsmål i et spørgeskema. Mange ting kan spille en rolle for, hvad vi konkret svarer: Hvor vi er, med hvem, om vi har travlt, vores humør, osv.\nForskellige metoder kan føre til, at samme befolkningsgruppes holdninger til det samme emne kan se meget forskellige ud. Det skyldes dels den situation, man sætter respondenterne i, men også, at forskellige metoder lægger op til meget forskellige fortolkninger. For eksempel viser visse typer undersøgelser konsekvent, at folk ved meget lidt om genmodificerede planter og er bange for, om de kan gøre skade. Andre typer undersøgelser fremstiller derimod almenbefolkningen som reflekterede og i mange tilfælde villige til at acceptere risici. Alligevel gør begge typer af undersøgelser krav på at tale på befolkningens vegne! Så hvad mener folk "faktisk"?!\nParadokset illustrerer, at holdningsundersøgelser ikke bare nøgternt registrerer befolkningers holdninger, men også i udgangspunktet fremstiller dem på en bestemt måde: Som (u)vidende, irrationelle og bange; eller som reflekterede, selvbevidste og nuancerede. Nogle undersøgelser har vist, at det er muligt at få folk til at tage stilling til ting, de slet ingen holdninger havde til på forhånd, eller sågar om emner, de slet ikke havde hørt om! I sådanne tilfælde findes der så at sige slet ingen holdning "der ude" før man går i gang med at spørge til dem. I varierende omfang er dette nok tilfældet uanset emnet - der er med andre ord mange ting, vi ikke sådan går og formulerer en holdning til, før vi bliver spurgt. Så meget desto vigtigere bliver det at være opmærksom på, hvordan der bliver spurgt.\nMen selv hvis der er tale om et emne, folk kender, påvirker spørgeren uundgåeligt resultaterne. Med de rigtig mistænksomme briller på kan man sige, at det er muligt at fremstille befolkningen på forskellige måder gennem forskellige måder at spørge på. Det er et velkendt problem, at "som man spørger, får man svar". Et spørgsmål kan stilles på mange måder, og det er umuligt at være helt neutral. Derfor lægger forskere stor vægt på at beskrive metoden detaljeret, så læserne selv kan danne sig et indtryk af, på hvilken måde selve metoden har spillet ind på de svar, der er fremkommet. Desuden kan forskeren benytte sig af flere forskellige metoder til dataindsamling, og dermed få mulighed for at sammenligne resultaterne ("triangulering").\nEn hovedinddeling inden for metode skelner imellem "kvalitativ metode" (fx interviews) og "kvantitativ metode" (fx spørgeskemaer). Groft sagt er spørgeskemaer (som typisk går efter at være repræsentative, dvs. statistisk set at afspejle en hel befolkningsgruppe) gode til at svare på "hvad" og "hvem" spørgsmål, mens interviews (som typisk involverer relativt få besvarelser) er gode til at svare på "hvorfor" spørgsmål. Hvis man har et begrænset kendskab til, hvordan folk forstår et spørgsmål ("hvorfor"), kommer man let til at fejlfortolke, hvad de svarer. Mange kender sikkert til frustrationen over et spørgeskema, hvis svarmuligheder ikke indeholder det svar, man synes passer. Hvis man kaster et blik på Eurobarometer-grafen oven for, kan man se, at det virker oplagt, at opbakningen til de forskellige teknologier har at gøre med opfattelser af, om de er moralsk acceptable, nyttige og risikable. Vurderingen af genmodificerede fødevarer som risikable er blevet udlagt som en indikation på, at folk er dårlige til at vurdere risici - idet deres vurdering adskiller sig markant fra flertallet af naturvidenskabelige eksperters vurdering. Interviewundersøgelser viste imidlertid, at folks vurdering ikke beroede snævert på en vurdering af risiko, men også på for eksempel hvor meget tillid de har til eksperters vurdering. Hvis tilliden er lav vurderer folk med andre ord risikoen som højere. På den måde kan interviews være gode til at kortlægge den logik, der ligger bag bestemte holdningstilkendegivelser. Omvendt kan en interviewundersøgelse, der står alene, lettere komme til at betone bestemte logikker, som måske ikke er særligt karakteristiske for den gruppe, hvis holdninger man undersøger. Det viser, hvordan kvantitative og kvalitative undersøgelser kan supplere hinanden.\nBlandt de utallige metodekritiske spørgsmål, man kan stille, er der grund til at fremhæve ét i sammenhæng med holdningsundersøgelser på det teknologiske område. Ofte er det et vilkår, at folks faktuelle viden om et givet emne er beskeden. Derfor vil mange helt naturligt kritisk spørge, "jamen, hvordan skal man som lægperson kunne sige noget kvalificeret om dét!?". Som løsning på dette ser man ofte, at interviewet indledes med en kort, faktuel introduktion til emnet, skrevet af eksperter. Det kan lyde uskyldigt; men man skal være opmærksom på, at sådanne fakta let kan indeholde betoninger, herunder skjulte betoninger på grund af fx sprogbrug, der kan præge de holdninger, som efterfølgende "nøgternt" undersøges. En velkendt måde, hvorpå dette kan foregå, er når eksperter - ofte ubevidst - sætter bestemte grænser for, hvilken slags argumenter, der er relevante. En undersøgelse har for eksempel vist, at eksperter inden for genmodificerede planter har en tendens til at betragte "risiko" som det, der har håndfaste fysiske konsekvenser (såsom sundhedsskader), mens ikke-eksperter også betragter for eksempel sociale konsekvenser (såsom ulighed) som relevante. Hvis et interview starter med at indføre en begrænsning for, hvilke bekymringer, der er relevante, får man naturligvis ikke besvaret sit spørgsmål særlig godt. En fordel ved interviews (modsat spørgeskemaer) er, at de kan lade respondenterne selv være med til at formulere, hvilke perspektiver og temaer, de finder relevante.\nHoldninger, viden og demokrati\nMed den rette omhu kan det naturligvis godt lade sig gøre at producere holdbar viden om, hvad befolkningen mener. Er det så en garanti for, at borgerne på en hensigtsmæssig måde kan blive inddraget i den politiske proces? Igen her melder nogle bekymringer sig.\nMan kan for det første forholde sig kritisk til den underliggende påstand om, at det at spørge befolkningen er til deres eget bedste. Ofte betegner vi dette, at politikerne taler befolkningen efter munden, som "populisme" - og hædrer politikere, der netop tør gå imod "opinionen" af hensyn til befolkningens langsigtede interesser. Ofte ser man ligefrem, at folk slet ikke ønsker at blive spurgt, men derimod ønsker, at politikere og andre lever op til den tillid, befolkningen viser dem. Nogle gange kan det alligevel, ud fra et demokratisk perspektiv, være hensigtsmæssigt at spørge dem - især når der er stor forskel på holdningen i Folketinget og i befolkningen.\nIdéen om at gøre brug af holdningsundersøgelser i den politiske proces har som præmis, at holdningerne afspejler folks værdier. Som beskrevet oven for kan holdninger imidlertid være flygtige og tilfældige, og ikke nødvendigvis harmonere særlig godt med vores grundlæggende værdier. I sammenhæng med inddragelse i politiske beslutninger kan problemet desuden være, at vi lægger os fast på en holdning til et givet emne i isolation fra alle mulige andre emner og hensyn. Vi kan for eksempel godt være skeptiske over for skattetrykket isoleret set, men alligevel, alt taget i betragtning, bakke op om en skattestigning. Det gør ikke skepsissen uinteressant, men det er klart, at politikerne snarere end at se på GMO isoleret må tænke sammenhængen ind, hvis de ønsker at følge befolkningens ønsker.\nEn mere generel pointe, eksemplet rejser, handler om forholdet mellem viden og holdning. Man snakker nogle gange om behovet for "informeret stillingtagen". I det ligger, at vi fæster større lid til en holdning, der baserer sig på en bred base af relevant viden, end til en der ikke gør. Vi kender alle sammen til, at nye informationer kan få os til at skifte mening om en given sag. Ikke mindst i relation til et kompliceret emne som bioteknologi, som de færreste ved særligt meget om, er det naturligt at rejse denne problematik. Udstiller de holdningsundersøgelser, der viser at den europæiske befolkning er ret skeptisk over for visse teknologier, i virkeligheden mere folks uvidenhed end deres værdier? Det er der ikke meget der tyder på. Alligevel er det, alt andet lige, vigtigt, at vi tager stilling på et kvalificeret grundlag. Mange undersøgelser af holdninger til bioteknologi har derfor brugt en del plads på at undersøge, hvor meget folk ved om de forskellige teknologier.\n25.000 europæeres fordeling af rigtige og forkerte svar på basale faktuelle spørgsmål inden for bioteknologi. Søjlerne angiver i alt 100 %, mens de grønne og brune fraktioner angiver andelen af ja- og nej-besvarelser, og hvilken af besvarelserne, der anses for at være korrekt. Kilde: Eurobarometer 62.3 (Gaskell m.fl. 2005).\nMange gange har undersøgelserne vist, at de fleste europæere mangler, hvad der i et bestemt perspektiv kan ses som basal faktuel viden om de teknologier, de tager stilling til. Derfor har eksperter været hurtige til at udlægge befolkningen som uvidende og slået til lyd for, at man ikke kunne tage dem seriøst i politisk sammenhæng. Befolkningens skepsis afspejler uvidenhed.\nArgumentet indeholder imidlertid to afgørende problemer. Antagelsen er nemlig, at hvis folk vidste mere, ville de også være mere positive. En række sociologiske og psykologiske undersøgelser har imidlertid vist, at sammenhængen mellem viden og holdning er kompliceret. På fx kloningsområdet og i forhold til genmodificerede afgrøder er det blevet vist, at viden skaber polarisering: Nogle bliver mere positive, mens andre bliver mere negative, når de modtager flere informationer om sagen. Det andet problem er, at selv hvis faktuel information skubbede holdningen i en positiv retning, ville man stadigvæk kunne mistænke, at resultatet beroede på den bestemte form for information, der tilbydes - man kunne pege på et bredt spektrum af informationer, der potentielt kunne ændre på folks holdninger (og ikke blot naturvidenskabelig viden, som der spørges til i Eurobarometer). En interviewundersøgelse viste for eksempel, at mange fandt det beroligende, at kloning kan bruges til en masse nyttige ting, men samtidig skræmmende, at lovgivningen giver forskere relativt stor frihed til at udføre kloningseksperimenter. Her var det altså viden om lovgivningen, folk fandt relevant i forhold til deres holdningsdannelse.\nDet er måske nok et argument imod at drage forhastede konklusioner om sammenhængen mellem viden og holdning, men ikke imod det mere overordnede argument om, at politiske beslutninger bør bygge på en velinformeret stillingtagen. Hvad enten folk bliver mere positive eller skeptiske af at opnå en større viden, kan en risiko ved at spørge dårligt informerede borgere nemlig være, at man ikke får præget udviklingen i en gunstig retning - det vil sige i overensstemmelse med borgernes ønsker.


Pris: 649,00 kr - DU SPARER 38%\nVælg venligst... Sage GreenMagnetite\nLette og åndbare sommershort fra svenske Haglöfs med god bevægelig pasform og mange praktiske lommer. Haglöfs Lite Shorts Men er produceret i ClimaticTM Stretch polyester materiale, som gør opleverser, fritid og rejser i varmen mere behageligt. Derudover er overfladen behandlet med fluorocarbon fri imprægnering, som får stoffet til af afvise vand og tørre betydelig hurtigere. Derudover har behandlingen også en evne til at modvirke lugte og øge åndbarheden.\nTaljen har en indlagt elastik for at øge bevægeligheden og komforten, mens der på taljens inderside er en lille lomme til små genstande, som nøgler, pung eller kreditkort. Derudover er der to åbne frontlommer, en lynlåslomme på låret og en åben lomme bag på. Shortsne har en skridt længde på 30,5 cm i størrelse L, og UV beskyttelse på 30+.\nBluesign® er en standard miljøordning, som har til formål at fjerne stoffer i tekstiler der er til skade for menneskers sundhed eller miljøet. Bluesign® har fokus på hele supply chain og holder derfor øje med indeholder i alt fra garn, farvestoffer, tilsætningsstoffer til færdigvare og imprægnering. Et materiale eller produkt der er blevet Bluesign® godkendt kan derfor stiller garanti for at opfylde følgende krav:\n1. Produktet er fri for skadelige kemikalier i overensstemmelse med den meste stænge kemikalier-liste der nogensinde er lavet.\n2. De vand, jord og luft miljøbelastende affaldsstoffer fra produktionen er blevet minimeret.\n3. Forbruget af ressourcer, som vand og elektricitet er blevet overvåget og nedbragt så meget så muligt.\n4. Produktionen er foregået under godkendte arbejdsforhold med øget fokus på godt arbejdsmiljø og sikkerhed.\nHaglöfs mål med medlemskabet af Bluesign®, er gradvist og kontinuerligt at øge brugen af Bluesign® godkendte stoffer i produkterne. Et Haglöfs produkt med Bluesign® logo er på nuværende tidspunkt fremstillet af 90% Bluesign® godkendt materiale og mindst 30% Bluesign® godkendt tilbehør.\nClimaticTM Stretch polyamid: 97%.\nHaglöfs Take Care godkendt.\nVægt: 200 gram (Str. L)


Dansk mester fik fornem DM-start | HirtshalsBindslevAvis.dk\nSteffen Lindgren Hansen kæmpede søndag om DM-placeringer.\nD. 7 september 2020 - kl 08:35\nDansk mester fik fornem DM-start\nHJØRRING: - Første løb i 2020 gav en andenplads i første heat og en førsteplads i andet heat, så det blev en god start på en sen sæson og endda et sted, som bestemt ikke er vores favoritbane, fortæller Hjørrings danske mester i motorsportsklassen Seven Racing, Steffen Lindgren Hansen.\nHan kørte de fornemme DM-placeringer over stregen på Ring Djursland søndag, og specielt i første heat var der meget tæt kamp og nærkontakt med Mikkel Holch, som drønede over målstregen i tiden 16.27,146 for de 18 omgange blot 0,273 sekund foran Steffen Lindgren Hansen. Altså knap tre tiendedele af et sekund.\nI andet heat vandt den mangfoldige danske mester i tiden 16.35,050 minutter for de 18 omgange, og denne gang hele knap 14 sekunder foran Mikkel Holch.\nSteffen Lindgren Hansen og Mikkel Holch fortsætter deres kamp om det danske mesterskab allerede på fredag i Padborg og derefter den 26.- og 27. september på Ring Djursland inden det afsluttende Grand Prix på Jyllandsringen i weekenden den 23.- 25. oktober.


Årets første handelsstudent 2017\nLidt over kl. 8.30 kom den første handelsstudent ud af eksamenslokalet, og flaget kunne hejses på Handelsgymnasiet. Caroline Amalie Pedersen fra 3. A fik dermed traditionen tro blomster af rektor Martin Baadsgaard.\nDet var alle generationer af familien fra Tim, der stod klar med hue og blomster og ønskede stort tillykke med en fin karakter i Psykologi B.\nCaroline skal ikke ud at rejse eller have sabbatår, nej hun går direkte videre for at læse til Finansøkonom i Holstebro – hun håber at komme ind, så nu går jagten ind på at finde et sted at bo. Det er nemlig nemmere at bo i Holstebro end at skulle pendle fra Tim hver dag. "Men nu er jeg bare så glad for, at jeg er færdig", siger Caroline.\nUCH og Handelssgymnasiet ønsker stort tillykke til Caroline og god eksamen til alle de kommende handelsstudenter.


Tips til Fjernelse .Kvag Virus Ransomware fra Windows 7 - Hvordan Afinstallere Malware\nTips til Fjernelse .Kvag Virus Ransomware fra Windows 7\nSlet .Kvag Virus Ransomware\n.Kvag Virus Ransomware er en skadelige Ransomware betingelse, erhverve udgivet blot ved cyber kriminelle til målet computerbrugere over hele verden. Deres udkig computersystemer kører med Windows seks, Vista, VISTA, Windows næsten otte og så videre. Normalt, .Kvag Virus Ransomware får bundtet med adware, rootkit, malware og også andre yderligere farer, til indvirkning systemet helt. Ved effektiv installation, klamydia selv lancerer og meget i baggrunden i den berørte system. Mens bliver målrettet, vil du finde computeren udfører ekstremt langsomt, og selv bliver frosset ofte. Derfor, som en høj-risiko computer en infektion, .Kvag Virus Ransomware skaber nogle destruktive filer sammen med den tilfældige etiketter og falder nogle frygtelige kopier til den forurenet program. det vil også ændre systemet data og artikler, til helt skrue op dit system.\nFaktisk sin en legitim frygtelige app, tager dit system på høj risiko. Den fuld kompetente af omgå din firewall og andre sikkerhed programmer, til korrupte din bærbare eller stationære computer. I de i mellemtiden, nogle metode kører problemer, beskadiget fil fejl, og andre uventede kunne støder med din skærmen mens du er travlt på web , lancere en masse programmer, eller ser enhver videoer. slette .Kvag Virus Ransomware på det tidligste mulige tidspunkt fra din BÆRBARE ELLER STATIONÆRE COMPUTER.\n.Kvag Virus Ransomware få installeret med adware virus, rootkit malware, og andre malware i dit system. Det vil arbejde med smuthuller af den PC, at hjælpe tvivlsomt forlængerkabler, plug-ins og add-ons at indarbejde i din system, uden nogen tilladelse. Her, vil du finde, berørte computer går langsommere og langsommere. Det reducerer din systemet effektivitet og stopper din world wide web browsing handlinger en masse. Du bør derfor ikke fortsat holde dette virus til lang tid og slette .Kvag Virus Ransomware lige bortrejst fra din COMPUTER.\nKender Sådan Slet .Kvag Virus Ransomware Succesfuld fra PC\nVirus malware .Kvag Virus Ransomware, Hvordan man fjerner cryptolocker ransomware og genoprette dine filer .Kvag Virus Ransomware, Trojan scanner windows 7 .Kvag Virus Ransomware, Hvordan man får en virus fra din telefon .Kvag Virus Ransomware, Hvordan man sletter trojanske virus .Kvag Virus Ransomware, Hvordan man rengør trojanske virus .Kvag Virus Ransomware, Alle dine filer er krypteret virus .Kvag Virus Ransomware, Malware pc .Kvag Virus Ransomware, Fjernelse af malware fra webstedet .Kvag Virus Ransomware, Malware spyware adware fjernelse .Kvag Virus Ransomware, Gratis antivirus til fjernelse af trojaner .Kvag Virus Ransomware, Find cryptolocker filer .Kvag Virus Ransomware\nSlet Mistænkelig .Kvag Virus Ransomware Fra Kontrolpanel\nEliminér ondsindet .Kvag Virus Ransomware fra browserprogrammer\nScan og Slet .Kvag Virus Ransomware Brug af automatisk fjernelse værktøj\nManuel Fjernelse Metode Til Afinstaller .Kvag Virus Ransomware Fra PC\nSelvom .Kvag Virus Ransomware er en stædig computer trusler, så du rådes til straks Slet det fra din computer. Hvis du har god kommando over computer og solid viden i computer indstillinger og alt så kan du gå til manuel fjernelse. Ellers spørge fra din familie eller venner medlemmer, der er teknisk lyd i computeren. Manuel fjernelse er risikable metoder, hvor brugerne ubevidst kan Slet andre vigtige filer fra deres computer, der kan generere andre problemer til din PC, der er uden for din kontrol. Du er nødt til at slette sin alle filer fra Kontrolpanel og webbrowser én efter én. Her er den detaljerede instruktion, hvordan du Slet .Kvag Virus Ransomware infektion med dine egne fra PC Kontrolpanel. Så følg hver trin omhyggeligt på din egen risiko.\nFinde “.Kvag Virus Ransomware“, eller vælge alle ukendte værktøjslinje eller uønsket software og Slet det.\nSlet .Kvag Virus Ransomware Fra Internet Browser Applikationer\nVælg de udvidelser relateret til .Kvag Virus Ransomware på listen, og klik på knappen Fjern.\nVælg alle udvidelser, der er vedrører .Kvag Virus Ransomwareand, klik på knappen Papirkurv.\nVælg de emner relateret til .Kvag Virus Ransomware samt ukendte poster og Slet det.\nSådan Clean Genvej filer og midlertidige filer tilknyttet .Kvag Virus Ransomware\n.Kvag Virus Ransomware er blevet kategoriseret som skadelige Ransomware virus, som kan kommer ind på dit PC uden nogen godkendelse. Når det invadere til din PC, vil det gå ned dine alle filer og mappe, som du har gemt i din computer. Det kan kommer i din PC med den falske download, via spam vedhæftede filer, deling peer to peer filer, mens du klikker på eventuelle ondsindede websteder og mange flere. Denne virus vil kryptere dine alle filer som .doc, .xls, .ppt, .cdr, .jpg, .docx, .eps og mange flere lagret på PC. Efter kryptering af dine filer, de vil bede dig om at betale penge for at dekryptere dem. Den cyberkriminelle er ansvarlig for at frigive disse type rogue program og udføre i alle typer af Windows-version. .Kvag Virus Ransomware vil skabe mange genvej filer af dine tilfældige filer og sprede sig til PC. Dine alle filer bliver krypteret med den offentlige nøgle, der vil overføre til din computer via internettet. Det har skabt af cyber kriminelle, der kan indsamle dine alle personlige oplysninger såsom logon-id, IP-adresse, cookies, dit telefonnummer, underskrift, kreditkortoplysninger kontooplysninger nummer bank og mange flere. Senere vil de sende dine alle detaljer til den tredje part for ulovlige formål. .Kvag Virus Ransomware vil ødelægge din alle typer af Windows som Windows XP, Windows 7, Windows 8, Windows VISTA osv selv vil du ikke i stand til at starte op og lukke dit PC på en ordentlig måde.\n.Kvag Virus Ransomware er blevet klassificeret som en løsesum lås virus, det vil kræve for en fast mængde af løsesum inden fast tid. Det vil skade din alle slags Browser Hijackers såsom Google Chrome, Internet Explorer, Safari, Mozilla Firefox, Big, Yahoo, Opera Mini og så videre. Efter indsættelse denne virus i PCet, vil du se, at dine tilfældige filer er blevet genvejsfiler Midlertidige filer. Når det kommer til dit PC, vil krypterer filer, herunder billeder, videoer, lydbånd, musik, ord, excellerer ans andre. .Kvag Virus Ransomware er meget skadeligt og kraftfuld infektion, som er støttet af hackere at låse op computerskærm. Det kan invadere direkte og vise falske advarsel til downloade apps og senere vil de bede om penge. Så du vil stå over for mange problemer, og betale penge igen og igen for at gendanne dine filer. Vær forsigtig, mens du henter nogen gratis software fra usikre websteder, dens bedre at hente fra deres officielle hjemmesider. For der vil du søge efter det, hvordan du Slet genvejsfiler Midlertidige filer fra dit PC så .Kvag Virus Ransomware kan Sletved manuelle metode. Men manuelle metoder vil tage for meget tid, hvis du er teknisk ekspert, så kan du bruge denne metode. Ellers Det foreslås dig at bruge gratis scanner værktøj og gør din PC infektion gratis.\nSådan Scan og Slet .Kvag Virus Ransomware automatisk\n.Kvag Virus Ransomware er blevet identificeret som skadelig Ransomware program, hvis hovedformål er at ødelægge dine alle tilfældige filer, som du har gemt i dit PC. Hvis dit PC er påvirket af denne ransomware virus så kan du bruge manuel fjernelse guide. Hvis manuelle metode tager for meget tid, så kan du gå gennem gratis Scanner værktøj. Gratis Scanner værktøj er det bedste værktøj, der kan Slet alle malware fra din målrettede PC.\nForebyggelse Tips Til .Kvag Virus Ransomware I Fremtid\n.Kvag Virus Ransomware virus er meget farligt program, som har evnen til at replikere sig selv og distribueres fra en computer til en anden. Denne infektion kan forårsage skader på PCet og kan inficere PCet genstande som dokumentfiler, programmer etc. Således at beskytte din computer mod destruktive virus trusler, skal du tage nogle strenge foranstaltninger, der er som følger:\nÅbn ikke ukendte vedhæftede filer – .Kvag Virus Ransomware virus trussel nemt infiltrere PCet, når du åbner spam e-mail vedhæftet fil. Således foreslås det ikke at indlede nogen form for ukendt e-mail, som det kan indeholde virus.\nHent software eller filer fra verificerede hjemmesider – Hvis du downland en fil eller et program fra mistænkelige eller untrusted hjemmesider fra internettet, så .Kvag Virus Ransomware virus kan få smutter til din computer. Ofte freeware eller shareware programmer indeholde virus, og derfor downloade gratis programmer fra usikre ressourcer kan være farligt.\nBrug computer firewall – Firewall er en af de vigtigste indstillinger i et PC, der hjælper advare dig om mistænkelig eller mærkelige aktivitet, når .Kvag Virus Ransomware virus trussel forsøger at oprette forbindelse til din PC. Firewall giver en beskyttelse til PCet og stoppe orme, vira osv fra at downloade skadelige program til din computer.\nAktiver pop-up blocker i din browser – Et pop-up blocker hjælper med at beskytte dit Windows fra .Kvag Virus Ransomware. Du kan finde pop-up blocker på toppen af hjemmesiden.\nBrug Windows PCgendannelse – Gendan din computer til sin tidligere tilstand, før dit PC blive smittet fra .Kvag Virus Ransomware virus. Denne proces vil hjælpe dig med at holde sikker data lagret på din PC.\nThis entry was posted in Ransomware and tagged Afinstaller .Kvag Virus Ransomware fra Mozilla, Sadan slippe af .Kvag Virus Ransomware, Slet .Kvag Virus Ransomware fra Internet Explorer, Slet .Kvag Virus Ransomware fra Mozilla, Slet .Kvag Virus Ransomware fra Windows 10 on September 16, 2019 by admin.\n← Fjerne You better pay me Email Scam fra Internet Explorer Slip af med 1-844-772-2442 Pop-up fra Opera →


De danske herrer nr. fire i stafetten.\nFlot dansk herreindsats i stafetten ved Euromeeting - seniorholdet nr. fire.\nVed Euromeetings sidste konkurrence i Gdynia, Polen leverede specielt de danske seniorherrer en fornem indsats. Herreseniorholdet var med til at præge stafetten og var mindre end to minutter efter en tredjeplads.\nDet var da også en meget tilfreds Jens Hansen, der berettede: –”Jeg kan ikke mindes, vi som hold har leveret så gode resultater ved en B-landskamp set over alle konkurrencer, og da slet ikke, at vi på den måde også har været med til at præge stafetten. Vi fik en kanonstart på første tur med Nikolai Nielsen, som kom først ind til skiftet. På andenturen tabte Rune lidt terræn og han havde lang gafling, så han kunne sende Rasmus Søes ud på sidste tur som femtemand. Det lykkedes Rasmus at hente en enkelt placering, så vi samlet sluttede som nr. fire kun to minutter efter en medaljeplads. Det er meget tilfredsstillende”, sluttede Jens Hansen.\nOm juniorholdet sagde U-25 træneren. – ”De mangler rutine, det er helt klart, og det giver sig udtryk i, at de taber fokus og bommer, når de bliver presset, men de har bestemt fået en masse brugbare erfaringer. Jeg vil dog gerne fremhæve Rasmus Djurhuus, der på sidste turen, selv om holdet var langt efter, faktisk løb op med de bedste. Det viser klasse".\nFor damerne løb Ane Linde første tur, akkurat som til VM. Ane var meget opsat på at levere en stærk indsats. Desværre for Ane manglede der en gaflingspost netop på den bane Ane løb. Ane kom frem til posten alene, og det betød at hun satte kostbare tre minutter til på at lede, før hun blev overbevist om, at det ikke var hende der var forkert på den. Ses bort fra tidstabet ved den manglende post, leverede Ane et rigtig flot løb.\nRikke og Karina leverede også udmærkede løb selv om de satte tid til i forhold til de bedste.\nDen famøse manglende post gik i øvrigt også igen på herrernes bane, men her var der ingen der blev straffet så hårdt som Ane, da de kom i grupper.\nHerrer, hver tur på ca. 8 km med 390 m stigning og 15 poster.\n1.\_tFinland 1, 128.16\n2.\_tNorge 1, 128.32\n3.\_tPolen 1, 130.49\n4.\_tDanmark (senior), 132.30\n(Nikolai Nielsen, Rune Olsen, Rasmus Søes)\n12. Danmark (junior), 150.34\n(Emil Folino, Sigge L. Jensen, Rasmus Djurhuus)\nDamer, hver tur på ca. 6 km med 220 m stigning og 11 poster.\nOtte hold deltog\n1.\_tSverige 1, 118.36\n2.\_tSverige 2, 119.06\n3.\_tNorge 1, 122.35\n7. Danmark 135.39\n(Ane Linde, Rikke Nygaard og Karina B. Knudsen)


Natur | Næstved Kommune\nNatur Udearealer Fritid\nNæstved Kommune har både den almindelige ”hverdagsnatur” og unikke naturområder, landskaber og sjældne arter. Her på siden kan du blandt andet finde information om, hvad du gør, hvis du finder en kæmpebjørneklo, hvordan du ansøger om at anlægge et vandhul, eller hvordan kommunens særlige naturområder plejes.\nI Næstved Kommune har vi meget almindelig natur – skov, vandhuller, vandløb, marker og kyster – og almindelige arter, som også findes i resten af landet. Men der er også fantastiske landskaber, unikke naturområder og sjældne arter, der er enestående – også i europæisk sammenhæng!\nIsfugle og havørne\nHvis disse naturområder ikke skal forsvinde, er det derfor vigtigt gennem naturpleje og driftsaftaler med landmænd og borgere at sikre en fortsat drift.\nVi har også en international forpligtigelse til at passe på den danske natur, som er sjælden eller sårbar i europæisk sammenhæng. Særligt værdifulde er de såkaldte Natura 2000-områder, der er udpeget i hele Europa. Her i kommunen har vi fx et særligt ansvar for klokkefrøen, der holder til i kystområderne ved Dybsø Fjord og Karrebæk Fjord.\nKæmpebjørnekloen skal udryddes fra Næstved Kommune. Vi har derfor vedtaget en indsatsplan for bekæmpelse af kæmpebjørneklo i hele kommunen.\nKæmpebjørneklo kaldes også "Danmarks mest frygtede landskabsukrudt". Planten kan nemlig udkonkurrere den naturlige vegetation i store områder.\nKæmpebjørnekloen kan give brandsårslignende vabler hos mennesker (og dyr), der har rørt ved den.\nGiv et praj kan findes som app i App Store (iPhone) eller Google Play (Android) - ellers se nedenfor.\nKlik her, hvis du har set en kæmpebjørneklo\nDet gode vandhul ligger åbent, har rent vand og har et rigt dyre- og planteliv. Generelt er der mangel på gode små vandhuller. For padderne er det vigtigt, at der både graves flere nye vandhuller, og at allerede eksisterende vandhuller oprenses.\nLæs mere om vandhuller og små søer her (pdf)\nAnsøg om at anlægge et vandhul eller en sø\nNæstved Kommune har en række forskellige projekter om naturpleje - nedenfor kan du læse mere om disse.\nPå grund af den fantastiske udsigt over Præst Fjord blev området mellem Strandvejen og fjorden fredet i 1953. Det berørte område dækker en ca. 4 kilometer lang strækning.\nKommunen har, i samarbejde med de berørte lodsejere, lavet en pleje- og driftsplan, som beskriver hvad der skal til for, at området lever op til fredningens formål.\nLæs plejeplanen for Præstø Fjord her (pdf)\nVed Dysted, øst for Næstved, ligger Atterbakke. Arealet blev fredet i 1964 og dækker 2,1 ha. Der er offentlig adgang til den del af området, som ligger nærmest vejen - herunder bakketoppen og stendiget. Den vestlige halvdel er privat uden offentlig adgang. Der er opstillet hegn, som viser hvor grænsen går.\nArealet blev fredet på grund af den fine udsigt fra Atterbakke, hvor det er muligt at se alle verdenshjørner fra den 103 meter høje bakke.\nDer er en række spændende overdrevsarter på bakketoppens sydside, som i dag bliver plejet af et lokalt høslætlaug. Kommunen plejer resten af den østlige del, og ejeren af det private areal holder selv dette ved årlige slåninger. På bakketoppen er opstillet en bænk, hvorfra man kan nyde den flotte udsigt.\nLæs plejeplanen for Atterbakke her (pdf)\nHelt ind i Næstveds centrale byområde strækker Åsen sig som en grøn kile midt i byen. Åsen er en del af Mogenstrups Ås og er helt uden sidestykke i Danmark. Med sin længde på ca. 10 km er det Sjællands største ås - fra Mogenstrup og ind i centrum af Næstved.\nÅsen er dannet under sidste istid og består næsten udelukkende af grus. Som følge af råstofindvinding er der ikke mange af disse unikke landskabselementer tilbage i Danmark.\nStore dele af den vestlige del af Åsen er også beskyttet som overdrev, fordi der er en lang række typiske plante- og dyrearter. Arterne er afhængige af den næringsfattige jordbund med grus og lysåbne skråninger med høj solindstråling og dermed varme. Blandt områdets dyrearter kan nævnes markfirbenet (Lacerta agillis), som er truet og beskyttet af EU’s habitatdirektiv.\nLæs plejeplanen for Åsen her (pdf)\nNord for Holmegaards Mose ligger Sønderskov Overdrev, som er et værdifuldt og fredet naturområde på omkring 26 ha. Området blev i 1991 fredet på grund af et enestående plantesamfund, som kommer til udtryk i områdets mosaik mellem tørre overdrevsområder, fugtige enge og småskove. Området indgår som en del af Natura 2000.\nLæs plejeplanen for Sønderskov Overdrev her (pdf)\nPlanten Dueskabiose og den lille Blåhatjordbi er nogle af de lokale sjældenheder, du kan opleve i den vestlige udkant af Mogenstrup By. På toppen af Stejlehøj er du 36 m over havet, og der er en fantastisk udsigt ud over landskabet – du kan blandt andet se ådalen ved Fladså Å, Sjællands største ås og bakkerne omkring Myrup.\nStejlehøj er dannet i sidste istid som en issøbakke, og oven på selve bakken har man i bronzealderen bygget en gravhøj, som formentlig er den, der har givet navn til området. Selve bakken består af grus, som under sidste istid er aflejret i en sø. Da den omkringliggende is smeltede sidst i istiden, stod aflejringerne tilbage som en bakke. Det fine grusmateriale er tidligere blevet udnyttet som råstof, og en stor del af de oprindelige bakker er derfor bortgravet i dag.\nDa grus fra naturens hånd er meget næringsfattigt, har det skabt en række unikke levesteder, hvor arter og plantesamfund, der ellers er sjældne i vores område, har kunnet finde et egnet levested. En stor del af den gamle grusgrav er kommunalt ejet, mens selve Stejlehøj er privat ejet. Kommunen har en aftale med ejerne om, at alle må gå fra det kommunale areal op til toppen af Stejlehøj og nyde udsigten.\nLæs plejeplanen for Stejlehøj her (pdf)\nStejlebanke og kystlandskabet omkring Dybsø Fjord er en smal bræmme med rørskov, strandenge, overdrev og marker samt levende hegn og krat.\nDet fredede område strækker sig rundt om Dybsø Fjord fra Vejlø Skov til Svinø Strand med et areal på 195 ha.\nOmrådet blev fredet i 1988 for at bevare kystlandskabet som en helhed med gode levemuligheder for det vilde plante- og dyreliv.\nOmrådet er udpeget som Natura 2000-område.\nLæs plejeplanen for Stejlebanken her (pdf)\nNatura 2000 er et netværk af beskyttede naturområder i EU. Områderne skal bevare og beskytte natur og vilde dyre- og plantearter, som er sjældne, truede eller karakteristiske for EU-landene.\nI vores kommune har vi fire vigtige områder - ved at klikke på områdernes navne nedenfor, kan du finde handleplanerne for de forskellige områder:\nSusåen med Slagmosen og Tystrup-Bavelse-søerne, Rådmandshaven, Holmegaard Mose og Porsmose\nKarrebæk og Dybsø Fjorde\nFor hvert område er der udpeget ét eller flere fuglebeskyttelsesområder og habitatområder med særlige arter og natur, som skal beskyttes.\nLæs mere om Natura 2000-områder på Miljøstyrelsens hjemmeside.\nGrøn Plan er Næstved Kommunes forslag til, hvordan vi skal bruge og udvikle naturen i de kommende 12 år. Grøn Plan handler om vandet, naturen i det åbne land og de grønne områder i byerne.\nKlik her for at læse Grøn Plan 2009-2021\nI de seneste hundrede år er et stort antal diger forsvundet. For at beskytte de sidste diger, er de omfattet af museumsloven. Bestemmelsen siger, at digerne ikke må ændres eller fjernes. Der er dog mulighed for, i særlige tilfælde, at få en dispensation fra bestemmelsen.\nDiger, der er vist på den seneste udgave af Kort- og Matrikelstyrelsens 4-cm kort forud for 1992, hvor beskyttelsen af digerne trådte i kraft.\nDiger, der ejes af offentlige myndigheder.\nDiger, der ligger i eller afgrænser naturtyper, som er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens § 3.\nAnsøg om dispensation til at ændre eller fjerne et dige\nØnsker du anlægge et vandhul?\nKlik her og ansøg om etablering eller ændring af et vandhul\nHar du set en kæmpebjørneklo?\nKlik her og giv os et praj\nUden for byerne og i mange landsbyer er der ingen lokalplaner. Det kaldes landzone. Her skal du søge om landzonetilladelse fra kommunen, hvis du vi...\nI Næstved Kommune er der 311 km offentlige vandløb. Der er store vandløb, som Susåen, Fladsåen og Saltø Å. Der er også mange mindre vandløb, hvor n...


Graviditetstest under menstruation. Jo du kan faktisk godt blive gravid under menstruation. 2019-10-13\nGraviditetstest under menstruation. Min menstruation udebliver? 2019-10-13\nGraviditetstest under menstruation Rating: 5,6/10 61 reviews\nHvis du vælger at købe det online så bør du sikre dig, at det er en anerkendt butik der sælger testen. Så kommer menstruationen igen, siger Christine Felding. Det er generelt ikke for alle meget lettere end en typisk menstruation, og varer typisk kun en dag eller to dage. Forholdsregler og diagnose Hvis man har udeblevne menstruationer, hvadenten man er en pige på 16 år, der ikke har oplevet den første menstruation, eller man tidligere har haft menstruationer, bør man kontakte sin læge hvis udeblivelsen står på i mere end 1-2 uger efter forventet menstruation. Læs mere om ægløsning i artiklen. Jeg blev ked af det da jeg opdagede jeg havde fået mit lort, for havde ømme brystet og let kvalme, så havde håbet det var lykkes. Skynd dig hen på apoteket og køb en.\nKvinder med en 28 dages menstruationscyklus vil få ægløsning på dag 14. Det skal siges at det under disse omstændigheder, er meget usandsynligt for de fleste kvinder, fordi det involverer to centrale reproduktive elementer. Jer der har haft menstruation under jeres graviditet, har jeres menstruation været anderledes end hvad den plejer? Det kan give uro og bekymring, hvis du ikke kender årsagen. Dyrker du meget sport eller træner du overdrevent i en længere periode, kan det føre til et totalt stop i menustruationen i en periode. Yderligere undersøgte jeg, hvor mange der egentligt søger efter dette spørgsmål på google. Så da jeg her for ca. Hvis man tager meget på, kan det også give ophør, men det er ikke så tit, vi ser det.\nOddi skrev : Hvis man er gravid får man aldrig menstruation. Jeg har overhovedet ikke tal på, hvor mange gange jeg har hentet uvurderlig hjælp ved at læse dine svar på alle mulige problematikker om tør hud, sutteflaske, søvn, afføring, øjenbetændelse osv. Blødning forekommer under graviditet af forskellige årsager, nogle alvorlige og nogle ikke. Så få lige lavet en test. Både en urinprøve og en blodprøve kan afsløre om du venter dig.\nJeg er meget forvirret lige nu og håber, at der er nogen derude, der kan hjælpe lidt. Det kan stamme fra den lille blødning, der sker, når ægget sætter sig fast i livmoderen. Er testen negativ og din menstruation stadig udebliver, kan du tage en test mere efter et par dage. Jeg håber, at der er nogen derude, som har stået i samme situation og som kan hælpe. Kære pige på 16 Tak for dit brev. Hvis du er i tvivl, kan du altid.\nDagen 4+0 dog var det ikke frisk blod men mørkt. Mange bliver også ramt af forstoppelse, fordi organerne nu presser på tarmene og væskeansamlinger i hænder og fødder. Men Shit hvor er det bare uretfærdigt du kæmper endnu!!! Hvis du normalt har en uregelmæssig cyklus, skal du nok slå koldt vand i blodet, hvis din menstruation udebliver, men… En udebleven menstruation kan være et af tegnene på, at du er gravid. Samtidig har du også muligheden for at købe både ægløsningstests og en sædtest med, hvis nu det viser sig, at du ikke er gravid. Hvis du tror du er blevet gravid, så er den eneste måde at få et ordentligt svar på at tage en graviditetstest. Det vil sige, at testen ikke fejlagtigt kan sige, du er gravid. Havde i evt nogle symptomer på graviditet? De hormonelle forandringer, der kan være i forbindelse med eliteidræt og spisevægring kan også forårsage, at udebliver hos kvinder med en ellers regelmæssig menstruation.\nArtiklen indeholder sponsoreret links Er jeg mon gravid? For langt de fleste er en graviditet en lykkelig omstændighed, heldigvis. Menstruationen kan godt komme ud af rytme, når man er stresset og jeg forstår, at du er ekstra belastet lige nu på grund af eksamen og bekymringerne over risikoen for at være gravid. Denne tilstand kaldes konstitutionel forsinkelse. Så få lige lavet en test. Selvom chancen for at blive gravid under menstruationscyklussen er forholdsvis lav, kan det ske under de rette omstændigheder. Hvordan kan man blive gravid under menstruationen? Jeg tænker at det ikke er særligt sansynligt at du kan være blevet gravid, når du lige havde haft din menustration og du også tog en fortrydelsespille. Gravid under menstruation - kan jeg blive gravid? Jeg tænker at min ægløsning måske ligger meget sent i min cyklus og det kan være derfor jeg alligevel fik min menstruation.\nDu kan måske finde nogle gode råd ved at læse de andre breve i brevkassen. For nogle er denne periode kortere eller længere og kan være alt i mellem 10-17 dage. Mange kvinder, der bløder lidt under graviditeten føder stadig uden komplikationer, men det kan være nødvendigt med en evaluering for at udelukke et alvorligt problem. Det sker at få folk bløder en smule der hvor man skulle have sin menstruation, dvs. Fosteret vokser og vokser, og har nu fingre og tæer. Det skal lige bemærkes, at det er meget forskelligt fra kvinde til kvinde, hvor tidligt og hvor mange symptomer, man oplever fra graviditeten og at den sikreste måde at fastslå en graviditet, er ved hjælp af en graviditetstest. Det er altså virkelig få der har en blødning der er ligesom menstruationen når man alligevel er gravid.\nDet er også i dette trimester, de fleste lægger sidste hånd på børneværelset og på det sidste indkøb, så alt står klar til når baby melder sin ankomst. Det kræver kun et enkelt æg for, at befrugtningen kan finde sted. Så snart det konstateres ved en graviditetstest, at den er negativ, slapper kvinden af, og menstruationen kommer i løbet af få dage. Hvor stor er chancen for at blive gravid under menstruationen? Jeg er meget forvirret lige nu. Hvad er chancen for, jeg er gravid? Ønsker du at være på den helt sikre side, så kan du bestille tid ved din læge og få dem til at be- eller afkræfte graviditeten via en simpel blodprøve taget ud fra et lille prik i din finger. Trimester uge 12-28 : I graviditetens anden fase, begynder der at ske noget.\nDen var meget mild i forhold til hvad den plejer. Der kom en svag streg indenfor tre minutter og efter ca. Nå, men jeg har lige et spørgsmål til jer, som jeg håber nogen kan hjælpe med :- Som sagt ingen ægløsning. Jeg har ingen symptomer, udover, at jeg synes, at jeg kan have lidt kvalme om aftenen og så har jeg følt mig forkølet den sidste uge. Hvad kan gøre for at blive gravid? Vi ved, at ting som lugte påvirker os hormonelt, men hvad den præcise forklaring er, ved vi ikke.\nJeg har jo så fast kontakt med min gynækolog da mine æg er gået i dvale, og da jeg ringer til hende idag, for at fortælle, at min mens så småt er kommet i form af pletblødning osv, og jeg fortæller, at jeg har ømme bryster, så siger hun dælme, at jeg sagtens kunne ha' fået en ægløsning, og være blevet gravid!!????!!?!?!?! Af samme årsag vælger mange at vente med at fortælle venner og familie om graviditeten, før de når til uge 12. Bliver du nervøs undervejs eller mærker usædvanlige symptomer, så tøv ikke med at kontakte din læge eller jordemoder. Psykisk belastning er nemlig ikke den hyppigste årsag, forklarer Charlotte Wilken-Jensen: - Fordi det hele foregår i hjernen, kan psykiske belastninger som chok, stor sorg eller stress også påvirke dit menstruationsmønster — uden at vi kan forklare direkte hvorfor, kan det ændrer udskillelsesmønstrene i hjernen. Altså, kan man stole på svaret på testen?? En særlig gruppe fortjener dog at blive nævnt: Hvis kvinder, der tager P-piller ikke holder pause ved pakkens slutning, men forstætter på en ny pakning, vil de ikke få nogen blødning. Video: se mere om 3. Da udebleven menstruation ofte er et af flere symptomer, afhænger de undersøgelser, der skal laves, af, hvad der findes af andre symptomer, samt kvindens alder. Ofte ligger grunden i stress og hormonelle forstyrrelser, der giver forbigående forstyrrelser i din cyklus.


Tal ikke med hende | Weekendavisen\nÆrligt. »Det er voldelige miljøer. Og vi repræsenterer noget, de virkelig hader: den vestlige vantro kvinde. Så det er klart, man kan føle sig utryg.« To kvindelige terrorforskere har lavet feltarbejde blandt hjemvendte IS-krigere og lægger højst usædvanligt deres metoder frem.\nTal ikke med hende\nTal ikke med hende Af Louise Fogh Hansen\nEn mørk aften sidder Kathrine Elmose Jørgensen i en bil på en tom parkeringsplads med en tidligere kriminel mand. Hafez bliver han kaldt i en forskningsartikel. Han beder hende om at slukke sin telefon.\nDet er deres tredje møde og kulminationen på længere tids opbygning af tillid og forsøg på at afkode hinandens intentioner. Hafez vil sikre sig, at den ph.d.-studerende ikke i virkeligheden er agent, sendt ud for at overvåge moskeen, og Kathrine Elmose Jørgensen forsøger at vurdere, hvor langt Hafez er inde i det salafi-jihadistiske miljø, og hvad hans sande overbevisninger er. Muligvis er han selv hjemvendt syrienkriger. Kathrine Elmose Jørgensen kender endnu ikke hans fulde historie, men hun ved, at han er kommet ud af kriminalitet og nu har stiftet familie. Hun håber, hun er ved at få adgang til terrorforskningens mest eftertragtede valuta: en førstehåndskilde fra Islamisk Stat.\nHafez har sagt, at han altid kan se med det samme, om man er journalist eller fra PET, og han har testet Kathrine Elmose Jørgensen på forskellig vis. Han har taget billeder af hende i smug, mens hun var på vej hen for at møde ham, og en drone har svirret over hendes hoved, mens hun ventede på ham. Men Hafez fortæller også, at der engang kom en fuld kvinde ind i moskeen og prøvede at kysse ham. Og han udnyttede slet ikke situationen, men kørte hende bare hjem, så Kathrine Elmose Jørgensen kan godt være tryg.\nDen aften, de sidder i bilen, er begyndt med middag på en restaurant, efterfulgt af et besøg i moskeen, hvor hun kom ind i mændenes afdeling. Og nu er tiden så omsider inde til at finde ud af, hvad Hafez kan bidrage med til forskningsprojektet.\nIkke meget, viser det sig.\nHafez har ikke været i Syrien som fremmedkriger og kan heller ikke formidle kontakt til andre.\n»Hvis jeg havde skrevet om det kriminelle miljø, så havde det været spændende nok, og måske kan jeg bruge den kontakt en anden gang. Men det gav ikke noget i forhold til det her,« fortæller Kathrine Elmose Jørgensen, som er sociolog og ph.d.-studerende fra Det Juridiske Fakultet ved Københavns Universitet.\nEn beskrivelse af en scene som denne er sjælden i forskningslitteraturen om terror og ekstremisme. Interview med førstehåndskilder er en mangelvare, så hvis en forsker rent faktisk lykkes med at opnå adgang, spilder man ikke mange linjer på at beskrive den metode, der gik forud, og de fejlslagne forsøg holder man helt for sig selv.\nDen manglende åbenhed har længe været kritiseret, men ingen har rigtig gjort noget ved problemet, fortæller terrorforsker Henriette Frees Esholdt, som er ph.d. i sociologi ved Lund Universitet i Sverige.\n»Det kan undre, at vi skal være nogle af de første til at levere den transparens,« siger hun.\nSammen har de to kvindelige forskere udgivet to forskningsartikler, hvor de gennemgår deres metoder og erfaringer fra felten – om strategier for at få adgang, vurderinger af risici, og hvilken rolle deres køn har spillet. De to har arbejdet hver for sig i henholdsvis Sverige og Danmark, hvor de har brugt år på at opsøge hjemvendte IS-krigere og deres pårørende.\n»De forfejlede forsøg kan bidrage med vigtig viden. Det er jo mange år, vi bruger på det meget kaotiske feltarbejde, hvor vi bare må prøve os frem. Men i den proces opbygger vi rigtig meget viden om miljøerne,« siger Henriette Frees Esholdt.\nJeg talte med en mor, hvis sønner tog til IS, og hun fortalte, at de var vilde med svenske blondiner. Helt vilde. Så der er også en enorm dobbeltmoral.\nkathrine Elmose Jørgensen, sociolog\nDet er dog ikke kun afvisninger og blindgyder, de kan berette om. Kathrine Elmose Jørgensen er endt med at have otte interview i sin ph.d.-afhandling – fem pårørende, to hjemvendte syrienkrigere og én, der blev stoppet af myndighederne i sidste øjeblik. Også Henriette Frees Esholdt har fået kontakt til pårørende samt en IS-kvinde.\n»Det er noget af det sværeste forskning, jeg nogensinde har lavet, og det er så tidskrævende, at man slet ikke fatter det. En af mine informanter tog det to et halvt år at få kontakt til,« siger hun.\nAt være kvinde har ikke gjort det lettere – det er meget kønsopdelte miljøer, forskerne har forsøgt at få adgang til, hvor kvinder ikke har en naturlig plads i det offentlige rum.\nBåde Jørgensen og Esholdt ville gerne have trukket på andres erfaringer i de første frustrerende måneder, hvor de stødte på den ene blindgyde efter den anden. Og måske ville der også være mere data fra førstehåndskilder, hvis forskerne i højere grad delte metoder, påpeger Kathrine Elmose Jørgensen.\nDe to forskere har også haft gavn af at dele feltarbejdets mentale slid med hinanden – paranoia, stress og mareridt.\n»Det er der ikke så meget snak om inden for forskningsfeltet. Det hænger måske sammen med, at mange fortæller om de interview, de har lavet, som en heltefortælling. At man er rejst ned i krigszonen eller har besøgt fængsler og interviewet en hel masse tidligere fremmedkrigere,« siger Kathrine Elmose Jørgensen.\nDet er ikke uden risici at beskæftige sig med mennesker, der er på vej ind og ud af voldelige, ekstremistiske miljøer. Problemet for de to feltforskere er, at de aldrig kan vide med sikkerhed, hvornår der er fare på færde. Og det står klart for dem begge, at hvis de helt undlader at tage chancer, får de aldrig fat i de gode kilder.\n»Vi vil jo allerhelst have fat i førstehåndskilder. Men når vi så møder en hjemvendt fremmedkriger, kan vi ikke altid vide, om han stadig er en del af miljøet. Har han stadig det syn på kvinder og ikkemuslimer? Vil det være farligt at tale med ham?« forklarer Henriette Frees Esholdt.\n»Jeg har svenske kolleger, som er blevet truet og har modtaget dødstrusler. Så det er ikke ren fantasi. Det er det, der gør det så svært, når man kommer længere ind i miljøet – man vil ikke overdrive og prøver at berolige sig selv, men samtidig ved man også, at man skal passe på.«\nEsholdt beskriver et tilfælde, hvor hun efter flere måneder havde fået et møde i stand med en imam. Han mente ganske vist ikke, at der var hverken fremmedkrigere eller deres familier i hans moské, men hun måtte godt komme forbi. Men da Henriette Frees Esholdt stod i moskeen på den aftalte dag, dukkede han aldrig op, og det gik op for hende, at der var overvågning i moskeen. Hendes besøg blev filmet. Senere fik hun at vide af politiet, at imamen stod på SÄPOs liste over personer i det svenske salafi-jihadistiske miljø, og at han havde fået besked på ikke at tale med hende, fordi hun var kvinde og ikkemuslim. Desuden sad der en hjemvendt IS-fremmedkriger i moskeens styrelse, og den svenske jihadist Michael Skråmo havde holdt prædikener i moskeen, før han tog til Syrien.\n»Imamen sagde faktisk til mig: 'Alle er velkomne,'« fortæller Esholdt. »Så udadtil vil man gerne give indtryk af, at ‘her er bare stille og roligt, og sådan noget islamistisk terrorforskning er også virkelig vigtigt, og du kan godt komme og snakke med mig’. Og så finder man ud af, at der altså er en hjemvendt IS-fremmedkriger i styrelsen.«\nKathrine Elmose Jørgensen interviewede på et tidspunkt en mand, som gik ind for stening af kvinder. Det foregik i mandens hjem, og selvom han ikke var direkte ubehagelig, var der alligevel noget, der gjorde, at hun ikke forfulgte sporet yderligere. Der var for lidt at komme efter i forhold til den risiko, hun følte, hun løb. Den type overvejelser har de to forskere beskrevet i en forskningsartikel, som går tæt på den frygt og bæven, der kan ramme forskeren i felten.\n»Det ér nogle voldelige miljøer. Og vi kommer der og repræsenterer noget, de virkelig hader: den vestlige vantro kvinde. Det kan næsten ikke blive værre. Så det er klart, at man kan føle sig utryg,« siger Henriette Frees Esholdt.\nWeekendavisen har tidligere skrevet om den kritik, der er rejst af såkaldt autoetnografisk forskning (»Observationer fra forskerens indre«, 25. februar), hvor forskeren tager udgangspunkt i egne erfaringer. Metoden er uvidenskabelig og kan ikke efterprøves, lyder det fra skeptikere som Henrik Dahl. Henriette Frees Esholdt understreger dog, at der ikke er tale om akademisk navlepilleri, men et forsøg på at stå ved det faktum, at forskerens eget udgangspunkt har betydning for, hvilke kilder man har adgang til, og i sidste ende for den viden, man opnår.\n»Man anvender jo sig selv som forsker i feltarbejde. Og man er ikke neutral og objektiv. Det kan man ikke være. Det har vi vidst i den kvalitative samfundsvidenskabelige forskning siden 80erne. Derfor er vi nødt til at gøre det transparent, hvordan vi får vores data frem, og hvordan vores egen position har indvirket på at få adgang til den data,« siger hun.\n»Sæt et flot foto på din profil«\nDe to forskere er blandt andet nået frem til deres kilder gennem såkaldte gatekeepers – folk, der kender de mennesker, forskerne vil have fat i, og kan formidle kontakt. Det kan være imamer, socialrådgivere, politi og myndighedspersoner, men også bare mennesker, der færdes i miljøet. Mange af de råd, Esholdt og Jørgensen har fået af disse gatekeepers, har handlet om deres køn. »Sæt et flot foto på din profil.« »Han vil gerne tale med en ung pige som dig,« fik Kathrine Elmose Jørgensen at vide om en hjemvendt fremmedkriger.\n»Det skulle ikke være en flirt eller noget. Men den måde, det kunne få ham til at se sig selv på – som en mand, en ung kvinde gerne vil tale med – det var det, han skulle kunne få ud af at medvirke. Opmærksomhed fra det modsatte køn,« siger hun.\nHenriette Frees Esholdts forskningsprojekt i Sverige tog udgangspunkt i såkaldte radicalisation hubs, som er boligområder i blandt andet Stockholm, Göteborg og Malmø med salafi-jihadistiske miljøer. Salafi-jihadisme er en fundamentalistisk og meget streng gren af islam.\n»Det er nogle meget kønssegregerede miljøer, hvor man har et meget traditionelt kvindesyn. Kvinder er underordnet mænd, de har ikke noget at gøre i det offentlige rum og skal være tildækkede. Man ser ned på vestlige kvinder. Man er imod vestlig feminisme og ligestilling mellem kønnene, og det er kvinderne i miljøet også. Kvindernes internationale kampdag er den dag på året, de har allermest foragt for,« siger hun.\n»Derfor er det bare en udfordring, hvis man ikke er muslim, og man endda er kvinde, at få adgang.«\nNår miljøet alligevel ikke er helt lukket land, skyldes det blandt andet, at der også var en vis interesse i kvindeligt selskab.\n»Jeg talte med en mor, hvis sønner tog til IS, og hun fortalte, at de var vilde med svenske blondiner. Helt vilde. Så der er også en enorm dobbeltmoral,« siger Henriette Frees Esholdt og fortæller om en anden kilde, en socialarbejder, der havde forsøgt i længere tid at få en ung mand til at forlade det voldelige islamistisk ekstremistiske miljø.\n»Han spurgte, om der kunne være noget andet interessant i livet, der kunne hive ham ud af radikaliseringsprocessen. Og så sagde den unge mand: 'Okay, hvis du kan skaffe mig en svensk kæreste, så trækker jeg mig.'«\nMed til historien hører, at da Kathrine Elmose Jørgensen endelig sad foran en tidligere fremmedkriger på en café for at lave det eftertragtede interview, oplevede hun, at hendes køn spillede en meget lille rolle. Manden havde vendt miljøet ryggen og havde nu så stor trang til at fortælle sin historie, at det kunne have været hvem som helst, der sad foran ham.\nPå ét punkt har det været en gevinst for de to forskere at være kvinder: Deres køn var en adgangsbillet til andre kvinder, som måske havde sagt nej til at tale med mænd. Mødre og søstre til fremmedkrigere og kvinder, der selv har været i Syrien. De pårørende er godt nok andenhåndskilder, men de er også nogle af de eneste kilder til viden om de fremmedkrigere, der aldrig vendte hjem fra Syrien. Og især de pårørende, Kathrine Elmose Jørgensen har talt med, tegner et andet billede af krigerne, end vi ellers har fået præsenteret.\n»I forskningen og i medierne har man skabt et billede af, at fremmedkrigere er blevet hjernevasket, lokket og rekrutteret og radikaliseret. Men jeg finder frem til, at nogle af dem også havde et ønske om at være en del af IS. De var følelsesmæssigt dedikeret til det miljø og det liv, så de har ikke bare ladet sig føre. De har også selv taget skridt ind i de miljøer,« fortæller hun.\n»Der var en pårørende, der sagde: ‘Jeg kunne høre på hans stemme, da han ringede hjem fra krigszonen, at han var glad.’ Og der var en anden, der sagde, at hun kunne se, at hans skuldre var faldet ned, og han var blevet en gladere person. De pårørende kunne aflæse på dem rent fysisk, at de følte en form for velvære ved at være en del af det.«\nI Henriette Frees Esholdts arbejde er pårørende med til at belyse betydningen af æresrelateret social kontrol. Moderen til de to sønner, der tilsluttede sig Islamisk Stat, kan fortælle om en opvækst, hvor drengene ikke måtte gå ud alene eller se almindeligt tv. De havde ingen venner og kunne ikke træne i et fitnesscenter, for så var der risiko for at høre musik eller møde piger.\n»Moren levede også meget strengt under det. Hun kunne for eksempel ikke bare stå på en altan derhjemme, selvom hun var tildækket. Så ville naboerne begynde at sladre,« siger Esholdt og fortæller, at feltarbejdet også har ført til et onlinestudie af en gruppe svenske IS-affilierede »søstre i troen« og deres propaganda på nettet. Det udkommer i juni, mens Kathrine Elmose Jørgensen forsvarer sin ph.d.-afhandling i slutningen af maj.\nHvis Henriette Frees Esholdt efter alle anstrengelserne skal give sit bud på, hvordan døren åbnes til et lukket miljø, lyder det sådan her:\n»I sidste ende står og falder det med mod, vedholdenhed – og held.«\nEmotional Trials in Terrorism Research: Running Risks When Accessing Salafi-Jihadist Foreign Fighter Returnees and Their Social Milieu. 2021\n»She Is a Woman, She Is an Unbeliever – You Should not Meet with Her«: An Ethnographic Account of Accessing Salafi-Jihadist Environments as Non-Muslim Female Researchers. 2021.\nDe falske studerende\nOverflødige. Unge kenyanere er blandt verdens bedste til at skrive akademiske opgaver. Men ikke deres egne.\nHeureka. Nyt fra videnskabens verden. I denne uge: farverige flyveøgler, en besked til rumvæsnerne og lydbølger, der kan kurere kræft.


Vi hæver det nedsatte tryk under graviditeten ved hjælp af tabletter og folkemetoder\nSundhed og Skønhed » Graviditet og fødsel » Vi hæver det nedsatte tryk under graviditeten ved hjælp af tabletter og folkemetoder\nMåling af blodtryk er en obligatorisk procedure til påvisning af sygdomme.\nUnder graviditeten skal denne procedure udføres næsten dagligt.\nMåling af trykket under graviditeten, du kan i tide for at forhindre patologi af fostrets udvikling eller krænkelse af graviditet.\nNormal tryk under graviditet\nArterialt tryk er kraften af tryk af blodgennemstrømning til blodkarets væg. Det måles i to parametre, hvoraf det første er det systoliske tryk (øjeblikket for sammentrækningen af hjertet), og det andet er det diastoliske tryk (øjeblikket for hjerteafspænding).\nNormalt bør blodtrykket have en værdi på 100 \_ 60 til 130 \_ 80. Det normale tryk under graviditeten kan variere inden for 10% af normen over eller under normal.\nNår blodtrykket er normalt fungerer det kardiovaskulære system fra den forventende mor godt, og alle organer modtager korrekt blodgennemstrømning. Hvis trykket under graviditeten er højere eller lavere end normen med 15-20%, kaldes dette arteriel hypotension (under norm) eller arteriel hypertension (over norm).\nMåling af blodtryk udføres ved hver modtagelse på lægens enhed, kaldet en tonometer, som kan være mekanisk eller elektrisk.\nMåling af blodtryk under graviditeten skal ske en gang om ugen, eller hver dag, hvis der er et problem. En kvinde bør vide niveauet af tryk før hendes stilling, så lægen kan etablere normalt tryk under graviditeten.


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Sport - Emma tog den direkte vej til finalen\nEmma Aastrand Jørgensen vandt sit indledende heat på både 200 og 500 meter enerkajak og er direkte kvalificeret til A-finalerne lørdag og søndag.\n04. juni 2021 kl. 12:18 Af Torben Mølgaard\nPOZNAN Emma Aastrand Jørgensen, der tidligere stillede op for Maribo Kajakklub men nu repræsenterer Nybro-Furå, har foreløbig sendt et klart signal til sine europæiske konkurrenter her knap to måneder før OL i Tokyo.\nSølvvinderen fra det foregående OL i Rio de Janeiro i 500 meter enerkajak viser storform ved denne uges EM i polske Poznan.\nEmma Aastrand Jørgensen vandt begge sine indledende heats på henholdsvis 200 og 500 meter enerkajak ganske suverænt og kvalificerede sig dermed direkte til de to finaler, der på den korte sprint afvikles i lørdag og på 500 meter søndag.\nTorsdag vandt den 25-årige lollik sit indledende heat på 500 meter i tiden 1.57,475 minutter og distancerede nærmeste konkurrent, Milica Novakovic, Serbien, med godt to sekunder.\nFredag formiddag blev det naturligvis tættere i det indledende heat på 200 meter, men Emma Aastrand Jørgensen vandt alligevel relativt sikert i tiden 42,708 sekunder - 0,373 sekund foran Natalia Podolskaia, Rusland.\nEmma Aastrand Jørgensen er også med i den danske 500 meter firerkajak, der med en fjerdeplads i det indledende heat skal ro semifinale senere i dag.\nNedtur for René Poulsen\nFor René Holten Poulsen, Maribo Kajakklub, har EM indtil videre ikke været nogen succes.\nPå den klassiske 1000 meter enerkajak blev maribonitten i det indledende heat torsdag nummer fem, og fredag formiddag i semifinalen måtte han nøjes med en femteplads og dermed venter kun en B-finale i lørdag.\nPå den halve distance kiksede det totalt for René Holten Poulsen, der kom i mål på sidstepladsen i det indledende heat og dermed ikke engang nåede frem til semifinalen.\nMændenes 500 meter firerkajak med blandt andre Rasmus Alsbæk, Maribo Kajakklub, blev nummer fem i det indledende heat og skal derfor senere i dag ro semifinale.


Forum for fællesoffentlig koordinering af informationssikkerhed | Digitaliseringsstyrelsen\nDer skal sikres en bedre fællesoffentlig koordinering, videndeling og hændelseshåndtering af informationssikkerhed på tværs af de offentlige parter.\nDer har igennem den seneste årrække været øget fokus på informationssikkerhed især hos offentlige myndigheder, blandt andet som følge af flere sikkerhedshændelser hos offentlige myndigheder. Dette kombineret med, at borgernes data i stigende grad samles i centrale registre hos offentlige myndigheder gør, at myndighederne er nødt til at professionalisere arbejdet på området. Samtidig har borgerne stadig stigende forventninger til, at de offentlige myndigheder tager hånd om sikkerheden i deres systemer.\nForum for fællesoffentlig koordinering\nDerfor har Digitaliseringsstyrelsen nedsat et forum for fællesoffentlig koordinering af informationssikkerhed på ledelsesniveau. Forummets primære opgaver er at stå for den fællesoffentlige koordination for håndteringen af informationssikkerheden på tværs af den offentlige sektor. Koordinationen sker på kontorchefniveau for at sikre både deltagernes kendskab til området samt deres mulighed for at reagere på informationerne. Samtidig er sikkerhedsrelevante initiativer fra digitaliseringsstrategien forankret i forummet, der rapporterer til strategiens porteføljestyregruppe.\nForummet består af repræsentanter for ministerier, Kommunernes Landsforening, Danske Regioner samt udvalgte kommuner og regioner. Der er søgt en bred repræsentation for at sikre en så god vidensdeling som muligt.\nForummet arbejder med:\nVidendeling: Det er nødvendigt, at der sker en kontinuerlig videndeling mellem parterne i den offentlige sektor i Danmark for at sikre, at den offentlige sektor har det bedst mulige kendskab til de aktuelle trusler samt de forskellige tiltag, andre dele af den offentlige sektor foretager i forhold til informationssikkerhed.\nKoordination: Informationssikkerhed forventes at være en stigende opgave i den offentlige sektor fremover, som vil berøre alle de offentlige parter. Derfor skal forummet også danne ramme for drøftelse af tværgående opgaver.\nHændelseshåndtering: Medlemmerne skal kunne udveksle erfaringer med hinanden i forhold til konkrete sikkerhedstiltag. Forummet skal derfor kunne bruges til at drøfte, hvordan forskellige sikkerhedshændelser er blevet håndteret af de berørte parter, således at alle forummets medlemmer kan drage nytte af de erfaringer man har gjort sig i de givne situationer.\nSikkerhedsrelevante initiativer fra digitaliseringsstrategien.\nOpdateret den 28. april 2017