I løbet af 1800-tallet var børn blevet en fast - PDF\nI løbet af 1800-tallet var børn blevet en fast\nDownload "I løbet af 1800-tallet var børn blevet en fast"\n1 33 BØRNE- ARBEJDE I DANSK TEKSTIL- INDUSTRI Brede Klædefabrik ca Af Jeppe Tønsberg Indtil 1913 kunne skolebørn fra 12 års alderen have arbejde på en fabrik uden for skoletiden, f.eks. i tekstilindustrien. I det klassiske industrimiljø langs Mølleåen og i Lyngby var Brede Klædefabrik den eneste virksomhed, der beskæftigede børn helt frem til I artiklen beskrives børnenes arbejde på fabrikken. I løbet af 1800-tallet var børn blevet en fast del af industriens arbejdsstyrke, mere eller mindre udpræget i de forskellige brancher, på grund af deres lave løn i forhold til voksne arbejdere. Børnene udførte typisk arbejde, som ikke kunne gøres meget bedre af voksne, men hvor det netop var en fordel at være lille, hurtig og fingernem. Børnearbejdet i industrien var kun en ganske lille del af det samlede børnearbejde, hvor navnlig landbrugsarbejde, bygang, husarbejde og pasning af mindre børn omfattede langt større dele. Men disse erhverv var gamle og tilvante, og det opfattedes som naturligt, at børnene deltog. Industrien var derimod ny og uvant, og da der omkring 1870 voksede en kritik af børnearbejdet frem, var det industriens børnearbejde, man rettede blikket imod. Først langt senere fik man øjnene op for, at industriarbejdet ofte var mindre belastende end landbrugsarbejdet. I forbindelse med forberedelserne til Fabrikloven af 1913, udtalte en erhvervsmand i 1911, at det var urimeligt at lovgive for de 3000 børn i industrien, som havde bedre forhold i både løn, arbejdstid og arbejdsforhold end de øvrige børn, der havde lønnet arbejde, uden også at lovgive for disse. 1 Men fordi mange andre børns arbejde, f.eks. i landbruget, foregik ulønnet og inden for børnenes familie, var der for stor modstand mod at lovgive for det. Børns arbejde i landbruget er stadig udbredt. Tilsvarende er det først i 1980 erne, at der er opstået interesse blandt historikere for det oversete børnearbejde uden for industrien; men som det fremgår af ovenstående udtalelse, var man faktisk godt klar over misforholdet allerede i samtiden. Interessen for børns forhold set i historisk perspektiv, herunder deres erhvervsarbejde, er i disse år meget stor. Der forskes meget i barndommens historie, og i 1995 åbnede et dansk skolemuseum i København. Som det måske mest nærliggende eksempel på denne interesse kan nævnes et fællesnordisk forskningsprojekt Industrious children om børnearbejdet i de fem nordiske lande i og\n2 34 ARBEJDERHISTORIE NR tallet, hvor en række bidrag er under udgivelse i en bog redigeret af lektor Ning de Coninck-Smith ved Odense Universitet i samarbejde med Bengt Sandin, Linköping, og Ellen Schrumpf, Oslo. Denne artikel handler om skolebørns erhvervsarbejde omkring århundredeskiftet på Brede Klædefabrik ved Mølleåen nord for København. Den er et bidrag til udforskningen af det patriarkalske fabrikssamfund på Brede, og den er en lille byggesten til dansk tekstilindustris historie og til børnearbejdets historie. Hvor mange børn var der i tekstilindustrien? Kritikken af børnearbejdet i industrien medførte en lovgivning, der sigtede mod dets begrænsning og senere mod dets afskaffelse, således at børn fra 1914 skulle være udskrevet af skolen og dermed i praksis være 14 år, før de kunne ansættes i industrien. Det industrielle børnearbejde i Danmark frem til 1913 er tidligere behandlet af Lizette Albæk Nielsen på grundlag navnlig af materiale fra Arbejds- og Fabrikstilsynet samt håndværks- og industritællingerne. Af denne undersøgelse fremgår det, at børnearbejdet først og fremmest fandtes i tobaksindustrien, men at tekstilindustrien sammenlagt tegnede sig for det næststørste antal børn beskæftiget i industri. Andre børneindustrier var glasværker, teglværker, tændstikfabrikker og cikoriefabrikker. 2 I 1872 arbejdede der i dansk tekstilindustri 2746 mænd, 2502 kvinder og 366 børn. Af arbejdsstyrken i tekstilindustrien udgjorde børnene i 1872 således ca. 7%, omtrent svarende til gennemsnittet i den samlede danske industri; men i den del af tekstilindustrien, hvor der var flest børn, nemlig i klædefabrikker og uldspinderier, udgjorde de derværende 203 børn 13,3% af arbejdsstyrken. 3 Op til omkring 1900 steg antallet af børn, der arbejdede i de førnævnte industrigrene. Det højeste tal nåedes i 1899, hvor Arbejdsog Fabrikstilsynet registrerede 3714 børn under 14 år ansat i dansk industri, heraf 539 i tekstilindustrien. Nogle år før og efter 1900 lå antallet af børn i tekstilindustrien omkring 500; men fra 1903 begyndte antallet at falde. I 1908 var det 297, i Hvis man opgør de samme tal relativt, d.v.s. i forhold til det samlede antal industriarbejdere, der foruden de få børn også omfattede unge (14-17 årige) og voksne (18 år og derover), udgjorde børnenes andel af tekstilindustriens arbejdsstyrke i 1872 som nævnt 7%, i 1897 lidt over 5%, i 1906 omtrent 2,5% og i 1914 under 1%. I 1897 udgjorde de børn, der arbejdede i tekstilindustrien, 14% af samtlige børn beskæftiget i dansk industri. 5 En vurdering af disse tal må altså tage hensyn til, at børnenes relative andel af arbejdsstyrken var faldende fra 1872, samtidig med at denne arbejdsstyrke talmæssigt voksede så meget, at antallet af børn steg frem til Det mest iøjnefaldende er, som nævnt i indledningen, det numerisk meget lille antal børn i (tekstil)industrien, både i forhold til arbejdsstyrken og til børnearbejdet uden for industrien. Hvad lavede børnene i tekstilindustrien? Erindringer som kilde Det næste spørgsmål, der uvilkårligt melder sig, er af mere kvalitativ art hvad lavede de børn egentlig på tekstilfabrikkerne, og hvorfor var det netop børn, der lavede dette arbejde? Her vil der af mangel på generel viden blive taget udgangspunkt i en enkeltundersøgelse, nemlig af børnearbejdet på Brede Klædefabrik i Nordsjælland. For at få flere oplysninger om dette børnearbejde, end de statistiske kilder giver mulighed for, må vi benytte de erindringer, som er fortalt eller nedskrevet af personer, der har arbejdet på fabrikken som børn eller på anden måde har kendt fabrikbørnenes forhold. Mest kendt er senere landsretssagfører Carl Madsens erindringer Fortids møre mur. Carl var ganske vist barn på Brede; men han var søn af overlæreren på Brede Skole og arbejdede bestemt ikke på fabrikken. Adskillige af hans\n3 BØRNEARBEJDE I DANSK TEKSTILINDUSTRI 35 samtidige på Brede har udtalt, at hans fremstilling er fordrejet. 6 Man må naturligvis regne med en vis usikkerhed, når man bygger en fremstilling på erindringer. Men de er nødvendige kilder til, hvordan samtiden blev opfattet, og de er gode kilder til holdninger, oplevelser og dagligdag, herunder arbejdsprocesser. Derimod er erindringer ofte mindre gode til præcise detaljer, talstørrelser osv. Brede Klædefabrik og dens industrielle omgivelser Brede Klædefabrik lå ved Mølleåen, hvor der var en århundredgammel tradition for industridrift. I 1890 erne skete der en kraftig forøgelse af industrien både ved Mølleåen og navnlig i Lyngby, der var egnens hovedby og fungerede som dens købstad. Fra 1874 blev der af de nyudnævnte fabriks-inspektører ført kontrol med arbejdsforholdene i de industrivirksomheder, der beskæftigede børn, og der blev ført protokol over kontrolbesøgene. Desværre er Arbejds- og Fabrikstilsynets arkivalier kun sporadisk bevaret, af protokollerne findes således kun én eneste tilbage, fra årene For børnenes vedkommende kan den suppleres for 1873 med oversigten over de virksomheder, der skulle indgå under tilsynet: i 1873 arbejdede der på Brede Klædefabrik 14 drenge og 9 piger (10-14 årige, ingen under 10 år) samt 12 unge mænd og 5 unge kvinder (14-17 årige). 7 Det fremgår af Fabrikstilsynets protokol, at der i 1874 arbejdede børn på Brede Klædefabrik og på Stampen (dengang ligeledes klædefabrik). Der lå flere større klædefabrikker i Nordsjælland, og her fandtes ligeledes børnearbejde (Skodsborg, Hørsholm, Usserød, Birkerød, Hellebæk). Omfanget af dette børnearbejde kan beskrives således, at den nordsjællandske klædeindustri beskæftigede en trediedel af alle drenge og unge mænd i klædeindustrien i Danmark, og halvdelen af alle piger og unge kvinder, men kun en tiendedel af de voksne. 8 Tobaksfabrikker, der traditionelt beskæftigede mange børn, fandtes ikke på Lyngby-egnen. Derimod var der i perioden et glasværk og et teglværk i Lyngby, som beskæftigede børn. 9 Desuden fandtes der i årene ca.1892 i Lyngby en pibeslangefabrik, der beskæftigede nogle få børn. Arbejdet bestod i at flette hestehår omkring de bøjelige spiralslanger af metal, der anvendtes på datidens lange tobakspiber. 10 Ved Mølleåen lå der to papirfabrikker (Ørholm-Nymølle og Strandmøllen) og en metalvarefabrik (Raadvad). På Strandmøllen var der endnu i 1870 erne enkelte børn, mens Ørholm-Nymølle ikke beskæftigede børn. Et barn på Nymølle i 1912, hvis far arbejdede på papirfabrikken, gjorde den iagttagelse, at på fabrikken i Ørholm var der jo ingen fejedrenge, som man kunne træffe på Brede Klædefabrik. 11 På Raadvad var der gennem hele perioden drenge beskæftiget, og endnu i dette århundrede har der før 1913 været enkelte børn beskæftiget med at skæfte knive (højst to børn ad gangen). 12 Raadvad Skole var fra 1896 til 1913 en blanding af fabriksskole og kommunal skole, idet der var indgået en overenskomst mellem Raadvaddams Fabriker og Lyngby Kommune, således at virksomheden stillede skolebygningen med en lejlighed til læreren til rådighed, mens kommunen lønnede læreren (jfr. nedenfor om Brede Skole). 13 De store fabrikker i selve Lyngby var navnlig tekstilfabrikker, som havde brug for de store mængder ferskvand i Mølleåen og dens søer: J. L. Binders klædefabrik (startet 1891), Dansk Gardin & Textil Fabrik (1892), Københavns Gardinfabrik (1905) og Dansk Farveri & Merceriserings Anstalt (1910). 14 Disse virksomheder har næppe beskæftiget børn. Herudover var der i Lyngby et sukkerraffinaderi fra 1896, som tilsyneladende heller ikke anvendte børn. 15 På Lyngby-egnen var industrielt børnearbejde efter 1900 således stort set begrænset til Brede Klædefabrik, hvor det til gengæld var af stor betydning og fortsatte helt frem til 1913.\n4 36 ARBEJDERHISTORIE NR Børnearbejde på Brede Klædefabrik i 1800-tallet For tiden fra virksomhedens udflytning fra København i 1831 og frem til omkr er oplysningerne om børns arbejde på Brede Klædefabrik få og omfatter kun de seneste år før beskyttelseslovgivningen i I 1866 arbejdede der 55 mænd, 85 kvinder og 30 børn på fabrikken. I en beskrivelse omtales bl.a. de dengang ganske nye selfactorspindemaskiner hver med 240 spindler: Det er et ejendommeligt Skue, at see en saadan Maskine, der hvert Minut (hvert Udtræk) spinder ca. 720 Alen Garn, arbeide uden anden Hjælp end en Dreng paa en halv Snees Aar, der ovenikjøbet knap har Noget at bestille. 16 Af denne henkastede bemærkning kan man naturligvis ikke slutte, at selfactorerne plejede at blive passet af børn uden voksent opsyn; men en beretning (erindringer) fra 1871 lader dog forstå, at børnene på denne tid fik lov til at betjene maskinerne, hvor de senere kun måtte udføre hjælpearbejde: Jeg begyndte her (d.v.s. på Brede Klædefabrik) i 10 Aars Alderen. Vi var ca Børn. I Begyndelsen var Arbejdstiden fra Kl. 5 Morgen til 7 Aften og Skolegang hver Søndag Formiddag. Anden Skolegang fik vi ikke Arbejdet paa Brede Klædefabrik var af den Art, at man passede Spindemaskiner. Først som Hjælper hos en Mand, senere var vi to Drenge ved hver Maskine, da Haandkraften bortfaldt, som maatte udføres af en Voksen. Denne Mand blev derfor overflødig, og i Stedet for blev der ansat en Spindemester for det hele. Hvor mange Maskiner og hvor mange Drenge der var, husker jeg ikke; men Forholdene var ikke af de bedste, da det drejede sig om for Mesteren at bringe saa stort Udbytte ud af os som muligt, idet han havde Akkord; men vi Drenge var ugelønnede (med) 1 Krone 50 Øre om Ugen for 72 Timers Arbejde. En Bestyrer var vi ogsaa afhængige af. Jeg husker, naar der var et eller andet i vejen, blev vi slæbt ind paa Kontoret til ham, og pryglet. 17 Et fingerpeg om, hvilket omfang børnearbejdet kunne have på en klædefabrik længere tilbage i 1800-tallet, giver forholdene på Usserød Klædefabrik, der tilhørte staten, og hvorfra der i modsætning til Brede findes tidlige opgørelser over antallet af beskæftigede børn. I 1840 var der 149 voksne og 95 børn, hvoraf de 57 arbejdede i spinderiet, 34 i væveriet og 4 i rueriet. I 1852 var der 72 voksne og 62 børn, i voksne og 40 børn, i voksne og 20 børn og i voksne og 16 børn. 18 I 1872 opgav Usserød Klædefabrik en arbejdsstyrke på 74 mænd, 52 kvinder og 22 børn. Heraf var 12 drenge beskæftiget med pålægning, spoling og karterensning etc., medens 10 piger havde arbejde med spoling, haspning, bobining, overskæring og pålægning. 19 Med pålægning menes arbejdet med at lægge uld på kartemaskinernes indføringsbånd, og i dette tilfælde var det altså karteriet, der foruden spolingen og kædeskæringen var børnenes arbejdsplads, medens spinderiet ikke nævnes. Fra omkring 1840 nævnes børnenes arbejde i overgangen fra kartning til forspinding ved de såkaldte loketmaskiner, hvor børnene var hjælpearbejdere for de voksne spindere. 20 En undersøgelse af børnearbejdet på Brede Klædefabrik i 1892, 1900 og 1913 I perioden var der iflg. Arbejds- og Fabrikstilsynets tilsynsprotokol konstant børn i arbejde på Brede Klædefabrik. For den senere periode findes der ikke tilsvarende kilder; men på grundlag af virksomhedens ansættelsesbøger (i Nationalmuseet) og Brede Skoles protokoller (i Byhistorisk Samling for Lyngby-Taarbæk Kommune) har der kunnet laves en undersøgelse af børnearbejdets omfang på Brede Klædefabrik i årene 1892, 1900 og Disse årstal er valgt, fordi 1892 er det første år, hvorfra der er bevaret klasseprotokoller (forsømmelsesprotokoller) fra Brede Skoles ældste klasse, 1900 fordi børnearbejdet på landsplan omkring denne tid havde nået et\n5 BØRNEARBEJDE I DANSK TEKSTILINDUSTRI 37 højdepunkt, inden fabrikloven det følgende år reducerede det ved at udelukke børn under 12 år fra arbejde i industrien er valgt for at vise, hvor stort børnearbejdet var, umiddelbart før det helt blev forbudt ved fabrikloven dette år med virkning fra nytår 1913/14, men med en overgangsordning for allerede ansatte børn. Undersøgelsens materiale viser, hvor mange skolesøgende børn der i de pågældende år arbejdede på Brede Klædefabrik, hvor gamle de var, og hvilket arbejde de havde. Der var ikke andre skoler i Lyngby-Taarbæk Kommune med formiddags- og eftermiddagsundervisning, således at børn i skifteholdsarbejde på denne egn var begrænset til Brede Klædefabrik og Brede Skole. 22 I 1892 arbejdede der 29, i og i skolebørn på fabrikken. Det er vanskeligt at udskille børnene, fordi de ganske vist optræder som klasser i skolens forsømmelsesprotokoller; men deres alder og familieforhold skal findes i skolens indskrivningsprotokoller og deres tilknytning til fabrikken i dennes ansættelsesbøger. Her optræder børnene imidlertid ofte kun med navn (og undertiden andre for- og efternavne end i skoleprotokollerne), men ikke med fødselsdag. Derfor er kun disse tre årgange behandlet. En præcis sammenhæng mellem udnyttelsen af børnenes arbejdskraft og virksomhedens produktion ville bedre kunne følges, hvis man havde tallene fra samtlige år. Men en sammenligning med Brede Klædefabriks årsregnskaber viser trods alt en sammenhæng: i 1892, hvor kun 29 af klassens 66 børn var i arbejde, var produktionen forholdsvis lav, mens årene 1900 og 1913 udviste stor produktion. 23 I 1900 var 64 af de 90 børn i arbejde, i ud af 53. Det var tilsyneladende det samme forhold som i 1892; men for drengenes vedkommende arbejdede i ud af 28, mens kun 4 piger havde arbejde. Klassen (i 1900 to klasser, ældste og næstældste) var opdelt i to hold, a og b, svarende til arbejdsholdene på fabrikken, og det var fabrikken, der bestemte, hvordan børnene skulle fordeles på holdene. Det er påfaldende, at der ikke var lige mange børn på de to hold, hverken i klassen eller blandt de børn, der arbejdede på fabrikken. Der var altså ikke tale om, at to børn skiftedes til at passe en bestemt plads på fabrikken. Dette skal nok ses i sammenhæng med det forhold, at ansættelsen ikke automatisk ophørte med skolegangen, men at man kunne fortsætte et stykke tid frem. Dette fremgår af tidspunkterne for ansættelsens ophør i ansættelsesbøgerne, og hvis der i en klasse var færre børn i arbejde på det ene end på det andet hold, har der måske været tale om, at de pågældende pladser på fabrikken var optaget af unge. 24 Børnearbejdet på Brede fortsatte altså lige til 1913, da loven forbød det. Men der var den forskel, at pigernes arbejde næsten var ophørt i løbet af tiden fra 1900 til 1913, mens drengenes var uændret. Endnu i 1900 var 31 ud af 47 skolepiger beskæftiget på fabrikken, i 1913 kun 4 ud af 25. Og så er næstældste klasse endda ikke talt med i forholdet, fordi fabrikloven af 1901 havde fjernet de åriges mulighed for at arbejde på fabrikken. Forklaringen kan være, at den teknologiske udvikling havde gjort pigerne arbejdsløse, men ikke drengene. Derfor må vi se på, hvad hhv. drengene og pigerne egentlig lavede på fabrikken. Fejedrenge og spolepiger Den følgende beskrivelse af børnenes arbejde på Brede Klædefabrik bygger på meddelelser fra tidligere væver Børge Bengtsson, der ganske vist var 14 år, da han i 1932 begyndte i spinderiet. 25 Stort set alle drengene arbejdede i spinderiet. Enkelte var på Hattefabrikken, den senere Skodsborg Hattefabrik, der begyndte som en afdeling af Brede Klædefabrik, men som senere blev selvstændig og udflyttede til Skodsborg, da Johnsens Klædefabrik i 1913 blev ledig efter en fallit. 26 Men alle de øvrige var fejedrenge med navnlig den opgave at fjerne nedfaldne uldfibre fra selfactorerne under spindingen. Hver gang selfactorens vogn kørte ud og trak uldtrådene med sig, inden de blev drejet til spunden tråd, faldt en masse løse fibre fra trådene ned på gulvet, hvor de\n6 38 ARBEJDERHISTORIE NR dannede en vat-agtig masse ( lokage ). Når vognen derefter var kørt ind, og inden den nåede at køre ud igen, kunne drengene nå at feje et stykke af gulvet og samle de løse fibre, der samledes i sække og gik i wolfen igen, derfra til kartestuen osv. og således genbrugtes i produktionen. Denne manuelle fejning under selfaktorerne fortsatte helt frem til fabrikkens lukning i 1956 og var det første arbejde, en dreng (efter 1913 en 14-årig) blev sat til i spinderiet. En anden vigtig beskæftigelse for drengene var at stable piber i kasser, så spinderne hurtigt kunne tage dem. Piberne, som blev sat på selfaktorernes spindler, var beregnet til opspoling af det nyspundne garn. Drengene hentede tomme piber i tvinderiet (hvor f.eks. to tråde blev tvundet sammen til én, hvis der skulle laves tykkere klæde), væveriet (nemlig hvis spolerne (her i betydningen piber med garn, også kaldt cops) var gået direkte fra spinderiet og lagt i skytterne til islæt) eller kædeskæreriet. Når spolerne var tømt disse steder, blev piberne smidt i kurve, som drengene hentede, og tilsvarende bragte drengene nye spoler til disse afdelinger. Også dette arbejde udførtes efter 1913 af unge mænd (over 14 år). Pigerne arbejdede for de flestes vedkommende i kædeskæreriet. Børge Bengtssons beskrivelse af situationen i 1932 nævner, at pigerne sad på en bænk og spolede, 4-5 piger ved hver kædeskæremaskine. Spolerne, som drengene kom med fra spinderiet, rummede ikke garn nok til kædens længde (55 meter). Spolerne blev sat op i en ramme til spoler, hvorfra garnet gik op over en bøjle og samledes til opvikling på bommen (eller først på en tromle?) i en bredde af cm. På hver spole stak enden af garnet ud forneden, og fordi spolerne stod stille (garnet blev trukket af dem lodret op over bøjlen), kunne pigerne knytte enden sammen med den yderste ende på en ny spole og sætte denne på rammen i stedet for den tomme pibe fra forrige spole, uden at kædeskæreren behøvede at standse maskinen. Man skulle være hurtig til dette arbejde, for kædeskæreren (altid en mand) brød sig ikke om at skulle standse, fordi der manglede en tråd i kæden. Dette arbejde udførtes i 1932 af unge piger (over 14 år), og således havde det sandsynligvis været tilfældet lige siden Tidligere havde spindemaskinerne ikke været så gode, at piberne med det nyspundne garn kunne gå direkte i kædeskæremaskinerne og væveskytterne. Garnet havde først skullet spoles fra piberne over på større spoler, og dette spolearbejde udførtes af børn (udelukkende piger), som derfor kaldtes spolepiger. 27 Enkelte piger arbejdede i væveriet. Det er lidt uklart, hvad de lavede; men sandsynligvis knyttede de kæder ( passerede, arbejdede som passerersker): hvis der efter vævning af et stykke klæde skulle laves et nyt stykke af samme slags, kunne den nye kæde knyttes tråd for tråd direkte til den gamle, således at væven derefter selv kunne trække kæden frem gennem øjerne i skafterne. Dette arbejde udførtes senere af voksne kvinder. Børnearbejdets ophør lovgivning eller teknologi? Den førnævnte undersøgelse af børnearbejdet på Brede Klædefabrik viste altså, at der i 1892 og 1900 beskæftigedes både drenge og piger, men i 1913 næsten udelukkende drenge. Børnearbejdet fortsatte altså for drengenes vedkommende, lige til lovgivningen forbød det. 28 Drengenes arbejde med at feje og hente piber fortsatte uændret, nu blot udført af lidt ældre (og dermed dyrere) arbejdskraft. Derimod var pigerne åbenbart holdt op tidligere, imellem 1900 og 1913, selv om lovgivningen ikke havde hindret dem i at fortsætte. Forklaringen kan i stedet være teknologisk, d.v.s. at forbedrede maskiner havde gjort pigernes arbejde navnlig spolingen overflødig. Som eksempel kan nævnes, at Mogensen og Dessaus væveri i Odense i 1902 anskaffede nye kædeskæremaskiner, der kunne anvende spolerne fra spinderiet direkte uden mellemliggende spoling, hvorved der sparedes personale. 29 På Brede Klædefabrik ændredes kædeskæremaskinerne ikke i perioden ;\n7 BØRNEARBEJDE I DANSK TEKSTILINDUSTRI 39 Brede Klædefabriks arbejdere ved firmaets 100 års jubilæum i 1910, fotograferet foran Spisehuset i Brede. I anden række sidder i midten fabrikant Edmund Daverkosen og hustru. Forrest sidder til venstre fejedrengene, yderst til højre spolepigerne. Der er 19 drenge, men kun 9 piger (samt nærmest midten 6 unge kvinder, vurderet efter frisuren). På dette tidspunkt var pigernes arbejde ved at blive overtaget af maskiner, mens der stadig var brug for drengene (Byhistorisk Samling, Lyngby-Taarbæk). men i forbindelse med opførelsen af den første jernbetonbygning (ved opførelsen kaldt Hennebique-bygningen efter konstruktionen, senere Spinderibygningen) i 1908 anskaffedes der nye spolemaskiner, flere og af større værdi end de gamle, og disse maskiner har sandsynligvis medført et mindre behov for pigerne som arbejdskraft. Der var navnlig tale om 14 nyanskaffede copspolemaskiner til en værdi af 8000 kr., som kunne tage garnet direkte fra selfactorerne. 30 Spørgsmålet om, hvorfor børnearbejdet i industrien ophørte, har givet anledning til en årelang diskussion om, hvorvidt det skyldtes lovgivningen (og hvilke forklaringer der så skulle gives på denne), eller om lovgivningen\n8 40 ARBEJDERHISTORIE NR først kom (eller rettere sagt, fik lov at komme) på et tidspunkt, hvor den teknologiske udvikling havde gjort børnene overflødige. 31 I dag er det synspunkt fremherskende, at det industrielle børnearbejdes ophør skyldes en række samvirkende faktorer, hvor skolens krav på børnene var en af de vigtigste. Men som eksemplet Brede viser, kan tekniske faktorer have haft væsentlig betydning i konkrete situationer. Fabrikbørnenes sociale baggrund Det er en almindelig antagelse, at skolesøgende børn kun havde arbejde, når familien havde behov for børnenes indtjening for at styrke økonomien. Resultaterne af undersøgelsen af børnearbejdet på Brede i 1892, 1900 og 1913 giver måske mulighed for at vurdere, om det i dette tilfælde kan have forholdt sig således. Imidlertid vanskeliggøres undersøgelsen af, at de fleste børn i Brede Skole var arbejderbørn og tilsyneladende udgjorde en homogen masse med samme sociale baggrund, idet de økonomiske forhold i hjemmene ikke kan aflæses af faderens eller moderens stillingsbetegnelse. Desuden var ikke alle børn på Brede henvist til at gå i Brede Skole. Ganske vist gik selv fabrikant Daverkosens børn i skolen, men kun et år i yngste klasse, før de kom i privatskole. Det er derfor ikke i ældste klasse, at vi finder et navn som Johanna Josephine Hubertine Nielsine Thora Maria (= Thora Daverkosen, yngste klasse 1900). Tilsvarende kan nogle af mesterbørnene (børn af fabrikkens afdelingsledere) have tilbragt de klassetrin, der svarer til Brede Skoles ældste klasse, på en privatskole. Dette forhold har i så fald givet Brede Skole en mere ensartet elevmasse. Endelig gjaldt det for drengenes vedkommende, at en karriere i tekstilindustrien begyndte med at blive udlært på fabrikken, at gå gennem afdelingerne. Uanset hvor langt de senere nåede, begyndte også mestrenes sønner som fejedrenge på fabrikken, hvis de ville gå i deres fars fodspor. I 1892 gjaldt det, at stort set alle børn i ældste klasse var arbejderbørn. Valkemester Rintzas søn Emanuel var en af undtagelserne, og han arbejdede ikke på fabrikken; men det gjorde til gengæld hans søster Andrea. Af gartner Hansens to sønner arbejdede den ene på fabrikken. Mange af de børn i klassen, der ikke arbejdede på fabrikken, kan have haft et andet arbejde drengene har eventuelt været mælkedrenge på det nærliggende mejeri på Brede Ladegård, og pigerne har måske gjort rent eller passet børn. Oplysningerne fra 1892 kan altså ikke sige noget om sammenhængen mellem fabriksarbejde og social baggrund. I 1900, hvor et flertal af børnene i klasse II og I (de og de årige) arbejdede på fabrikken, er det derimod tydeligt, at skolelærerens (lærer Skjoldager) og mestrenes børn (kartemester Babeliowsky, hattemester John, appreturmester Krause, bomuldsvævermester Schletter) ikke arbejdede på fabrikken. I 1913, hvor det som nævnt næsten kun var drengene, der arbejdede, var omtrent alle ældste klasses drenge arbejderbørn (næstældste klasse, de årige, måtte ikke længere arbejde på fabrik). Kun to drenge skilte sig ud, kludemester Miegels søn Alfred og overlærer F. M. Madsens søn Carl, den senere velkendte landsretssagfører. De to drenge arbejdede ikke på fabrikken. Materialet de tre årgange 1892, 1900 og 1913 er således for spinkelt til at afgøre spørgsmålet om sammenhængen mellem social baggrund og fabriksarbejde, selv om man nok kan konkludere, at mesterbørn sædvanligvis ikke arbejdede på fabrikken (med den nævnte undtagelse for drenge, der skulle uddannes). Men samtidig fremgår det af de bevarede erindringer, at dette spørgsmål om et barn skulle arbejde på fabrikken eller ej i høj grad var et spørgsmål om holdning hos børnene eller deres forældre, jfr. nedenfor. I årene op til 1913 boede ganske vist de fleste af børnene i klassen på selve Brede; men der var også mange fra Lundtofte, og der kom børn (både piger og drenge) fra Lyngby, Hjortekær, Nymølle, Ravnholm, Stampen og Ørholm altså fra andre lokaliteter i Lyngby- Taarbæk Kommune, men ikke fra andre kommuner. 32 Disse børn gik på Brede Skole for\n9 BØRNEARBEJDE I DANSK TEKSTILINDUSTRI 41 Brede-børn i Til venstre seks fejedrenge, som arbejdede på fabrikken sideløbende med skolegangen. Til højre deres klassekammerat Carl, overlærerens søn. Han arbejdede ikke på fabrikken, men beskrev senere miljøet i sine erindringer efter en lang karriere som landsretssagfører og kommunist (Byhistorisk Samling, Lyngby-Taarbæk). samtidig at kunne arbejde på fabrikken, som det fremgår af undersøgelsens oplysninger fra Tvunget arbejde? Var børnene tvunget til at arbejde på fabrikken? Nogle giver i deres erindringer udtryk for, at når man var 10 år, ventede Brede Klædefabrik på én. Trods denne forventning er der mange eksempler på, at børnene ikke ønskede at arbejde på fabrikken, eller at deres forældre ikke ville have det, uden at det medførte sanktioner fra ledelsen. Der var tilsyneladende altid børn nok. En dreng, hvis 9 ældre søskende havde arbejdet på fabrikken, og hvis far var maskinpasser og aldrig kunne gå hjem til middag, havde denne mening: jeg skulle ikke være fejedreng og senere spindedreng i det spektakel og i de beskidte lokaler. Denne dreng havde før skolealderen oplevet at være\n10 42 ARBEJDERHISTORIE NR på Brede Asyl, fabrikkens børnehave (ca. 1910): Vi fik daglig fra fabrikken gamle klude op; på asylet blev de klippet i strimler, som vi børn så måtte sidde og trævle op. Det var for at vi skulle have beskæftigelse og ikke kede os; men trods alt var det dog et lille led i fabrikkens produktion. 33 Det kunne også være forældrene, der ikke ønskede, at børnene skulle arbejde på fabrikken. Tvindemester Andreas Schmidt fortæller: Min far ville ikke have, at jeg skulle på fabrikken, men min mor holdt på, at man af hensyn til andre mennesker måtte sende mig på arbejde, og så var der ikke så rig anledning til at finde på tossestreger. 34 I andre tilfælde ønskede børnene selv at komme til at arbejde på fabrikken og så hen til den dag, de var gamle nok. 35 En spinderdreng, der fortsatte efter sin konfirmation i 1890, fortæller: Jeg havde fået maskine for mig selv og dertil igen en 3-4 små purke at skulle oplære, nogle af dem var så små, at de ikke kunne se op over maskinen, men de skulle også tjene penge, skønt jeg gad vide hvor meget overskud der blev, når moderen havde fået vasket deres tøj, som var så fedtet at det kunne hænge fast af sig selv på en væg. 36 Endelig kunne børnene finde på at gøre oprør: Sommetider havde drengene oprørske tanker og forlod spinderiet; men så red direktør Daverkosen efter dem ud i Egeskoven for at hente dem hjem, og så fulgte de pænt med tilbage til arbejdet. 37 En enkelt nævner, at spinderdrengene engang strejkede og derefter fik 1 øre mere i timen, og at en sådan strejke kunne standse hele fabrikken; men desværre nævnes hverken tidspunkt eller detaljer. 38 Børnenes løn Børnearbejdet optræder ikke i de overenskomster, der kendes fra tiden før dets afskaffelse; men lønnen er ofte omtalt i erindringerne. Omkring 1900 var begyndelseslønnen 1,25-1,50 kr./ugen, hvor en voksen arbejder tjente kr. og en håndværker 20 kr. 39 En dreng, der begyndte at arbejde på fabrikken som 10-årig i 1899, fortæller, at han kun så sin far om søndagen faderen var fyrbøder og arbejdede kl Hans løn var 12 kr. pr. uge; men da alle børnene var beskæftiget på fabrikken, havde min mor ca. 30 kr. til husholdningen. 40 For de ældre børns vedkommende nævnes tal som 2,50 kr./ugen for 12- årige og 3,00-5,50 kr. for 14-årige. 41 Disse tal står ikke i modsætning til den almindelige antagelse, at børns løn lå på omkring 15% af voksne ufaglærte mænds. 42 Arbejdstiden En god iagttager af tidsfordelingen mellem børnenes skolegang og deres fabriksarbejde var kontorist Signe Veel, der arbejdede på fabrikkens kontor fra 1904: Fabrikkens arbejdstid var dengang kl med frokost kl og middag kl Pauserne var lagt af hensyn til de unge arbejdere på år, der kun måtte arbejde 4 1/2 time i træk uden hvil. De mødte først kl efter middagspausen (d.v.s. de arbejdede 7-8, (= 4 1/2 time) og (= 4 1/2 time), 10 timer ialt). Desuden var der børn på år, der gik i skole den halve dag og arbejdede på fabrikken den anden halve: i skole kl. 7-13, derefter hjem at spise til middag med forældrene. 43 Andre tilføjer omtrent samstemmende, at børnene den ene dag arbejdede kl og gik i skole kl , og den anden dag gik i skole kl (om sommeren, skoletiden om vinteren var kl. 8-12) og arbejdede kl Skolegangen Brede Skole menes at være anlagt omkring og fungerede i 1800-tallet som kombineret fabriksskole og distriktsskole, uden at der i øvrigt vides ret meget om dens forhold. Da en ny skole i Lundtofte blev taget i brug i 1872, blev Brede henlagt til Lundtofte skoledistrikt, og læreren, Ditlev Herluf Skjoldager, flyttede til Lundtofte. Fabrikbørnene fik derefter undervisning om aftenen efter arbejdstid (kl ) af lærer Skjoldagers søn Hans, der var ansat på fabrikkens kontor. 45 Et barn, der oplevede denne periode, fortæller, at han\n11 BØRNEARBEJDE I DANSK TEKSTILINDUSTRI 43 begyndte som 10-årig på fabrikken i Arbejdstiden var ifølge meddeleren kl hver dag undtagen søndag, hvor børnene blev undervist om formiddagen. Der var børn på fabrikken. Ca. et år senere begyndte autoriteterne at røre på sig, arbejdstiden blev nedsat til kl. 6-18, og derefter var der altså skolegang. Barnet skulle op kl. 5 om morgenen og kom hjem kl , sommer og vinter. Lektierne måtte han læse i spisepauserne på fabrikken. Og læreren: en uopdragen lømmel, som fabrikken havde antaget. Han var dumpet til sine eksaminer, men til at slå var han udmærket. 46 Med Fabrikloven af 1873 blev årige børns arbejde som nævnt reduceret til 6 timer om dagen, og systemet med skiftevis formiddags- og eftermiddagsarbejde med undervisning den anden halvdel af dagen, som kendtes fra England, indførtes foruden mange andre steder også på Brede. 47 På Brede Skole blev der i 1877 indgået en overenskomst om, at skolen ejedes og vedligeholdtes af fabrikken, men at læreren ansattes og lønnedes af Lyngby-Taarbæk Kommune. Denne overenskomst blev grundlaget for Brede Skoles eksistens frem til børnearbejdets ophør på fabrikken i Med overenskomsten fik skolen en fast lærer, i perioden Niels Andreas Skjoldager, som ofte omtales i erindringerne, og derefter Frederik Marius Madsen (landsretssagfører Carl Madsens far), som efter Brede Skoles nedlæggelse i 1938 fortsatte som inspektør for den nyåbnede Kongevejens Skole. Det er ikke meget, der fortælles om indholdet af skolegangen i børnenes erindringer. Men en ganske ung vikar på Brede Skole i begyndelsen af 1890 erne fortæller, at han en gang havde haft svært ved at sætte sig i respekt og måtte straffe en dreng for uro i klassen, hvorefter forældrene beklagede sig. Men om aftenen kom moderen med drengen, som bad om forladelse. Ja, og så skulle jeg bede om en attest, for ellers får vi afsked fra fabrikken. Det sagde direktør Daverkosen. 48 Den patriarkalske myndighed strakte sig langt ind over de ansattes fritid. Senere væver Peter Petersen (f. 1886) beretter: Hvor afhængig fabrikken var af børnenes arbejde, fremgår af følgende. Engang rettede vi en henvendelse til lærer Skjoldager, om ikke vi kunne få en skovtur med skolen. Han forhørte sig hos fabrikant Daverkosen; men det blev afslået, da hele virksomheden ville gå i stå, hvis drengene skulle have fri den dag. 49 Historien om tilblivelsen af den nye Brede Skole er et godt udtryk for, hvor vigtige børnene var for produktionen i den tid, hvor der endnu fandtes børnearbejde på fabrikken: Den nye Brede Skole i 1894 Overenskomsten i 1877 mellem Brede Klædefabrik og Lyngby Sogneråd gik som nævnt ud på, at fabrikken skulle stille den gamle skolebygning med udstyr til rådighed og sørge for dens vedligeholdelse, eventuelle udvidelser ved stigende børnetal samt opvarmning. Til gengæld skulle andenlæreren ved Lundtofte Skole, der lønnedes af Lyngby Kommune, flytte ind i lejligheden ved Brede Skole og undervise på denne skole. Skoledirektionen for Sokkelund og Smørum herreder havde godkendt overenskomsten på betingelse af, at undervisningen blev indrettet efter Fabriksloven af 1873, og at skolen administrativt var uafhængig af fabrikken. 50 I 1887 skrev lærer N. A. Skjoldager til Skolekommissionen for Lyngby Sogn, at der nu var indskrevet 83 børn i skolen. Ældste klasse på 51 børn var delt i to hold på hhv. 26 og 25 børn, der hver gik i skole den halve dag, medens yngste klasse på 32 børn gik i skole hele dagen. Der var altså samtidig op til 58 børn i en skolestue på 2628 kubikfod luft, d.v.s. hvert barn havde 45 1/2 kubikfod luft, hvor loven fordrede mindst 50 i ældre og 90 i nybyggede skoler. Ydermere slog læreren hovedet mod loftet, når han stod på katederforhøjningen, og gulvfladen var så lille, at der ikke kunne anbringes flere bænke til eleverne. Hvert barn havde kun 14 1/2 tomme plads (38 cm), og der kom stadig nye familier tilrejsende med skolepligtige børn. Sognerådet bad virksomheden bringe forholdene i orden, men\n12 44 ARBEJDERHISTORIE NR fik det svar, at man kun følte sig forpligtet over for de børn, der arbejdede på fabrikken. Skolen havde optaget andre børn også, og hvis disse ikke blev talt med, var der plads nok. Sognerådet truede så med, at hvis ikke skolen blev udvidet, ville andenlæreren blive flyttet tilbage til Lundtofte Skole. I så fald ville skolegangen tage så lang tid, at fabrikken ikke kunne disponere over børnene til fabriksarbejde. Fabrikken foretog derfor den nødvendige udvidelse og forsøgte at få sognerådet til som en modydelse at ophæve overenskomsten af Det ville sognerådet ikke, men erkendte dog, at Brede Skole næppe ville blive nedlagt, og at man ikke ville kræve yderligere udvidelser, så længe børnetallet ikke oversteg 100. Udvidelsen af klasseværelset var for øvrigt delvis sket ved, at gulvet ved udgravning blev sænket. 51 I 1890 henvendte sognerådet sig igen til fabrikken, nu med krav om, at denne skulle udvide skolen med et klasseværelse mere og en lejlighed til en lærerinde. Sognerådet ville ansætte en lærerinde til at undervise yngste klasse, idet skoledirektionen havde meddelt, at Ministeriet for Kirke og Undervisning ønskede, at en lærer ikke måtte undervise mere end 40 børn. Der gik nu 50 børn i øverste klasse (fordelt på to hold) og 42 i yngste klasse, og læreren havde altså konstant 67 børn at undervise. Fabrikken henholdt sig til, at fremmede børn (d.v.s. børn der ikke arbejdede på fabrikken) fyldte op i skolen, og sognerådet truede atter med at nedlægge Brede Skole og flytte børnene til Lundtofte. Fabrikken svarede, at hvis børnene skulle gå til Lundtofte og således ikke kunne arbejde på fabrikken, måtte denne i stedet ansætte flere voksne arbejdere, og med disses familier ville der komme endnu flere børn, som kommunen skulle sørge for undervisning til, og samtidig ville børnefamilierne miste en del af deres hidtidige indtægt og falde kommunen til byrde. I foråret 1892 meddelte sognerådet, at man ville ansætte lærerinden og i første omgang leje en lejlighed til hende, så hun kunne begynde at undervise efter sommerferien. Hvis ikke fabrikken ville indgå en mindelig overenskomst, ville sognerådet kræve erstatning ved domstolene. Fabrikken klagede til skoledirektionen over, at skolen havde optaget fremmede børn, og at man på grund af overenskomstens ordlyd om, at skolen administrativt skulle være uafhængig af fabrikken, ikke havde nogen indflydelse på, hvilke børn der blev optaget. Fabrikken foreslog at betale et bidrag til en ny skolebygning, hvis overenskomsten fra 1877 om fabrikkens pligter så kunne bortfalde. Et år senere, i foråret 1893, ønskede sognerådet for egen regning at flytte en skillevæg og opføre et nyt vindfang på skolen, idet man henviste til sit løfte fra 1887 om ikke at kræve udvidelser, før elevtallet oversteg 100. Fabrikken svarede, at hvis sognerådet ville love ikke at stille yderligere krav til skolens udvidelse, ville fabrikken gerne selv foretage ændringen. Man kunne ikke blive enige om formuleringen, og sognerådet sendte et barsk brev om, at man nu selv ville foretage ændringen, fordi ministeriet og skoledirektionen havde kritiseret, at lærerinden var ansat og underviste samtidig med læreren, uden at klasseværelset var blevet delt i to. Af den senere korrespondance fremgår det, at fabrikken rev det nyopførte ned og jog kommunens arbejdere bort. 52 Men nu bøjede fabrikken sig, og fabrikant Edmund Daverkosen tilbød at opføre en helt ny skolebygning med to klasseværelser hver til 60 børn og to lejligheder samt at stille bygningen til sognerådets disposition på samme betingelser som i 1877, hvis sognerådet ville overtage udgifterne til brændsel, lys og skatter. Opførelsen ville koste kr. Det ville sognerådet ikke gå med til, fordi udgifterne ved at flytte børnene til Lundtofte Skole var mindre; men sognerådet tilbød selv at opføre en skole i Brede og drive den, hvis fabrikken ville give byggegrunden og betale kr. Det ville fabrikken ikke. Sognerådet rejste nu sag mod fabrikken, men tabte ved Fogedretten og appellerede til Højesteret samtidig med, at en overflytning af børnene til Lundtofte Skole forberedtes. Formanden for skoledirektionen, provst L. Koch i Glostrup, der af korrespondancen ses at have haft personlige relationer til fabrikant Ed-\n13 BØRNEARBEJDE I DANSK TEKSTILINDUSTRI 45 Den gamle og den nye skole på Brede, begge fotograferet i Bemærk de forhøjede vinduer i venstre side af den gamle skole. Den nye skole fra 1894 anvendtes efter nedlæggelsen som direktørbolig, og fra 1968 til 1993 dannede bygningen rammen om Københavns Universitets Institut for Europæisk Folkelivsforskning. En stor del af personalet ved Danmarks museer har altså fået deres etnologiske uddannelse i denne bygning (Byhistorisk Samling, Lyngby-Taarbæk).\n14 46 ARBEJDERHISTORIE NR mund Daverkosen, tilbød at mægle, og der afholdtes et møde på Brede den 26. juli 1893 mellem sognerådsformand Emil Piper og fabrikant Edmund Daverkosen med provst Koch som opmand. Her indgik man en overenskomst om, at fabrikken skulle bygge skolen og udstyre den med inventar og gymnastikplads. Skolen skulle drives efter overenskomsten fra 1877, idet kommunen dog skulle betale fabrikken et årligt tilskud på 150 kr. Dette beløb svarede til, at fabrikken og sognerådet delte udgifterne til lys og varme lige imellem sig. Et år efter kunne fabrikken invitere sognerådet til at besigtige skolen. Sognerådet udtalte, at skolen var i enhver henseende formålstjenlig og tilfredsstillende, og den 4. september 1894 blev den indviet. Da børnearbejdet på Brede Klædefabrik ophørte med Fabriksloven af 1913, bortfaldt fabrikkens forpligtelser, og der blev så indgået en ny overenskomst, hvorefter sognerådet lejede skolebygningen af fabrikken. Da sognerådet i 1921 udvidede skolen med en bygning mere, var det med forpligtelse for fabrikken til at overtage bygningen, hvis Brede Skole blev nedlagt, og den var derfor opført således, at den senere kunne indrettes til boliger. I overenskomsten herom findes en sidste mindelse om sammenhængen mellem undervisning og fabriksarbejde: sognerådet forpligtede sig til at tilrettelægge undervisningen med en lang middagspause, således at børnene kunne gå hjem og spise sammen med deres forældre. var en ren og skær forretning, der skulle forrente sig akkurat som andre forretninger. De fremstillede varers kvalitet skulle altid være den bedste. Det var derfor nødvendigt at råde over en meget kyndig og navnlig stabil arbejdskraft, og hvis man sætter sig det som mål, kan det bedre betale sig at gøre det godt for folk end at gøre det skidt. Børnene og i det hele taget Bredes samlede befolkning betragtedes lige som fabrikkens maskiner som en ressource i produktionen, og lige som maskinerne skulle vedligeholdes og smøres, var det vigtigt at pleje personalet og at fastholde en kerne af specialister i arbejdsstyrken. Det gjaldt naturligvis navnlig mestrene og de bedst uddannede arbejdere kædeskærere, vævere og spindere. I tilfælde af svigtende afsætning blev denne del af arbejdsstyrken fastholdt, evt. med andet arbejde, indtil der igen var fuld beskæftigelse. Eventuelle fyringer ramte ufaglærte, som nemmere kunne erstattes. I denne sammenhæng var børnene en værdifuld buffer i arbejdsstyrken, fordi de var en del af de familier, der i forvejen boede på Brede. Børnene var lige ved hånden, uden at der behøvedes særlige boliger til dem, og ved lav produktion kunne de hjemsendes, uden at de dermed forsvandt uden for rækkevidde. 54 Under disse omstændigheder kunne det betale sig at beholde børnene i arbejdsstyrken, så længe loven tillod det. Børn som teknologi? Hvis man ved læsningen af det foregående har fået det indtryk, at fabrikssamfundet Brede blev styret med fast hånd af fabrikant Edmund Daverkosen, er det rigtigt opfattet. Det blev udtrykt ganske godt af Peter Ottosson 53 : Folk som kendte Edmund Daverkosen godt, har ikke kunnet svare på dette spørgsmål (nemlig om Edmund Daverkosen fulgte en bestemt strategi), men man har fået et indtryk af, at alt hvad han foretog sig som virksomhedsleder, alene havde til formål at få fabrikken til at arbejde så effektivt og sikkert som muligt. Den Noter 1. August Fuchs: Vor Fabriklovgivning (Den Tekniske Forenings Tidsskrift 1911, s. 74); Skolesøgende Børns erhvervsmæssige Arbejde, 1910, s. 38 (Statistiske Meddelelser, 4. række, 35. bind, 1. hæfte). I undersøgelsen fra 1910 opregnes skolebørn med lønnet erhvervsarbejde, ca drenge og piger. For drengenes vedkommende er de største poster bygang og budtjeneste (ca ) og landbrugsarbejde (ca , herunder navnlig kreaturpasning). Pigerne var beskæftiget med husgerning, børnepasning, bygang/budtjeneste samt landbrugsarbejde (hver ca. 5000).\n15 BØRNEARBEJDE I DANSK TEKSTILINDUSTRI Lizette Nielsen: Børnearbejde i dansk industri Speciale til Historisk Institut, Københavns Universitet 1985; Lizette Albæk Nielsen: Det industrielle børnearbejde og årsagerne til dets ophør (Arbejderhistorie 31/1988 s Ole Hyldtoft: Teknologiske forandringer i dansk industri , Odense 1996, s Arbejds- og Fabrikstilsynets årsberetninger i Ministerialtidende Afd. B; Håndværks- og industritællingen 1914 (Statistisk Tabelværk 5. Række Litra A nr. 12). Når der optræder børn i 1914, selv om børnearbejde i industrien var blevet forbudt i 1913, skyldes det overgangsordninger for allerede ansatte børn. 5. Håndværks- og industritællingerne 1897, 1906 og 1914 (Statistisk Tabelværk, 5. række Litra A nr. 1, 7 og 12). 6. Carl Madsen: Fortids møre mur, 1973, s Selv om Carl havde en privilegeret tilværelse på Brede, fremholder han navnlig fabrikssamfundets negative sider: at det var tysk præget, patriarkalsk ledet og selvtilstrækkeligt. Mange af hans iagttagelser og beskrivelser kan imidlertid bekræftes, f.eks. at børnearbejdet på Brede i hans skoletid ( ) kun omfattede drengene. 7. Rigsarkivet, Arbejds- og Fabrikstilsynet, 1. inspektorat, tilsynsprotokol ; do., korrespondancesager Som note 7, sammenlignet med tallene fra 1872 for voksne arbejdere, der ikke var under tilsyn (jfr. note 3). 9. Jeppe Tønsberg: Industrialiseringen af Lyngby (Lyngby-Bogen 1984) s og Jeppe Tønsberg: Pritzel og Binder (Lyngby-Bogen 1982 s ) s Kai Schmidt: En papirdrengs erindringer (Lyngby- Bogen 1981 s ) s Edmund Hansen, mundtligt til forfatteren Vald. Fraas: Skoleforhold i Lyngby-Taarbæk Kommune gennem Tiderne, Lyngby 1928, s Som note 9, s , Som note 9, s Industri-Tidende 1866, spalte Erindringer af Niels C. Nielsen f (privateje). 18. Hørsholm Egns Museum, L. H. Yhmans erindringer om den militære klædefabrik, s Efter 1899 nævnes ikke børn på fabrikken. Yhman opgiver desuden for 1814 så høje tal som 372 voksne, 200 børn over 12 år og 154 børn under 12 år. Disse tal skal nok ses i sammenhæng med opførelsen af et plejehus i 1812 til forældreløse børn, der skulle beskæftiges på fabrikken. 19. Erhvervsarkivet, Industriforeningens arkiv, oplysningsskemaer til den nordiske industri- og kunstudstilling i København 1872, Den militære Klædefabrik i Usserød. 20. Som note 18, s Nationalmuseet, mus. nr. 1237/ /1990, I. C. Modeweg & Søn A/S, protokol over ansatte , , ; Byhistorisk Samling, j.nr. 1981/144, Kongevejens Skole (Brede Skole), indskrivningsprotokol , , klasseprotokol for ældste klasse , , Det fremgår af klasseprotokollerne fra Raadvad Skole, at undervisningen ikke var fordelt på to hold elever som i Brede Skole (Byhistorisk Samling, j. nr. 1980/98). 23. Erhvervsarkivet, I. C. Modeweg & Søn A/S, årsregnskaber Der var altså i dette tilfælde ikke tale om, at børnene automatisk blev afløst af yngre børn, når de blev konfirmeret og skulle have mere i løn, således som det kendes fra andre brancher (Lars Olsson: Kapitalism, barnarbete och arbetarbarn (Arbetets historia, bd. 1, Lund 1987, s ) s ). 25. Mundtligt til forfatteren Børge Bengtsson er født i 1918 på Brede som søn af spindemester Svend Bengtsson og begyndte som nævnt at arbejde på fabrikken som 14-årig i Beskrivelsen bygger på situationen i 1932, men suppleret med, hvad Børge Bengtsson har hørt fra sin far. 26. Gunnar Sandfeld: Søllerød som det var engang, 6. samling (1979) s jfr. nedenfor note 29. På Usserød beskriver L. H. Yhman spolingen i ældre tid således (tilsyneladende omkr ): alt det spundne Garn blev tidligere først haspet, derefter blev Kædegarnet bobinet forinden det blev skaaret til Kæde, mens Islætgarnet blev spolet til Vævene. 28. Skoleprotokollerne viser, at ældste klasses opdeling i hold til hhv. formiddags- og eftermiddagsundervisning ophørte med eksamen i april 1914, selv om systemet på grund af overgangsbestemmelserne kunne have fortsat året ud. 29. Marianne Rostgård: Teknologiudvikling og kønsarbejdsdeling inden for tekstilindustrien i Danmark ca , licentiatafhandling til Aalborg Universitet 1991, s Erhvervsarkivet, I. C. Modeweg & Søn A/S, årlige inventurer For det sidstnævnte synspunkt citeres ofte Lars Olsson (Då barn var lönsamma, Stockholm 1980), som for tekstilindustriens vedkommende støtter sig til en ældre tysk undersøgelse af Karl-Heinz Ludwig (Die Fabrikarbeit von Kindern im 19. Jahrhundert. Ein Problem der Technikgeschichte, Vierteljahrschrift für Sozial- und Wirtschaftsgeschichte s ). Diskussionen er senest refereret af Per Bolin- Hort (Work, Family and the State, Lund 1989) og Mats Sjöberg (Att säkra framtidens skördar, Linköping 1996). Den er genoptaget af Ulla Nestor\n16 48 ARBEJDERHISTORIE NR (Arbetarhistoria 21/1997 nr. 2 s ) med diskussion og svar af Lars Olsson (samme, s ). 32. Det kan således ikke være rigtigt, når en meddeler skriver, at to af hendes skolekammerater boede i Vangede (Byhistorisk Samling j.nr. 865, erindringer af Lilly Grave f. 1899). 33. Helmuth Larsen: Barndomserindringer fra Brede (Lyngby-Bogen 1965 s ) s. 207, Fra Brede om Brede (Lyngby-Bogen 1956 s ) s Nationalmuseet, båndoptagelse ca med Valborg Christensen f Erindringer af Lauritz Nielsen f (privateje). 37. Byhistorisk Samling, j.nr. 862, erindringer af Carl Chr. Nielsen f Nationalmuseet, båndoptagelse 1969 med tidligere kædeskærer Sigvald Rydik. 39. Som note 34 s (væver Peter Petersen f. 1886); væver Henry Lundstrøm f (optegnelser i Nationalmuseets Etnologiske Undersøgelser); Lauritz Nielsen f (erindringer i privateje, kopi i Byhistorisk Samling); Niels Chr. Nielsen f (erindringer i privateje, kopi i Byhistorisk Samling); hattemager Louny Hansen f (optegnelser i Nationalmuseets Industri-, Håndværker- og Arbejderundersøgelser); Anna Johansen f (lydbånd optaget ca i Nationalmuseet). 40. Louny Hansens optegnelser, jfr. note Henry Lundstrøms optegnelser, jfr. note 39; Louny Hansens optegnelser, jfr. note 39; spindemester Svend Bengtsson f (lydbånd optaget ca i Nationalmuseet). 42. Som note 3, s Som note 34, s Som note 34, s. 77 (tvindemester Andreas Schmidt f. 1883), s. 79 (væver Peter Petersen f. 1886); Louny Hansens optegnelser, jfr. note 39; væver Karl Bendsen f. ca (lydbånd optaget 1969 i Nationalmuseet). 45. Som note 13, s. 67: Om denne Undervisning udtaler Skolekommissionen sig anerkendende. 46. Som note Per Bolin-Hort: Work, Family and the State, Lund 1989, s. 81. Fordi børnene kun måtte arbejde en halv arbejdsdag, var det fordelagtigt at opdele børnearbejderne på en fabrik i to hold, som skiftevis arbejdede formiddag og eftermiddag. Det krævede, at også skoleundervisningen var tilrettelagt med hhv. formiddags- og eftermiddagsundervisning. En sådan dublering af undervisningen fandtes, ud over i København, i 1899 i 40 ud af 71 danske købstæder (Oplysninger om Skolebørns Arbejde uden for Hjemmet... udg. af Danmarks Lærerforening, 1899). Hertil kom særlige fabriksskoler i forbindelse med større virksomheder. Det er muligt, at det opdelte arbejde allerede før 1873 har eksisteret på Brede Klædefabrik; men det kan først dokumenteres fra 1892, hvorfra klasseprotokollerne er bevaret. 48. Valdemar Georg Skjoldager: Skjoldager-slægten og Lyngby (Lyngby-Bogen 1980 s ) s Som note 34, s Den følgende fremstilling bygger på Erhvervsarkivet, I. C. Modeweg & Søn A/S, bogholder Sophus Pedersens arkiv B.12.a., Brede Skole Den ofte citerede begrundelse for udvidelsen, at den høje lærer Skjoldager på grund af den ringe loftshøjde ikke kunne spille på sin violin ved sangundervisningen, er altså forkert (således f.eks. Vald. Fraas (jfr. note 12) s. 68). Udvidelsen skyldtes kravet om tilstrækkelig luft til børnene. 52. Vald. Fraas (jfr. note 13) beskriver situationen således: (man) havde ved Brede Skole det Særsyn, at Lærer og Lærerinde underviste ved hver sit Kateder i hver sin Ende af det samme Skolelokale. Det lod sig gøre, fordi begge var fredelige Naturer, der viste fornøden gensidig Hensynsfuldhed. Det siges endog, at Lærerinden for ikke at volde Forstyrrelse først sang Morgensang med sine Børn om Middagen. 53. Industrialismens bygninger og boliger 1977 s Sandsynligvis var det forholdsvis lave antal børn beskæftiget i 1892 (i forhold til 1900) udtryk for denne fremgangsmåde; men der foreligger ikke som i tilfældet med de ufaglærte voksne mænd udtalelser om, at det var en bevidst politik fra virksomhedens side. Kilder og litteratur Utrykte kilder Byhistorisk Samling for Lyngby-Taarbæk Kommune, j. nr. 862 Carl Chr. Nielsens erindringer, j. nr. 865 Lilly Graves erindringer, j. nr. 1980/98 Raadvad Skole, j. nr. 1981/144 Kongevejens Skole (Brede Skole). Erhvervsarkivet, I. C. Modeweg & Søns arkiv, årsregnskaber , årlige inventurer , Brede Skole ; Industriforeningens arkiv, den nordiske industri- og kunstudstilling i København 1872, oplysningsskema vedr. Den militære Klædefabrik i Usserød. Hørsholm Egns Museum, L. H. Yhman: Erindringer om Forholdene paa Den militære Klædefabrik m.v. i ældre Tider, samlede af L. H. Yhman. Utrykt manuskript, 1928 (store dele trykt i A. R. Gjerlev og H. C. Rosted: Den militære Klædefabrik , København 1948). Nationalmuseet, mus. nr /1990, I. C. Modeweg & Søn A/S, protokol over ansatte , ,\n17 BØRNEARBEJDE I DANSK TEKSTILINDUSTRI 49 Nationalmuseet, Afdelingen for Nyere Tid, lydbånd med erindringer af tidligere arbejdere m.fl. på Brede Klædefabrik. Nationalmuseets Etnologiske Undersøgelser, optegnelser af væver Henry Lundstrøm. Nationalmuseets Industri-, Håndværker- og Arbejderundersøgelser, optegnelser af hattemager Louny Hansen. Rigsarkivet, Arbejds- og Fabrikstilsynet, 1. inspektorat, tilsynsprotokol , korrespondancesager Trykte kilder (erindringer m.m.) Larsen, Helmuth: Barndomserindringer fra Brede cirka 1912 til 1922 (Lyngby-Bogen 1965 s Madsen, Carl: Fortids møre mur. København Madsen, F. M. (red.): Fra Brede om Brede (Lyngby- Bogen 1956 s ) (bidrag af overlærer F. M. Madsen, kasserer Signe Veel, tvindemester Andreas Schmidt, væver Peter Petersen, tekstilarbejder Chr. Nielsen og direktør Niels E. Daverkosen). Schmidt, Kai: En papirdrengs erindringer (Lyngby- Bogen 1981 s ). Skjoldager, Valdemar Georg: Skjoldager-slægten og Lyngby (Lyngby-Bogen 1980 s ). Statistik Arbejds- og Fabrikstilsynet, Beretning (i: Rigsdagstidende Afd. B, ). (Heri årlig statistik over antallet af børn i virksomheder under tilsyn). Haandværks- og Industritællingerne 1897, 1906 og 1914 (Statistisk Tabelværk, 5. Række Litra A nr. 1, 7 og 12). Oplysninger om Skolebørns Arbejde uden for Hjemmet i København og Købstæderne samt paa Landet. Ved Danmarks Lærerforenings Bestyrelse. København, Skolesøgende Børns erhvervsmæssige Arbejde (Statistiske Meddelelser, 4. række, bd. 35, hefte 1 (1910); Statistiske Efterretninger, 2. årg., 1910, (nr. 2,) s. 5). Specialer m.m. de Coninck-Smith, Ning: Kampen om barnets tid til hver en tid. Skolen og børnearbejdet i byen og på landet i Danmark ca (manuskript til afsnit i bogen Industrious children, forventes udgivet 1997). Debatten om børnearbejde i Danmark i begyndelsen af 1870 erne. Et studie i den borgerlige offentlighed. Af Jesper T. Hansen, Søren Sletsø, Prami Larsen og Søren Otto. Afslutningsprojekt på Humanistisk Basisuddannelse, Roskilde Universitet Egsmose, Lisbeth: Arbejderbeskyttelse gennem hundrede år. Lovgivning, forvaltning og samfund fra 1870 erne til 1970 erne i Danmark. Magisterkonferens, Sociologisk Institut, Københavns Universitet Greve, Winna: Børnearbejdets betydning for Brandts Klædefabrik Opgave til HF-historie/ enkeltfag, Faaborg Majgaard Abrahamsen, Mona, og Jette Toftdal Pedersen: De små i samfundet arbejderbørnene. Speciale til Historisk Institut, Århus Universitet (perioden ca i Randers). Marklund Pedersen, Ebbe: Det industrielle børnearbejde i Danmark Speciale til Historisk Institut, Århus Universitet Nielsen, Lizette: Børns arbejde i dansk industri Speciale til Historisk Institut, Københavns Universitet (Delvis gengivet i artikel, jfr. nf. Albæk Nielsen, Lizette). Rostgård, Marianne: Teknologiudvikling og kønsarbejdsdeling inden for tekstilindustrien i Danmark ca Licentiatafhandling til Aalborg Universitet Skaarup Knudsen, Rigmor: Børnearbejdet i Danmark Speciale til Historisk Institut, Københavns Universitet Litteratur Albæk Nielsen, Lizette: Det industrielle børnearbejde og årsagerne til dets ophør (Arbejderhistorie bd. 31, 1988, s ). Alten, Fritz: Familien Modeweg og Brede Klædefabrik (Lyngby-Bogen s Bolin-Hort, Per: Work, family and the State. Child Labour and the Organization of Production in the British Cotton Industry, Lund Brahe Christensen, L.: Textilfabrikantforeningens Historie i de første 50 Aar April København, Brandts Klædefabrik erindringer fra arbejdslivet på en fabrik i hjertet af Odense. Udg. af Brandt-arbejdernes Historiske Forening. Odense, Christensen, Millschou: Børnemisbrug. Et indlæg til Forsvar for vore smaa Lønarbejdere. Aarhus, Ferdinand, Ida Frederikke, og Bodil Thomsen: Byens børn. Børns livsvilkår omkring år 1900 belyst ved eksempler fra Vejle. (Historisk Revy 1982 (Åbyhøj 1982)). (Omarbejdet fra speciale til Historisk Institut, Århus Universitet 1979). Fraas, Valdemar: Skoleforhold i Lyngby-Taarbæk Kommune gennem Tiderne. Lyngby Frandsen, F. M.: Varekundskab i Manufacturfaget (...). Faaborg, 1872.\n18 50 ARBEJDERHISTORIE NR Fuchs, August: Vor Fabriklovgivning (Den Tekniske Forenings Tidsskrift Årg. 35, s ). Gjerlev, A. R., og H. C. Rosted: Den militære Klædefabrik København Godwin Hansen, Jesper: Hellebæk Klædefabrik Hellebæk Hannover, H. I.: Tekstilindustri Bd Hyldtoft, Ole: Københavns industrialisering Herning, : Teknologiske forandringer i dansk industri Odense, (Dansk industri efter 1970, bind 4). Det industrielle Danmark Af Ole Hyldtoft, Helle Askgaard og Niels Finn Christiansen. Herning Industriens vugge. Brede et fabrikssamfund ved Mølleåen Af Lykke Lafarque Pedersen, Niels Jul Nielsen og Ingeborg Cock-Clausen. Nationalmuseet Jensen, Otto: Dansk Tekstilarbejderforbund gennem et halvt Aarhundrede København, Jespersen, Gunnar: Hundrede års Herning-spind. Herning Juhler Hansen, John: Vejle et tekstileventyr. Vejle, Jul Nielsen, Niels, og Lykke Lafarque Pedersen: Fra morgen til aften fra vugge til grav. Fabrikssamfund og arbejderliv i Brede omkring 1900 (Årbog for arbejderbevægelsens historie 1992, s ). Kirk, Mette: Efter fyraften. Arbejderboligerne til Hørsholm Klædefabrik og Den militære Klædefabrik (Hørsholm Egns Museum, Årbog 1994 s ). Klædefabriken i Brede (Industri-Tidende 1866, spalte 49-54). Larsen, Kay: J. C. Modeweg & Søn A/S, Brede Klædefabrik København, Ludwig, Karl-Heinz: Die Fabrikarbeit von Kindern im 19. Jahrhundert. Ein Problem der Technikgeschichte (Vierteljahrschrift für Sozial- und Wirtschaftsgeschichte, Band 52, 1965 s ). Malmgreen, N.: Danmarks industrielle Etablissementer i Billeder med Tekst Bd Møller, J. J.: Tekstilindustriens Udvikling i Danmark gennem Aarhundreder samt Dansk Tekstilarbejderforbunds Historie fra Forbundets Stiftelse til København, Olsson, Lars: Då barn var lönsomma. Stockholm, Genudgivet Ottosson, Peter: Brede Klædefabrik i perioden (Industrialismens Boliger og Bygninger 1977, nr. 1 s ) - : Brede Werck fabrik og samfund. Nationalmuseet Schmidt, Kai: En papirdrengs erindringer (Lyngby- Bogen 1981 s ). Sjöberg, Mats: Att säkra framtidens skördar. Linköping Skjoldager, Valdemar Georg: Skjoldager-slægten og Lyngby (Lyngby-Bogen 1980 s ). Tønsberg, Jeppe: Brede Klædefabriks bygninger (Fabrik og Bolig 1992, nr. 1 s. 3-28). - : Industrialiseringen af Lyngby. Træk af byens udvikling (Lyngby-Bogen 1984). - : Pritzel og Binder (Lyngby-Bogen 1982 s ). Ursin, Georg Frederik: Fabrikerne ved Aaen, der løber fra Fuursøen gjennem Dyrehaugen (Dansk Almeenlæsning 1835, s , ). Østlund, Bo: Fabrikken der ikke ville dø. Assens Abstract Jeppe Tønsberg: Child labour in the Danish textile industry, Arbejderhistorie 3/1997, p Until 1913 it was possible for Danish school children from the age of 12 (before 1901 from the age of 10) to work in a factory outside of school hours e.g. in the textile industry. In the classic industrial environment along Mølle River and in Lyngby, Brede Clothing factory was the only industrial concern which employed children right up to 1913, while in the 1800`s child labour had been widespread in the fac-tories in the district. The first half of the day the children went to school and during the second half they worked in the factory. The boys took part in the spinning of the wool to yarn and the girls wound the yarn so it could be used for weaving. However, in the meantime around about 1908 the girls` work was taken over by machines, while the work the boys had had was carried out unchanged after 1913 by young men until the factory`s closure in Thus in this respect as far as the girls were concerned it was technology which put an end to child labour while for the boys it was as a result of legislation. Jeppe Tønsberg, f. 1950, arkivar, cand. mag. i historie og latin, leder af Byhistorisk Samling for Lyngby-Taarbæk Kommune, Lyngby Hovedgade 2, 2800 Lyngby, tlf , fax


Standard højder for en hylde over et skrivebord / Shareoflancaster.com\nHvordan du installerer Backerboard på et undergulv\nHvilke insekter spiser jordbær?\nHvad procentdel af gødning er kvælstof?\nSkriveborde give arbejdsplads og opbevaringsplads i en stue, arbejdsværelse eller barns værelse. Mens der er mange forskellige typer af skriveborde, tjener de alle nogle af de samme formål. Tilføjelse hylder til pladsen over et skrivebord, er enten ved at montere dem på væggen eller vedhæfte dem til skrivebordet, selv, en måde at tilføje mere lagerplads. Det kan imidlertid forstyrre ved hjælp af skrivebordet, medmindre hylderne er i den rigtige højde.\nDer er ingen universel standardhøjde for en hylde over et skrivebord. I stedet placere individuelle skrivebord fabrikanter og værelse designere hylder i forskellige højder. Den typiske højde er mellem 12 og 30 inches. Nogle clamp-on hylder er lidt over en fod høj, mens væg hylderne og kabinetter over et skrivebord kan være 2 fod eller mere over niveauet af skrivebordet. Præfabrikerede skriveborde med indbygget hylder har normalt clearance højder i midten af dette interval.\nDen måde, du planlægger at bruge dit skrivebord overflade spiller en stor rolle i fastsættelsen af passende højde for hylder ovenover. Et skrivebord til læsning og brevskrivning muligvis kun et par inches af clearance. Computer skriveborde, som kan holde skærme, der er mere end en fod høje, har brug for ekstra frihøjde. Under hylden belysning eller en stående bordlampe skubber endnu større behov for pladsen under en hylde.\nEn anden faktor for hylde højde over et skrivebord er, hvor ofte du skal have adgang til varer på hylderne. Hvis hylderne tjene til at vise prydgenstande eller gemme forsyninger du ikke bruger ofte, kan de være højere end hylder, ønskede at nå fra siddende arbejdsstilling ved skrivebordet. Hvis der er tilstrækkelig plads mellem dit skrivebord og væg, kan du montere hylder på en lavere placering. Dog skal store emner på skrivebordet flyttes til væg hylder bag dem.\nEn løsning til forskellige anvendelser af et skrivebord og manglen på standard hylde højder er justerbare hylder. Hylder, tillægger metal beslag er let at hæve og sænke baseret på elementer på dit skrivebord. Selv en hylde at tillægger pult, selv kan hæves og sænkes ved hjælp af justerbar beslag der tillægger bagsiden af skrivebordet. Altid hæve og sænke hylder, når skrivebordet er klar til at beskytte din computerskærm og andre elementer i tilfælde hylden falder under justeringen.\nHvordan man laver forsænket hylder i en hule mur


Leverandør af børstevarer, leverandør af malerruller, leverandør af pensler\nSTORT SORTIMENT AF PROFESSIONELT MALERVÆRKTØJ\nHos FGO Trading har vi et stort sortiment af malerværktøj til industriel og professionel brug.\nLæs mere om vores sortiment nedenfor eller klik for at se vores standard kataloger.\nKontakt os for priser og vareprøver\nVi har hos FGO Trading et stort sortiment af malerruller. Vores sortiment er en blanding mellem import og høj kvalitet malerruller fra egen produktion\nSom leverandør af malerruller har vi forskellige kvaliteter, således det dækker det ønsket formål. Malerrullerne i vores katalog udgør kun en beskeden del af det samlede mulige leveringsprogram, idet at vi er ordre producerende og kan producere malerruller udformet, specielt til det ønsket anvendelsesformål og herved optimere arbejdsprocessen. Vi tilbyder således også højkvalitets malerruller i privatlabel. Kontakt os, såfremt din virksomhed er interesseret i at høre om mulighederne for maleruller i privatlabel.\nVores udvalg af malerruller består bl.a. af nylon malerruller, velour malerruller, mohair malerruller, specialskum valse malerruller, skumruller, perlon ruller, vestan malerruller, mikrofiber malerruller, polyester malerruller, polyamid malerruller, polyakryl maleruller, lammeskinds malerruller, tekstur malerruller, velvet malerruller, pigruller, luftblandingsruller, trykruller og malerhåndtag.\nVores sortiment af malerruller dækker alle behov, herunder har vi maleruller til epoxy, topcoating, akrylmaling, opløsningsmidler, oliemaling, gulvcoating, dispersion maling, latex maling, belægningsmaling, alkydmaling, emulsionsmaling, murværks maling, tekstur og mineral maling.\nVi har desuden malerhåndtag til alle malerrullerne i forskellige størrelser, således at vi har malerhåndtag, som passer til alle behov.\nVi har pensler i mange kvaliteter – både industri-pensler og håndlavet pensler\nSom leverandør af pensler er vi bevidste om at vores kunder har forskellige behov, derfor har vi både pensler til industriel brug og til den kvalitetsbevidste malermesteren. Vores penselsortiment består bl.a. af lakpensler, modlere, polykaron pensler, radiator/ vinkel pensel, facade pensel, ringpensel, cykel lakpensel, listepensel, reparations pensel, stregtrækker, lodepensel, penselsæt, anstryger og kalkkoste. Desuden har vi høj kvalitet håndlavet pensler, herunder håndlavet listepensel, håndlavet radiatorpensel, håndlavet lakpensel, håndlavet fladpensel, håndlavet fladpensel, håndlavet ovalpensel, håndlavet ringpensel, håndlavet gennemløbsringpensel, håndlavet knækpensel, håndlavet vindueslakeringspensel, håndlavet cykellak pensel, håndlavet oliepensler, håndlavet oval facadepensel, håndlavet gulv-lakpensel mm.\nVi har et stort udvalg af malertilbehør\nFGO Trading er leverandør af malertilbehør. Vores sortiment af malertilbehør består bl.a. af malerstande: 8L malerspande, 12L malerspande, 19L malerspande og 25L malerspande. Alle malerspande fås med og uden hældetud og der kan købes låg til malerspandende. Dertil har vi malerbakker i forskellige størrelser. Desuden har vi malerspand-indsatser – indsatser til malerspande fås til 8L malerspande, 12L malerspande.\nVores malertilbehør består desuden af knive – profilcuttere i forskellige kvaliteter.\nVi har teleskopskafter både i metal og aluminium i mange forskellige længder.\nVi har malersparteler i både plast, metal og rustfrit stål.\nVores sortiment af malertilbehør består desuden af malerhandsker, nitrilhandsker, bomuldshandsker og malerdragter.\nHos FGO Trading har vi et stort sortiment af børstevarer i høj kvalitet\nVores sortiment af børstevarer består blandet andet af koste til engros salg, herunder arenga koste, kokus koste, polykoste, hårblandingskoste, naturhårskoste, arenga/polykoste, gadekoste, piasvakoste, sne-og vinterkoste.\nSom leverandør af koste og børstevarer har vi selvfølgelig også et stort udvalg af håndkoste herunder arenga, poly, kokus og hårblandingskoste.\nVores sortiment af børstevarer består også af gulvskrubber bl.a. børster med union og mexico fibre.\nVi har således koste til alle behov herunder fejning af udearealer, værkstedskoste, afrensning af kemikalier mm.\nVores sortiment af børstevarer består desuden af afrensningsbørster fx til rengøring af spøjteudstyr i bl.a. nylon og mexicofibre , stålbørster, stålskrubber og stålkost, gulvskraber, fejebakker, opvaskebørster, snobørster, karskrubber, afvaskningsbørster, vinduesbørster, wc-børster.\nTil vores koste hører kosteskafter i træ med konus. Som leverandør af koste er vi selvfølgelig bevidste om kvaliteten, vores koste er af høj kvalitet og til gode priser.\nVi besvarer mails inden for 2 hverdage.\nFGO Trading ApS\nTlf: 31324833 / 29403840\nVi anvender cookies til statistik og til at optimere websitet. Læs mere her. Cookie settingsACCEPTER\nDenne hjemmeside bruger cookies til at forbedre kvaliteten af hjemmesiden og optimere brugervenligheden. Ud af disse cookies, er der nogle cookies, som er funktionelle cookies, de er nødvendige for at hjemmesiden virker. Vi bruger også tredjepart cookies til at hjælpe os med at analysere og forstå trafikken på hjemmesiden. Disse cookies kan du fravælge. Vi anvender kun cookies til statistiske formål.\nFunktionelle cookies er nødvendige for at hjemmesiden fungerer optimalt. Dette inkluderer kun basis funktionalitet og sikkerhed på hjemmesiden. Disse cookies gemmer ikke personlige oplysninger.\nIkke nødvendige cookies bliver kun brugt til analyse af websitet for at forbedre funktionaliteten og brugervenligheden.


Lån med lav rente - Lån penge her | Ansøg nu og få et tilbud i dag | Let-laan.dk\nLån penge med lav rente - Renter helt ned til 1,25%\nVi har samlet en gennemgående oversigt over alle billig lån med lav rente her på siden. Det gør det nemt for dig at finde netop det lån du står og mangler her og nu. Når du vil sammenligne forskellige lån på deres renter er du kommet til det perfekte sted. Vi sørger for at konstant opdatere vores oversigt over billige lån med lav rente, så du nemt kan finde og ansøge om de bedste lån på markedet lige nu.\nEt online lån har en række fordele sammenlignet med traditionelle lån. Når du søger dit kommende lån online vil du opleve en hurtig og nem ansøgningsproces. Dette skyldes at de online låneudbydere ikke vil bede dig om en række dokumentation og sikkerhed for lånet. Det betyder at du hurtigt kan låne penge online uden det store besvær der ofte er forbundet med at låne penge. Du vil derfor opleve at blive godkendt til dit lån indenfor få minutter og ofte have en straks udbetaling af dit lån. Endnu en fordel ved online lån er at du ikke bliver spurgt hvad pengene skal bruges til. Dette kan være rart til dig der gerne vil låne penge til fornøjelser som ferier, nye biler eller andre ting du har drømt om i længere tid. Du skal altså ikke lyve eller skamme dig når du låner online, da det er helt op til dig selv hvad du vælger at bruge pengene på.\nNår du researcher lån på nettet, så vil du hurtigt opdage at den rentesats der er oplyst er altid en vejledende rente. For at beregne den endelige rentesats, skal udbyderen lave et personligt tilbud til dig med den laveste rente de kan tilbyde. Måden de laver er skræddersyet tilbud til dig er igennem en automatisk kreditvurdering, som indhentes med din tilladelse når du logger ind med NemID. Det vil tage få minutter og hele processen er automatiseret – du skal altså ikke løfte en finger. Når du har beregnet din personlige rente ud fra dine oplysninger vil du blive godkendt til lånet og få tilsendt et lån med lav rente fra din ansøgte låneudbyder. Her på Let Lån anbefaler vi derfor altid at du ansøger om mindst 3 og gerne flere forskellige lån hos flere udbydere, så du kan sammenligne lån med lave renter og herigennem afgøre hvilket lån der er det billigste lån for dig. Det er heldigvis helt gratis at ansøge om lån og du er i dine fulde ret til at afvise et lånetilbud, hvis det ikke passer ind i din økonomi.\nHvornår kvalificerer du dig til et lån online?\nNår då ansøger om lån i en traditionel bank vil du hurtigt opleve at der er ret høje krav til at få et lån hos dem. De kræver ofte sikkerhedsstillelse i form af friværdi i en ejerbolig eller at du kan fremvise en stærk økonomi med en stabil indkomst. Du vil derudover bliver spurgt præcist om hvad pengene skal bruges til og hvorfor du gerne vil låne pengene. I modsætning til et traditionelt banklån vil låneprocessen være markant nemmere og hurtige når du vælger at tage et online lån. Der er dog stadig et par krav du skal opfylde for at kunne låne penge online.\nDu skal være 18 år gammel og derfor myndig.\nDu skal kunne bekræfte din identitet og underskrive låneaftalen med NemID\nDet er en stor fordel at have en fast stabil indkomst\nDerfor skal du opfylde ovenstående krav når du leder efter et billig lån lav rente. Derudover vil nogle låneudbydere kræve at du minimum er fyldt 20, 21 eller endda 25 år for at kunne låne hos dem, men der findes flere og flere udbydere der låner til folk der er fyldt 18 år. Vi har taget højde for at inkludere alle aldersgrupper i vores lån, så du er garanteret at kunne lån penge med lav rente uanset din alder.\nNemID bruges til flere ting når du ansøger om lån online. Det hjælper med at bekræfte din identitet, du kan underskrive låneaftalen med det og derudover bruges det til dit kredittjek. Kredittjekket foretages automatisk og du skal derfor ikke forberede en masse dokumenter selv. Det hele hentes online på nettet og du vil få svar på din ansøgning om lån indenfor få minutter.\nDet kan være du står og mangler pengene lige nu og her og derfor har brug for et hurtig lån med lav rente. Det er heldigvis sådan at de fleste lån online er hurtiglån og du vil derfor opleve at du næsten kan få straks udbetaling på de fleste ansøgte lån ovenfor. Hastigheden på din udbetaling af lånet afhænger dog af hvor stort et lånebeløb du ansøger om og hvor lang din løbetid på lånet er. Der blev indført en påtvunget betænkningsperiode på hurtig lån i 2017, hvor du først kan acceptere lånet efter 48 timer. Det er for at forhindre impulsive lån til shopping eller lignende. Når du står og mangler pengene her og nu er det derfor en god idé at ansøge om et lån der har en løbetid på mere end 3 måneder, da du ofte vil kunne få udbetalt pengene med det samme.\nVil du gerne lån 25000 med lav rente? Så kan du nemt navigere til oversigten ovenfor, da vi har opdelt all låneudbydere ud fra de lånebeløb de tilbyder. Herefter kan du bruge vores smarte dynamiske filter og indtaste 25.000 kr. og få vist alle udbydere der tilbyder lån 25.000 kr lav rente. Det vil typisk være en forbrugslån du tager når du låner op til 25.000 kr., da kviklån og andre minilån oftest er på beløb under 10.000 kr. Sørg for at du indhenter flere tilbud, så du kan sammenligne lån med lav rente og sikre dig at du får det bedste lån på markedet.\nLån på nettet med NemID\nNemID er det værktøj der giver dig den største sikkerhed på nettet. Du bruger det allerede til at verificere netbank, SKAT og andre offentlige hjemmesider. Du kan også ansøge om lån med NemID, som gør det meget nemmere og hurtigere for dig at låne penge. Fordelene for låneudbyderen er også en øget sikkerhed, som gør at de kan tilbyde dig bedre lånevilkår end hvis du ikke havde adgang til NemID. Derfor finde et lav rente lån kan du nemt og sikkert gøre det med NemID online. NemID hjælper både dig og låneudbyderen med en hurtigere og mere sikker låneproces.\nLav rente lån med omtanke\nNår du går med tanker om at tage et lav rente lån er det vigtigt at du nøje overvejer, hvor stort et lån din økonomi kan holde til og hvad du rent faktisk har brug for. Der findes massere af gode lånetilbud og det kan derfor være fristende at tage f.eks. et lån 20000 lav rente. Det er dog ikke sikkert at din økonomi kan bære dette lån, derfor skal du tænke dig godt om inden du underskriver låneaftalen. ”Lån penge billigt lav rente” kan være noget mange låneudbydere reklamere med, men de driver som sagt en forretning og derfor tjener de altså penge uanset hvor billigt lånet er.\nMange online lån har det fælles træk at du betaler en højere pris for den frihed og andre fordele der er forbundet med lånet. Du vil derfor ofte opleve at du betaler en højere rente og oprettelesgebyr for et online lån sammenlignet med et gammeldags banklån. Det du får til gengæld for de højere priser er øget frihed til netop det du gerne vil bruge pengene på. Du vil også opleve at ansøgningsprocessen er markant hurtigere, som også giver dig bedre mulighed for at låne penge uden at skulle forsvare hvad pengene skal bruges til. For at du kan danne dig et overblik over hvilke lån og priser du kan få tilbudt anbefaler vi derfor at du ansøger om en række forskellige lån og låntyper, så du kan sammenligne lån med lav rente og finde det der passer bedst til dine behov. Inden du underskriver dit udvalgte lån er det vigtigt du har lagt et budget for lånet, så du sikrer dig at du kan tilbagebetale lånet og din økonomi kan bære den ekstra månedlige ydelse.\nDet kan også være du hellere vil finde et af de billige lån uden rente frem for et lån med lav rente. Mange går med den tro at Danmarks billigste lån er et rentefrit lån, men det er faktisk ikke altid tilfældet at lån uden renter er billigere end lån med renter. Der vil ofte være højere stiftelsesomkostninger og gebyrer forbundet med et lån helt uden renter. Det er på den måde at låneudbyderen tjener deres penge, da de driver en forretning. Du kan altså ende med at betale mere i gebyrer og omkostninger på et rentefrit lån sammenlignet med at betale lidt ekstra ved et lav rente lån. Vi har skrevet meget mere om alle de billige rentefrit lån du kan finde her i Danmark på siden her.\nVi har tidligere nævnt at der ofte vil være en højere rente på online lån, men det betyder ikke at du ikke kan lån penge med lav rente online. Du kan lån penge til lav rente online med en rente helt ned til 1,25%*! Det kan altså være lige så billigt, hvis ikke billigere at lån penge til lav rente . Derfor nå du gerne vil optage et lån lav rente har du i dag gode muligheder for at finde det online. Den bedste måde at få den absolut laveste rente på dit lån er at sammenligne lån. Vi har gjort det meste af grundarbejdet for dig ved at sammenligne alle danske låneudbydere og inkluderet de bedste lån i vores lån oversigt ovenfor. Du kan herfra ansøge om 3 til 5 forskellige lån og herefter sammenligne hvor du kan få det billigste lån. Det gør det nemt for dig og du har svar på alle dine ansøgninger indenfor få minutter. Ansøg ovenfor på ”Ansøg nu” og se hvor lav en rente du kan få online i dag.\nHvordan ansøger du om et lån online?\nDet at ansøge om et lån online er bliver en mere og mere overskuelig proces hver eneste år. Teknologien har gjort at danskere nemt og sikkert kan ansøge om lån med NemID. Låneprocessen er samtidigt blevet markant mere lempeligt, hvilket betyder at flere danskere har muligheden for at lån til lav rente. Sammenligningstjenester som Let Lån hjælper dig samtidigt med at identificere hvilke muligheder du har på lånemarkedet og udvælger de bedste lån til dig. Du kan derfor modtage et lånetilbud indenfor få minutter online den dag i dag. Det betyder dog ikke at du skal optage unødvendig gæld af den grund, da det kan være meget fristende at låne penge billigt online, netop fordi det er så hurtigt og nemt at låne pengene den dag i dag. Sørg for at du kender risikoen og omkostningerne forbundet med at stifte gæld og afgør om det er det værd for din økonomi.\nDu vil stadig skulle opfylde nogle basale krav for at kunne få et hurtig lån med lav rente. Du må f.eks. ikke være registreret i RKI eller Debitor Registreret. Når du står registreret her vil du være markeret som ”dårlig betaler”. Det betyder at kassen smækkes i hos de fleste låneudbydere og derfor kan du ikke låne nemt og billigt hos dem. Sørg for at få afviklet din gæld hos dine kreditorer inden du optager ny gæld, så du kan komme ud af RKI og låne til normale betingelser igen.\nSammenlign lån og lån penge nu med lav rente\nInden du går ud og låner penge nu med lav rente er det som sagt en god idé at sammenligne lån. Hvorfor bruge tiden på at ansøge om flere lån og sammenligne de forskellige vilkår? Det tager heldigvis kun få minutter at ansøge om et lån online, så når du ansøger om 3 til 5 forskellige lån vil det ikke tage meget ekstra tid for dig. Når det kommer til at sammenligne lånene har vi en række nøgletal vi anbefaler du kigger efter, som også gør det hurtigere og nemmere for dig at gennemskue hvilket lån med fast lav rente er billigst:\nÅOP er det absolut bedste nøgletal til at give dig et overblik over hvilket lån er billigst, da det samler alle omkostninger forbundet med lånet og giver dig ét tal nemlig ÅOP der beskriver omkostningerne i procent.\nRenten giver dig et indblik i hvor stor en månedlig ydelse du vil have til lånet og derfor kan det være et brugbart redskab til at sammenligne lån.\nLøbetiden er hvor lang tid du skal afdrage på lånet og kan være vigtigt, hvis du f.eks. gerne vil have en længere tidshorisont at afdrage på lånet for at give mere luft i den daglige økonomi.\nDe samlede kreditomkostninger vil være det endelige beløb du betaler for at låne pengene. Alle omkostninger er altså inkluderet her og derfor vil det også være med til at give dig overblikket over hvad lånet reelt koster dig at have.\nSørg altså for at kigge på alle ovenstående nøgletal lån du sammenligner lån. Derfor når du gerne vil lån penge billigt lav rente er det essentielt at kigge på nøgletallene, så du nemmere selv kan afgøre præcist hvad det billige lån ud af de ansøgte er. Vi har også vurderet alle vores udbydere fra 1 til 5 og taget deres Trustpilot anmeldelser og givet dem en samlet karakter, så du er sikret en god oplevelse fra start til slut når du ansøger hos en af vores udvalgte udbydere.\nNye regler for tvunget ventetid på hurtig lån med lav rente\nDer blev indført nye regler igennem en lovændring d. 1 januar 2017, hvor staten indførte en påtvunget 48 timers betænkningsperiode på alle hurtig lån der har en løbetid under 3 måneder. Grunden til at loven blev indført var for at beskytte forbrugerne i at tage impulsive lån til shopping og andre impulskøb. Det betyder at hvis du ansøger et lån der har en løbetid under 3 måneder vil du blive godkendt til lånet på få minutter, men du kan først få pengene udbetalt efter 48 timer, hvor du kan underskrive låneaftalen efter betænkningsperioden. Det kan derfor være du skal overveje et lån med en længere løbetid, hvis du gerne vil have pengene udbetalt straks.\nBilligste lån i Danmark 2021\nHvad er det uvilkårlige billigste lån i Danmark 2021? Det billigste lån er det lån der har den laveste ÅOP, som betyder Årlige Omkostninger i Procent. Det lån som rent faktisk er billigst for dig variere dog fra person til person. Grunden til at det billigste lån ikke er det samme hos alle er at du vil blive tilbudt forskellige priser afhængigt af din personlige økonomi. Derudover kommer der konstant nye lån på markedet. Vores mission er at have alle de bedste og nyeste lån her på siden, så du kan finde det lån der er billigst for dig i 2021.\nLån lav rente – Spørgsmål og svar\nVi har samlet en række af de oftest stillede spørgsmål om lån lav rente. Vi opdaterer listen løbende ligesom vores lån oversigt, så du altid kan finde de relevante spørgsmål og svar her.\nStår du i den uheldige situation at være registreret i RKI, så kan det være svært at lån med lav rente. Der kan være mange årsager til at du er havnet i RKI, men det første du bør fokusere på hvis du står i denne situation er at komme ud. Du kommer ud af RKI ved at få afviklet gælden til den kreditor som har meldt dig til RKI. Du kan se om du står i RKI her.\nKan jeg lån 20.000 lav rente?\nJa, vi har inkluderet låneudbydere fra 1.000 kr. helt op til 500.000 kr. Derfor kan du nemt finde et lån 20000 lav rente. Naviger til lån oversigten ovenfor og filtrer efter lånebeløb for at finde udbydere der vil låne dig 20.000 kr.\nFindes der quick lån lav rente?\nJa, der du kan godt finde quick lån lav rente, dog er det svære at finde meget lave renter igennem denne låneform, da der ofte er forbundet højere renter og korte løbetider på quick lån. Sørg derfor for at sammenligne med andre låntyper så som almindelige forbrugslån.\nKan man få en lavere rente igennem samle lån lav rente?\nJa, nogle af de udbydere der tilbyder de laveste renter på vores side er igennem samle lån. Du kan altså derfor nemt få en lavere rente, hvis du vælger at bruge en af vores udbydere ovenfor og får et samlelån med lav rente.


Ingeniørens emneoversigt over Mobil, inden for: Elektronik | Ingeniøren\nDe danske teleselskaber og Google har for alvor rullet næste generation af SMS ud. Men langt over halvdelen af de danske mobiltelefoner kan ikke benytte den nye RCS-standard.\n3. dec 2020 2\nForbrugerrådet Tænk kritiserer den stigende brug af serialisering, hvor enkeltkomponenter låses til serienummeret med software.\n20. nov 2020 12\nDanske elektronikværksteder kan nu få adgang til manualer, reservedele og uddannelse til iPhones, men uden at være autoriseret af Apple. Åbningen er rent PR-spin lyder det fra reparationsorganisationer, der peger på dårlige erfaringer fra USA.\nCorona-frygt aflyser kæmpe mobilmesse: Elektronikindustrien holder vejret\nVerdens største messe for mobilteknologi er aflyst i sidste øjeblik af frygt for corona-virus. Aflysningen viser, hvor afhængig den globale elektronikindustri er blevet af Kina, som oplever massive produktionsstop på grund af virusudbruddet.\nEU strammer 5G-sikkerhed: Men Huawei udelukkes ikke\nEU vil udelukke højrisiko-leverandører fra core-netværket i de kommende 5G-netværk, mens følsomt udstyr i mobilmaster er tilladt. I Danmark er det kun teleselskabet 3 der stadig benytter sig af Huawei i corenetværket.\nFoldbar elektronik, arvtageren til OLED og hurtigere wifi: Her er højdepunkterne fra årets elektronikfest\nGeniale opfindelser, salgsgas og forbrugsfest forenes hvert år til forbrugerelektronikkens nytårsbrag CES i Las Vegas. Vi har håndplukket nogle højdepunkter og leder efter alt det, der manglede.\n23. dec 2019 2\nPolitisk nedlukning: Store dele af Indien uden internet og telefoni\nVoldsomme demonstrationer i Indien får regeringen til at beordre teleselskaber til at lukke for adgangen til internet, sms og telefonopkald i dele af hovedstaden New Delhi. Lignende lukninger er sket knap 100 gange i år i Indien.\n19. dec 2019 1\nDrone med TV 2-billeder har allerede testet hastigheden på nyt netværk.\n12. dec 2019 2


Intelligent dataanalyse for øget kundeloyalitet - EnterCard\nKontakt Bliv partner\nHvorfor vælge EnterCard?\nIntelligent dataanalyse for øget kundeloyalitet\nVores kerneforretning er at tilbyde vores udvalgte partnere tjenester og ekspertise omkring udstedelse og håndtering af kreditkort. Ved at indgå i et partnerskab med EnterCard øges vores partneres medlems- og kunderelationer, hvilket resulterer i øget loyalitet, bedre muligheder for mersalg og en ny indtægtskilde.\nEnterCard har to unikke konkurrencefordele i forhold til andre aktører på markedet. Den ene er vores kundeværdibaserede tilgang, som vi kalder CVM - "Customer Value Management", der gennemsyrer alt, hvad vi gør. Fra rekruttering, og håndtering af vores kortkunder, til vores kundeservice, virksomhedsstrategi, it og andre funktioner i virksomheden. Den anden er, hvordan vi sammen med vores partnere udvikler unikke kunde- og medlemstilbud baseret på vores særlige kundeindsigt.\nEnterCards forretning er baseret på informationsteknologi og avancerede analyseteknikker svarende til de, der anvendes i forsikringsbranchen. Alle transaktioner og aktiviteter på vores kort registreres i en stor avanceret database. Dette gør det muligt at skabe den dybe forståelse for vore egne og vores partneres kortkunder. Og det er en forudsætning for udviklingen af de mange unikke tilbud.\nEn vigtig del af denne proces er vores "test og lær" tilgang, som vi bruger i forbindelse med den omfattende mængde information, vi har i vores database. Modellen er en videnskabelig og hypotesebaseret tilgang til at afprøve nye tilbud og tiltag i en lille skala, før lanceringen finder sted i stor målestok. Gennem denne proces kan EnterCards markeds- og analyseteam udvikle ideer, designe produkter og udvælge specifikke målgrupper. Sådan kan nye produkter og tiltag testes på virkelige kunder. Det er denne model, som er en del af forklaringen på EnterCard og vores partneres succes.\nVil du vide mere om, hvad EnterCard kan gøre for dine kunder eller medlemmer, er du velkommen til at kontakte os på 33 36 92 50.\nPartner log ind Brugernavn\nHave et kreditkort\nSøge om kreditkort\nLære mere om kreditkort\nLære om sikker internethandel\nOrganisation eller forening\nEnterCard Danmark er en filial af EnterCard Norge AS CVR-nr: 30072030 Personoplysninger Cookies Web site


Lyt til lydbogen “Led ikke efter mig” , af Harlan Coben på Bookmate\nMed et salg på flere end 70 mio. bøger på verdensplan og som manuskriptforfatter til tv-serien SAFE som den første af en lang række kommende Netflix-serier, behøver Harlan Coben næppe nærmere introduktion. Nu er han tilbage med endnu en fængslende 'domestic thriller' om en familie, hvis trygge forstadstilværelse bliver undermineret af mørke kræfter ...\nSimons familie er tæt på at gå i opløsning. Hans teenagedatter er stukket af hjemmefra og har gjort det klart, at familien ikke skal lede efter hende. Men Simon kan ikke bare give slip på sin datter, han vil finde hende for enhver pris. Han stopper ikke, selv om hans eftersøgning fører ham direkte ind i en mørk og farlig verden, og før han ved af det, er både han og selv og hans families liv i fare ...


Du er her:Fag & ForskningRadiografiens ForlagMultislice CT\nFag & ForskningStudie-, uddannelses- og forskningsfondeneLandskursusFagspecialerBehovet for radiograferRadiografenMasteropgaverBacheloropgaverRadiografiens ForlagMultislice CTEtiske retningslinierHøringssvar\nOm Multislice CT - billedkvalitet, dosis & teknikForfatteren, Martin Weber Kusk, tager i Multislice CT - billedkvalitet, dosis & teknik udgangspunkt i Multislice-CT anno 2011 og det apparatur, der anvendes på danske røntgenafdelinger. Igennem bogen behandler han CT -scannerens nøglekomponenter og gennemgår billedrekonstrueringen, inden han gennemgår og forklarer de vigtigste definitioner for billedkvalitet og dosis. Efterfølgende diskuteres de indbyrdes parametre for billedkvalitet og dosis, hvorefter der fokuseres på strategier til at optimere forholdet mellem disse, blandt andet ved anvendelse af dosismodulation og ALA RA-princippet. Bogen afsluttes med en kort introduktion til mere avancerede scanningstyper, herunder Dual Energy CT . Multislice CT - billedkvalitet, dosis & teknik er en grundbog, der præsenterer og gennemgår et kompliceret emne på en enkel og letforståelig facon uden overdreven brug af matematik. Der er løbende referencer til anden relevant litteratur, og forfatteren inddrager sine egne kliniske erfaringer i gennemgangen af stoffet, hvilket medvirker til, at relatere emnerne til den daglige praksis. Bogen er egnet til radiografstuderende, der søger en grundig introduktion til området CT eller radiografer, der blot har brug for at genopfriske deres basisviden. Anmeldelser Anne Sofie Nielsen, Adjunkt ved Radiografuddannelsen, UCL En velbeskrevet og let læselig bog, der tager udgangspunkt i basisteoriens vigtigste aspekter indenfor CT. Den er intuitiv, let at følge og opbygget systematisk, hvor centrale begreber præsenteres først, efterfulgt af en dybdegående beskrivelse og forklaring på sammenhæng, virkning og anvendelse heraf. Denne opbygning giver høj læsevenlighed og en af bogens forcer er inddragelse af sammenligninger mellem CT-teknikkens sværeste facetter og de daglige elektroniske midler, som de fleste radiografer kender til. En bog som radiografstuderende vil få meget glæde af. Sarah Lund Johansen og Julie Alexandersen, Radiografstuderende Vi anser CT-bogen for at være et rigtigt godt initiativ, fordi vi radiografstuderende mangler noget nutidigt, dansk litteratur på området. Bogen er velstruktureret og overskuelig. Der er undervejs gjort brug af henvisninger til andet materiale; bøger, artikler, o. lign., hvilket er en fordel, hvis man ønsker at opnå mere viden inden for et specifikt område. Derfor er bogen også ekstra velegnet til studiebrug, samt opgaveskrivning. Morten B. Krarup, Radiograf Jeg fik meget ud af at læse bogen, der er skrevet på en spændende og anderledes måde en de typiske engelske teknikbøger der behandler CT. Bogen er letlæselig og jeg fornemmer at man hele tiden følger en logisk gennemgang af en ellers kompleks maskine. Det er en glimrende bog der har givet mig en bedre helheds-forståelse af CT. Sidst opdateret d. 21.03.13Til top\nBestilling af bogen Du kan bestille bogen ved at overføre beløbet til Radiograf Rådets konto på kontonummer 3001 310 106 5545. I tekstfeltet på overførelsen skriver du CT-bog, + evt. medlemsnummer.\nEfterfølgende sender du en e-mail til kontakt@remove-this.radiograf.dk med oplysning om navn, adressen bogen skal sendes til, samt dato for bankoverførelse. Pris for bogen er 350 kr.* Prisen er inklusiv forsendelse i Danmark.\nMedlemsrabat: Radiograf Rådet giver en særlig rabat til medlemmer.Studerende 150 kr.**Medlemmer 200 kr.**** Der kan kun købes én bog pr. medlemsnummer, til egen brug.


Tipfil: Valg af det rigtige mattebræt - Teknikker og tip - 2021\nFølgende er et uddrag fra oktober 2004-udgaven af Magasin, i en artikel med titlen "Den alternative vejledning til maling og indramning" af Jennifer Ball.\nAt tage det til måtten; hvordan en lille beslutning gør en stor forskel\nKunstnere er enige om, at hvis du vil eksperimentere med noget, bør det ikke være den måtte eller den foring, du bruger i dit arbejde. Her er et par tip til måtter til at hjælpe dig med at ramme en hjemmekørsel med din indramning hver gang.\n• Hvis du er i tvivl om farven på dit foring eller måtten, skal du vælge en neutral farve, der enten matcher papiret eller fremhæver en subtil tone. Æggeskal, off-white og østers er alle gode farvevalg, der supplerer et arbejde snarere end at trække fra dets skønhed.\n• Hvis du virkelig tror, at en farve fremhæver et værk, foreslår Maggie Price, at du bruger en off-white topmåtte og en farvet måtte nedenunder. For at teste hendes farvevalg tager Price et skrot af den øverste måtte og den farvede måtte og lægger dem derefter på hver side af det arbejde, det er beregnet til. ”Et farvevalg ser måske godt ud mod sider og bund, men ikke så tilfredsstillende mod toppen, som i et landskab overvejende kan være himmel,” siger hun. Hvis det ser godt ud på alle sider, skærer Price derefter den farvede måtten, så kun 1/4-tommer kigger ud bag den øverste måtte.\n• Når du vælger størrelsen på din foring eller måtte, skal du sørge for, at den ikke stemmer overens med rammens bredde - gør den enten bredere eller smalere alt efter, hvordan det bedst komplementerer et maleri.\n• Hvis du vil have en foring, måtten eller en bagplade, der berører dit arbejde, skal du sørge for, at det er 100 procent filtpapir. Normale tavler "brænder" alt papir, de rører over tid.\nHvis du vil læse hele artiklen om indramningsmetoder,\nKlik her og bestil Magazine's årlige cd 2004.\nSe videoen: Hvilken affugter skal jeg vælge? (August 2021).\nSådan tegnes karikaturer\nCopyright 2021 \_ Kunstnernetværk - Kreativt indhold, uddannelse og produkter til kunstnerfællesskabet \_ Tipfil: Valg af det rigtige mattebræt


SVSH LAB - Skolen ved sorte hest\nVærktøjer vi benytter og anbefaler\nScratch er et læringsværktøj til begyndere indenfor programmering. Vi bruger Scratch til at give eleverne en grundlæggende forståelse for, hvordan en computer tænker og forstår kode.\nScratch er meget visuelt indrettet, hvilket gør det særligt anvendeligt til vores elevgruppe og børn generelt. Værktøjet er gratis at benytte, og eleverne har derfor rig mulighed for at bygge videre på skoleprojekterne i fritiden.\nTinkercad er et værktøj til 3D-grafik, som er meget intuitivt og simpelt indrettet. Her har eleverne mulighed for, med ganske lidt kendskab til 3D-modellering at skabe og genskabe former i 3D.\nTinkercad er godt fordi man hurtigt opnår et godt resultat, men samtidig har mulighed for at finpudse og forbedre i en evighed. Det giver en hurtig indgang for eleverne, som giver dem lyst til at fordybe sig i projektet.\nPiskelapp.com er et online værktøj til at tegne pixel-figurer. Eleverne har her mulighed for at tegne sine egne spilfigurer, som de senere kan bruge i de computerspil vi programmerer.\nVi prioriterer at lade eleverne arbejde kreativt med karakterudvikling, da det giver den enkelte et større ejerskab over de projekter vi skaber. Det er ligeledes et godt redskab til at differentiere undervisningen, da det også giver de elever med udfordringer indenfor kodeforståelse en mulighed for at bidrage positivt til projektet.\nMinecraft bruges som undervisningsværktøj i de mindste klasser. Her er det muligt at udnytte børnenes interesse i Minecraft til at engagere dem i emner fra andre fag såsom geografi, dansk og matematik.\nCode.org er en samling af øvelser udviklet til at give en forståelse for kodning. Her bygges øvelserne som regel op omkring referencer, som børnene kender og elsker i forvejen.\nLego Mindstorms gør robotteknologi tilgængelig for børn i alle aldre. Det er et godt værktøj til at gøre programmeringen taktil, hvilket er en fordel for mange elever.