Bedre evaluering af undervisning - PDF\nDownload "Bedre evaluering af undervisning"\n1 Bedre evaluering af undervisning Inspirationsoplæg med spørgeramme og koncept til skolernes arbejde med undervisningsevaluering Som en del af Uddannelsesbenchmark og ESB-netværket s samarbejde etablerede netværkene i foråret 2014 en arbejdsgruppe bestående af en række repræsentanter fra medlemsskolerne med henblik på udvikling af et fælles inspirationsoplæg med spørgeramme og koncept til skolernes arbejde med undervisningsevaluering. Dette er inspirationsoplægget\n2 Som en del af Uddannelsesbenchmark og ESB-netværket s samarbejde etablerede netværkene i foråret 2014 en arbejdsgruppe bestående af en række repræsentanter 1 fra medlemsskolerne med henblik på udvikling af et fælles inspirationsoplæg med spørgeramme og forskellige koncepter til skolernes arbejde med undervisningsevaluering. Dette er inspirationsoplægget. 1. Inspirationsspørgeramme til surveyundersøgelse Arbejdsgruppen har produceret en inspirationsspørgeramme baseret på evidensbaseret forskning, aktuelle uddannelsespolitiske mål og praktiske erfaringer fra skolerne. De evidensbaserede input til spørgerammen er især baseret på John Hattie, Andreas Helmke og Hilbert Meyers mest anerkendte forskning om, hvilke undervisningsmetoder, der gennemsnitligt giver bedst mulig effekt på undervisningsdeltageres læring. De aktuelle uddannelsespolitiske mål omkring undervisningsdifferentiering og læringsaktiviteter med udfordringer til deltagerne, så de lærer mest muligt er forsøgt integreret i spørgerammen. Desuden har arbejdsgruppens deltagere på møder den 5. maj, 30. juni og 30. september 2014 givet input på baggrund af skolernes praktiske erfaringer med undervisningsevaluering. Og til sidst har netværkenes samarbejdspartnere Aspekt R&D og Enova vurderet og kommenteret inspirationsspørgerammen. Man kan i det første spørgsmål med den overordnede vurdering af undervisningen overveje at vælge en anden svarskala end til de øvrige underliggende spørgsmål. Arbejdsgruppen anbefaler at man til de underliggende udsagn i spørgerammen anvender én af følgende skalaer: 10-trinsskala (gående fra uenig - enig). 5-trinsskala (gående fra uenig - enig). Helt uenig - delvis uenig delvis enig helt enig. Spørgerammen bør i øvrigt afsluttes med et åbent (eller eventuelt to åbne) spørgsmål. Aspekt R&D vil i skoleåret gennemføre en pilottest af spørgerammen. I den forbindelse analyseres den statistiske sammenhæng mellem svarene på de underliggende spørgsmål og elevernes overordnede vurdering af undervisningen. Dette vil give den enkelte skole mulighed for at vælge et veltilpasset antal spørgsmål ud fra en prioriteret liste, der vil ligge klar i Inspirationsspørgerammen er konkret udformet sådan: Overordnet Hvordan vil du alt i alt bedømme undervisningen? Egen indsats Jeg møder forberedt til timerne. Jeg afleverer mine opgaver til tiden. 1 Gruppen har bestået af følgende deltagere: Ann-Sophie Irmgard Pagh Gadegaard (VUC Vestegnen), Britta Veje (Haderslev Handelsskole/Det blå gymnasium), Ebbe Hargbøl (ESB-netværket), Eva Lie Rosenfeldt Bendixen (Selandia CEU), Ida Konggaard (Handelsskolen Silkeborg Business College), Jan Christensen (Uddannelsesbenchmark), Lajla Pedersen (ESB-netværket), Lone Juul Bilde (Kold College), Maj Britt Rosenmeyer Olsen (Svendborg Erhvervsskole), Peter Madsen (SOPU). Side 1 af 7\n3 Jeg deltager aktivt i undervisningen. Jeg møder til tiden. Jeg er med til at skabe arbejdsro i klassen. Jeg bidrager til en positiv stemning i klassen. Læreren Min lærer skaber et godt læringsmiljø i klassen. ( Min lærer kan evt. erstattes med den enkelte lærers navn) Min lærer er engageret i sit fag. Min lærer overholder aftaler. Min lærer skaber arbejdsro. Min lærer er god til at lytte til os. Min lærer skaber en god stemning i klassen. Undervisningen Min lærer er god til at forklare planen for undervisningsforløbet. Min lærer sætter tydelige mål for, hvad vi skal lære hver time/lektion/modul/fra gang til gang. Min lærer er god til at forklare tingene, så jeg forstår dem. Min lærer er god til at inddrage mig i undervisningen. Min lærer stiller passende faglige krav. Min lærer varierer sin undervisning. Min lærer anvender praktiske eksempler fra hverdagen/erhvervslivet. Hvordan lærer du bedst? Vælg op til 3 svar! Når jeg arbejder alene. (spørgsmålene foreslås at blandes teknisk) Når vi arbejder i grupper, vi selv har valgt. Når vi arbejder i grupper, som læreren har lavet. Når jeg skal fremlægge for andre. Når læreren underviser. Når jeg arbejder med praktiske opgaver på skolen. Når vi har projektarbejde. Når jeg er i praktik. Andet. (åben mulighed) Tilbagemelding Jeg ved, hvad min lærer forventer fagligt af mig. Min lærer er god til at give tilbagemeldinger på min indsats. Min lærers tilbagemeldinger hjælper mig til at gøre mit skolearbejde bedre. Åbne spørgsmål Hvilke 3 ting har især været gode i undervisningen? Nævn op til 3 ting, der kan forbedre undervisningen? Side 2 af 7\n4 2. Koncepter for undervisningsevaluering Det er forskningsmæssigt veldokumenteret, at surveyundersøgelser som systematisk værktøj for generering af viden både har styrker og svagheder. Styrkerne ved anvendelse af surveyundersøgelse i undervisningsevaluering er først og fremmest, at data kan danne udgangspunkt for generaliserbar viden, at det er muligt at få sammenlignelige vurderinger af undervisningen (ligeligt fordelt) fra alle elever, og at det er muligt at sammenligne klassens resultater i faget med andre klasser og andre fag. Data kan bruges som indikatorer på elevernes oplevelse af kvaliteterne ved undervisningen, og i forlængelse heraf identificere god praksis, der kan danne udgangspunkt for videndeling på tværs af klasser og fag. Svaghederne ved anvendelse af surveyundersøgelse i undervisningsevalueringer relateres her til metodens gyldighed og pålidelighed. Gyldigheden er især betinget af, at spørgerammen er udformet, så den er dækkende for de kvaliteter ved undervisningen, man ønsker at undersøge, mens pålideligheden især er betinget af elevernes (forskellige) opfattelser, deres sproglige forståelse af spørgsmålene og af deres hukommelse omkring aktiviteterne i undervisningen. Den tyske professor i pædagogisk psykologi, Andreas Helmke, påpeger i sin bog Undervisningskvalitet og lærerprofessionalitet (2014:24-25), at den variabelcentrerede tilgang i spørgeskemaundersøgelserne bør suppleres (ikke erstattes) af en såkaldt personcentreret tilgang. Han giver blandt andet følgende anbefalinger i den forbindelse: Ægte interesse fra lærernes side og overbevisningen om, at det kan lade sig gøre at forandre undervisningen på grundlag af tilbagemeldingerne, er grundforudsætninger. Eleverne skal gøres fortrolige med meningen og nytten af foretagendet. Giv tid til feedbacksamtaler og overenskomster om, hvad der skal ske: Det centrale i fremgangsmåden er refleksion over resultaterne i form af feedbacksamtaler og de foranstaltninger, der skal knytte sig til dem. Her skal læreren give sig god tid. Det er godt at prioritere data fra tilbagemeldingen. Det kan gøres af læreren alene eller i fællesskab med eleverne. Derved tager man brodden af det problem, at tilbagemeldingens data kan forekomme uoverskuelige. Analysér resultaterne intensivt i mindre grupper. Læreren opstiller nogle ledespørgsmål for at fremme en produktiv drøftelse af resultaterne. Efterprøv om aftalerne lykkes: En gentagelsesmåling giver oplysning om de faktiske ændringer. Ideelt set vil eleverne konstatere, at deres feedback har en positiv virkning og oplever det som en succes Andreas Helmke (2014: ): Undervisningskvalitet og lærerprofessionalitet. Dafolo. Arbejdsgruppen har med udgangspunkt i ovenstående anbefalinger udarbejdet 7 eksempler på, hvordan suveyundersøgelse og mere kvalitativt orienterede metoder 2 kan kombineres i forskellige koncepter for undervisningsevaluering. Vi har valgt at betegne dem som Mixed Methods i undervisningsevaluering, og håber, det kan inspirere arbejdet ude på skolerne. 2 De 7 kvalitativt orienterede metoder er en del af hæftet 9 metoder til undervisningsevaluering (Center for undervisningsudvikling, Humaniora og teologi, AU). Side 3 af 7\n5 Forventningspapir og surveyundersøgelse Inden starten på undervisningsforløbet informeres eleverne om, at der som en del af midtvejsevalueringen vil blive gennemført en undervisningsevaluering som en surveyundersøgelse. Eleverne orienteres om hele evalueringsforløbet og -processen. I begyndelsen af undervisningsforløbet skriver eleverne så kort deres forventninger til forløbet på et stykke papir. Forventningerne kan/skal tage udgangspunkt i undervisningsplanen, i lærerens fremlæggelse af formålet med undervisningen, i elevernes kompetenceudvikling i forbindelse med uddannelsen generelt, eller de kan tage et fagspecifikt udgangspunkt i elevernes overvejelser og tilkendegivelser af forventninger til forløbet. Der skal skrives navn på papiret. Læreren indsamler forventningspapirerne og beholder dem til midtvejsevalueringen. Midtvejs i undervisningsforløbet gennemføres surveyundersøgelsen. Når resultatet af surveyundersøgelsen foreligger får eleven resultatet af sin egen og af klassen besvarelser og kan samstemme disse med forventningspapiret som udgangspunkt for deres evaluering af forløbet. Sammenligningen mellem de tidlige forventninger og det nuværende standpunkt (surveyundersøgelsen) vil give mening mht. om forløbet er velfungerende og hvordan den studerende har udviklet sig fagligt og måske også personligt. Kontrakt og surveyundersøgelse Ved undervisningsforløbets start har læreren og eleverne en dialog med henblik på at udarbejde en kontrakt om gensidige forventninger. Læreren har med udgangspunkt i surveyundersøgelsens spørgeramme en række forslag til de punkter, der skal indgå i kontrakten, og eleverne kan supplere med yderligere punkter. Derefter udarbejdes kontrakten. Midtvejs i undervisningsforløbet gennemføres surveyundersøgelsen. Når læreren modtager resultaterne fra surveyundersøgelsen, bør vedkommende have særligt fokus på de punkter, der indgår i kontrakten man må huske, at kontrakten er gensidig, altså at alle parter har forpligtet sig. Læreren gennemgår resultaterne fra undersøgelsen med eleverne, sammenholder resultaterne med kontrakten, og der kan efterfølgende justeres, evt. udarbejdes ny kontrakt for den resterende del af undervisningsforløbet. Side 4 af 7\n6 Interview, vægavis og surveyundersøgelse Forløbet starter med at læreren viser eleverne, hvordan de har vurderet undervisningen i faget i den seneste surveyundersøgelse omkring evaluering af undervisningen. Eleverne interviewer derefter hinanden to og to, eller tre og tre ud fra et eller flere særligt udvalgte spørgsmål, der ønskes uddybet (gerne et bredt spørgsmål) fx "Min lærers tilbagemeldninger hjælper mig til at gøre mit skolearbejde bedre" eller "Min lærer skaber en god stemning i klassen" Lever det op til dine forventninger, hvorfor/hvorfor ikke? Hvad kan gøres bedre? Hver gruppe laver en vægavis med korte formuleringer. Til slut læser alle vægaviserne og lærer og elever reflekterer over det samlede billede og forsøger i fællesskab at uddybe og diskutere dette. Læreren samler punkterne på vægaviserne i dialog med eleverne til en handleplan/ fokus/ opmærksomhedspunkter for klassen. Det er en mulighed at lade grupperne arbejde med forskellige spørgsmål. Dialog mellem underviser og referencegruppe med udgangspunkt i surveyundersøgelse I undervisningsforløbets start nedsættes blandt eleverne en særlig referencegruppe. De øvrige elever opfordres til at give deres feedback til referencegruppen som viderebringer denne. Referencegruppen kan sammensættes vilkårligt fx ud fra elevernes fødselsdage. Midtvejs i undervisningsforløbet gennemføres surveyundersøgelsen, og læreren viser i forlængelse heraf eleverne, hvordan de har vurderet undervisningen. Herefter arbejder referencegruppen videre med at analysere resultaterne fra surveyundersøgelsen og udarbejder udkast til en handlingsplan til forbedring af undervisningen. Der afsættes en halv time med den pågældende lærer sammen med klassen/holdet, hvor referencegruppen fremlægger deres perspektiv på vurderingen, hvorefter den går i dialog med underviseren. Der kan eventuelt indgås en aftale om at foretage en status efter en eller to måneder, hvor referencegruppen kan vurdere om aftalen er overholdt fra henholdsvis elevernes og lærerens side. Der følges op med en afsluttende evaluering af undervisningen i faget. Side 5 af 7\n7 Dialog mellem underviser og udvalgte studerende Forløbet starter med at læreren viser holdet, hvordan holdet har vurderet undervisningen med læreren/faget i den seneste surveyundersøgelse. Efter undervisningen udvælges 2-3 elever til at give læreren en spontan og uformel tilbagemelding på undervisningen. Evalueringen kan ske i pausen eller efter timerne. De studerende kan være tilfældigt valgte eller være valgt bevidst, så de repræsenterer elevgruppens diversitet. Surveyundersøgelsen er anonym, så det er en vigtig pointe at være tydelig omkring, hvilke kriterier eleverne vælges ud fra, hvis de vælges bevidst. Læreren formidler derefter til klassen i det omfang det er muligt, hvilke pædagogiske indsatsområder i undervisningen, der er i særlig fokus: For skolen på strategisk niveau For lærerteamet/faggruppen For læreren (på baggrund af MUS, forrige undervisningsevaluering og eventuel planlagt kompetenceudvikling) Survey kombineret med 1-minutspapir Undervisningsforløb med 1-minutspapirsevalueringer er karakteristisk ved, at der jævnligt gennemføres en evaluering med 1-minutspapir. I de sidste minutter af den enkelte undervisningsenhed skriver eleverne deres umiddelbare og spontane reaktion på undervisningen. Metoden kan bruges systematisk efter hver undervisningsgang eller ind imellem efter behov. Læreren kan fx bede eleverne om at skrive det, der kan være nyttigt for læreren at få at vide, fx om eleverne kan se forbindelsen mellem den gennemførte lektion og fagets målsætning? Er formidlingen af stoffet velfungerende? Er der passende deltageraktivitet? Er der uafklarede spørgsmål? Underviseren får på den måde en umiddelbar tilkendegivelse fra eleverne om undervisningen. Er der spørgsmål eller problemer kan de tages op ved starten af næste lektion. Eleverne vil herved se sammenhængen mellem lektionerne, og eventuelle misforståelser vil hurtigt kunne forebygges. Læreren samler løbende op på de forslag og kommentarer som eleverne skriver. Cirka midtvejs i undervisningsforløbet gennemføres en surveyundersøgelse som gennemgås og diskuteres med eleverne, når resultaterne foreligger. Læreren inddrager de relevante elementer, som der forud for surveyundersøgelsen har været emner i 1-minutspapiret. Læreren udfylder et opfølgningsdokument, hvor der noteres hvilke emner, der er diskuteret med eleverne samt hvilke aftaler der er indgået. I perioden efter midtvejsevalueringen og frem til en eventuel slutevaluering anvendes 1- minutspapir metoden igen med særligt fokus på de indgåede aftaler ved midtvejsevalueringen. Side 6 af 7\n8 Survey kombineret med Delphi-metoden Forløbet starter med at læreren viser holdet, hvordan holdet har vurderet undervisningen med læreren/faget i den seneste undervisningsevaluering (surveyundersøgelsen). På et stykke papir skriver eleverne derefter hver for sig 3 gode ting ved undervisningsforløbet og 3 ting der kan forbedres. Papirerne cirkulerer alle simultant i samme retning indtil de kommer tilbage til ophavsmanden. Hver gang den enkelte elev modtager et papir, læser vedkommende udtalelserne og sætter en streg ved dem, vedkommende er enig i. Når skemaerne har været hele vejen rundt er resultatet en samling udsagn om undervisningen, og tilkendegivelse af hvor mange, der er enige i det enkelte udsagn. Vælg de udsagn der har fået flest tilkendegivelser indenfor den gode og den mindre gode kategori og drøft dem. Ikke alle udsagn vil på denne måde blive drøftet og afslut derfor med at spørge om der er nogen der har andre emner de ønsker at kommentere. Hvis holdet er over 20 elever kan det deles op i to grupper der hver cirkulerer deres papirer. Det vil spare tid. Læreren formidler derefter til klassen i det omfang det er muligt, hvilke pædagogiske indsatsområder i undervisningen der er i særlig fokus: For skolen på strategisk niveau For lærerteamet/faggruppen For læreren (på baggrund af MUS og forrige undervisningsevaluering) Herefter diskuterer og reflekterer hold og underviser i fællesskab over, hvordan resultaterne fra henholdsvis (den kvantitativt orienterede) surveyundersøgelse og (den kvalitativt orienterede papir-runde ) hænger sammen med de pædagogiske indsatsområder. Fordel: En stor fordel er at de studerende er med til at sætte dagsordenen med deres udsagn og at alle tager stilling til alle udsagn. Hvis underviseren indsamler alle skemaerne vil der være tale om et evalueringsmateriale, som kan give et godt indblik i såvel den enkelte studerendes opfattelse som i tendenser på holdet. Side 7 af 7


Video: 8 fede Ford'er slippes løs på racerbane | Bilmagasinet.dk\nVideo: Her er verdens hurtigste invalidebil!\nEn Ford GT som den racerkører Jason Watt netop har fået, tager kampen op mod syv andre Ford'er på en spansk racerbane.\n31. januar 2018 af Frederik T. Frey\nKunne det ikke være fedt, hvis nogen slap otte af nutidens fedeste Ford-modeller løs på en racerbane, og målte hvilken én, der er hurtigst?\nJo, det kunne det uden tvivl – samme idé har Ford Performance fået, og derfor har de stykket videoen herunder sammen, hvor alt fra en tunet pickup over en hidsig familiebil til en fuldblodsracer kører mod hinanden og uret.\nDe otte stjerner i videoen er alle Ford-modeller med lidt ekstra under motorhjelmen. Alle er dog serieproducerede biler, der har været til salg hos forhandlerne...altså lige på nær Ford GT LM GTE-Pro, der er den bil, Ford vandt deres klasse med på Le Mans i 2017.\nTo af de andre biler, Shelby GT350 R og Ford F-150 Raptor, har ikke officielt været forhandlet på det danske marked. Men resten af feltet der tæller to Fiesta ST'ere (både den udgående og den kommende), Focus RS, Mustang GT og en Ford GT i gade-trim som den Jason Watt netop har fået leveret, er mere kendte på vores breddegrader.\nPå Bil Magasinet er Ford Focus RS blandt vores favoritter – her fra en test i 2017.\nDet er bestemt heller ikke hvem som helst, der er bag rattet af de otte potente maskiner. Herunder er et skema med de forskellige bilers data, kørere og ikke mindst omgangstiderne på den spanske Motorland-racerbane.\nGættede du, hvilken af de otte Ford'er der kom først...og sidst?


Indsigt: Bare rolig Aleqa - oprydningen er i gang\nDet siger sig selv, at det tager tid at rydde ud i alle de lukrative goder for politikere, som Siumut har fundet på gennem 30 år ved magten. Det er på den baggrund glædeligt, at landsstyreformand Kuupik Kleist har meddelt, at landsstyret allerede er i gang med at se på vederlagsloven, så den bliver mere gennemskuelig. Det er endvidere glædeligt, at Kleist allerede har meddelt, at huslejen for medlemmerne af landsstyret stiger på lige fod med huslejen for den øvrige befolkning.\nPå vegne af Demokraterne skal jeg hermed rette en ubetinget ros til formanden for landsstyret Kuupik Kleist for hans udmelding om, at landsstyret siden sommeren har været i gang at gøre vederlagsloven mere gennemskuelig. I den forbindelse tjener det Kuupik Kleist til ære, at han allerede nu har meddelt, at huslejen for medlemmerne af landsstyret stiger på samme vilkår som huslejerne for den øvrige befolkning. Tak for det!\nDemokraterne ser udmeldingen som et meget klart bevis på, at oprydningen efter 30 års Siumutstyre nu for alvor er gået i gang. Det er derfor også med stor undren, at vi konstaterer, at det er medlemmer af Siumut, der spiller mest forarget i den såkaldte huslejesag. Det er jo nu engang sådan, at det er Siumut, der har udformet de gældende regler. Hvis de var så forargelige, hvorfor er de så ikke blevet ændret noget før? Hvorfor har skiftende medlemmer af landsstyret for Siumut ikke brokket sig over, at deres husleje var for lav?\nJeg kender ikke svaret. Men jeg kan uden at blinke konstatere, at jeg ikke en eneste gang gennem de seneste 30 år kan huske at have hørt en Siumutpolitiker udtale sig om, at nogle af politikernes goder skulle fjernes. Til gengæld har jeg lige hørt Kuupik Kleist sige netop det.\nSå bare rolig Aleqa Hammond – arbejdet er i gang, men det tager altså tid at rydde op efter Jer.


No, nothing - One Direction - 5 - Movellas\nNo, nothing - One Direction\nSyttenårige Joanna, kaldet Joe, har altid set verden fra sit eget perspektiv og har sjældent oplevet tætte venskaber eller flirts. I stedet er det interessen for kunst, ikke mindst i hverdagen, der har fyldt hendes liv. Lige indtil den dag, hun under en rasende storm på en badebro møder Harry Styles, en dreng som viser sig at være mere forstående over for Joes idéer end nogen anden, hun har mødt.\nHistorien her er inspireret af musikvideoen og sangteksten fra "You & I" af One Direction, og Harry er ikke kendt.\nDet er mærkeligt, så let ens hjerne kan blive proklameret til at blive overbevist om ting: Flere gange da jeg var lille, nægtede jeg at spise ferskner, fordi min mor havde fortalt mig en historie fra hendes barndom, hvor hun havde kommet til at spise en overmoden en, så den var begyndt at gære.\nHvis bare jeg nærmede mig noget, der havde noget med ferskner at gøre, efter hun havde fortalt mig det, kunne jeg fornemme den spritagtige duft af alkohol i mine næsebor. Det ændrede sig selvfølgelig, da jeg en dag så kom til at spise en fersken, og fandt ud af, at det var en af de mest fantastiske frugter, der findes.\nDet var lidt på samme måde nu. Efter at den paranoide følelse havde skyllet ind over mig første gang, kunne jeg ikke få den af mig igen. Harry besluttede sig at pjække sammen med mig, og sammen cyklede vi ned til huset på badebroen. Det var overskyet og stadig koldt, men vi havde medvind, så det gik hurtigt.\nDa vi skulle ind i huset, var jeg overbevist om, at denne ukendte person, der udgav sig for at være mig, var i nærheden - jeg kunne først slappe af, da jeg havde fået Harry til at gennemtjekke skabet og alle hjørnerne, før jeg kunne bevæge mig indenfor.\n"Jeg troede, du elskede dramatik," lo han, da jeg ville have ham til at tjekke, om der var nogen ude på badebroen. Han stak hovedet ud af en af vinduerne, mens jeg satte mig på en stol.\n"Jeg fatter ikke, at du kan grine af det," sagde jeg. Mit humør havde dalet en del siden i morges, hvor jeg var kampklar. Nu havde jeg det som om, at skjoldet i mine hænder var blevet taget væk, og at jeg kunne blive angrebet fra alle sider.\n"Lidt sjovt er det da," begyndte Harry, og satte sin stol over for mig. Vi sad ved vinduet igen, ligesom første gang vi mødtes, og det var helt mærkeligt at se bølgerne uden hvidt skum, og ikke være i stand til at høre andet end et par måger udenfor, i modsætning til dengang.\nJeg dækkede mine øjne med hænderne for at signalere, hvor uoverskueligt jeg havde det - hvilket blev opfattet på en anden måde af Harry.\nEfter at jeg kunne høre, han havde drejet på radiatoren, så den begyndte at summe lidt og tænde op, rykkede han sin stol tættere på mig, og hans tonefald blev straks mere bekymret.\n"Hey, Joe, er du okay?"\nJeg kunne mærke, han lagde sine hænder på mine knæ. Af overraskelse fjernede jeg mine hænder da det gik op for mig, at han troede, jeg måske ligefrem havde grædt.\n"Jeg er okay," nikkede jeg. "Men jeg er ikke ligefrem glad for situationen."\n"Vi bliver nødt til at finde ud af, hvem det er. Jeg mener - pigen prøver jo åbenlyst at få os skilt ad på en eller anden måde." Han fjernede ikke sine hænder, hvilket var dejligt. Han var altid dejlig varm, helt ud til fingerspidserne, og det gjorde mig roligere, når han delte ud af denne varme.\n"Hvem siger at det er en pige?" spurgte jeg. "Det kan være hvem som helst."\n"Ikke hvem som helst. Det er en, du kender. Og så er det en, som prøver at skille os ad, jo," pointerede han med et glimt i øjet.\nI et stykke tid var vi begge stille. Jeg prøvede at komme i tanke om, hvem der mon kunne finde på at gøre sådan noget imod både mig og Harry, men de eneste, jeg kunne komme i tanke om, var Iza og Nicole. De var de eneste, som kunne finde på at ty til så hårde midler. Men på den anden side - ville det så ikke være lidt for åbenlyst, at det var dem?\n"Jeg ved ikke, hvem det kan være," mumlede jeg, og prøvede ikke at se ham i øjnene. Jeg var bange.\n"Bare rolig - det nytter ikke noget at gå i panik. Vi må bare vente og se, om personen dukker op på et tidspunkt og afslører sig selv," sagde Harry, da han kunne se, jeg stadig ikke var tryg. Han gav mit knæ et klem.\nDet hjalp at snakke om noget andet - og endnu mere at lave noget imens. Der var et gammelt spil dart ovre i hjørnet på væggen, men hvor pilene var, vidste vi ikke. Mens vi ledte, diskuterede vi lidt hinandens familieliv.\nJeg fortalte ham, at jeg var enebarn, at mine forældre stadig var sammen, og at vi på trods af at have et velfungerende familieliv godt kunne have en - ifølge mig - kedelig hverdag. Jeg lagde ikke skjul på, at jeg altid havde ønsket mig en bror eller en søster, og særligt de sidste par år, hvor jeg heller ikke havde nogen venner, var det begyndt at gå mig gevaldigt på.\nHarrys forældre var skilt - noget, han fortalte, mens jeg ikke kunne se hans ansigt. Han ledte efter dartpilene bag nogle af stolene, og da jeg vendte mig om for at møde hans blik, lagde jeg mærke til, at han blev ved med at lede bag de samme stole, som for at skjule sig selv.\nHan løsnede mere op, da samtalen førte hen mod hans søskende. I stedet for det lidt ligegyldige tonefald, som om han gerne ville have det overstået, talte han længe om sin søster, Gemma, og om deres had-kærlighedsforhold. På mig virkede det som om, at de havde gode og dårlige perioder med hinanden, sådan som de fleste med brødre eller søstre har det, og netop nu var de inde i en dårlig periode. Gemma mente åbenbart, at Harry burde være mere sammen med sin familie, hvilket han ikke havde tid til med venner, fester, skolen og musikken.\n"Jeg har jo også dig nu," mumlede han, og ledte bag et af malerierne på væggen. "Tid med dig vil jeg også prioritere fra nu af. Og det er som om, at hun ikke forstår, at jeg er atten, ikke tolv."\nPå trods af alvoren kunne jeg ikke lade være med at smile en smule indvendigt, og svarede derfor kun med et lille nik.\nVi droppede eftersøgningen, men ikke snakken, og inden jeg nåede at opdage det, var der gået et par timer. Jeg skulle vidst til at vænne mig til, at når jeg var sammen med Harry, forsvandt tiden ligesom sand mellem mine hænder. Han havde hele tiden en lille historie parat, såsom dengang han og Gemma havde bygget en hule under spisebordet i deres barndomshjem blot et par minutter før en masse gæster ville ankomme til juleaften, og deres mor blev så stresset, at det endte med, at de måtte sidde omringet af tæpper, bamser og Anders And-blade.\nJeg elskede, når Harry kunne fortælle mig sådan nogle ting. Det gjorde mig glad at vide, at han havde lyst til at dele det med mig. Jeg ville med glæde være hans papirkurv, så længe jeg vidste, at det, han delte med mig, var nogle minder, der betød noget for ham, og dermed også gjorde mig involveret i hans liv.\n"Shit, klokken er fem," udbrød han, efter at han i en doven håndvending havde taget et kig på sit armbåndsur. Han rejste sig op fra stolen. "Jeg har en aftale."\n"En aftale?" spurgte jeg, overrasket.\n"Drengene og jeg skal mødes," forklarede Harry. Jeg kunne se i hans ansigt, at han ikke rigtig vidste, hvad han så skulle gøre af mig - som om at jeg var noget, han ikke kunne efterlade, som et hjælpeløst barn, men efter festen i sidste uge, hvor jeg havde truffet Harrys "drengevenner", ville jeg hellere være alene end sammen med dem.\n"Det er okay, gå du bare," sagde jeg, og viftede lidt med min hånd af ham. Den dårlige samvittighed lyste op som en pære i hans øjne. Jeg rejste mig op, skubbede lidt til ham med flad hånd. "Seriøst. Jeg er ikke ligeså bange mere."\n"Du er ikke ligeså bange mere," citerede Harry, og himlede med øjnene.\nHan sukkede. Det gik først op for mig nu, at mit forsøg på blidt at skubbe ham ud af døren havde slået fejl - jeg kunne ligeså godt have skubbet til en væg.\n"Tag med," endte han med at foreslå. Nu virkede hans stemme mere sikker i det, som om at han blev overrasket over, hvor god en ide, det faktisk var.\nJeg begyndte at ryste overdrevent på hovedet.\n"Tage med?! Harry, dine såkaldte venner har sagt, at du ikke skal tilbringe tid sammen med mig, fordi jeg er mig!" Jeg lagde mine arme over kors.\n"De kender dig jo ikke. Jeg er sikker på, at det ændrer sig, når de har fået talt lidt med dig. Kom nu, Joe, jeg skal nok være der og holde dem i ørene. De plejer ikke at være sådan altid," sagde Harry. Han foldede sine hænder mod mig, som om at han skulle bede en bøn.\nNu var det min tur til at sukke og citere. "'Altid'," mumlede jeg spydigt.\n"De plejer ikke at være sådan for det meste," rettede han sig selv.\nOg efter at have kørt en krig med øjenkontakt i et par sekunder med hinanden, tog jeg min jakke på, lagde mine arme over kors, og fik mumlet et opgivende: "Okay."\nVi mødtes på en fodboldbane, som lå i Holmes Chapel. Jeg måtte indrømme, at jeg var ret nervøs, men det var kun fordi, at jeg var bange for at blive til grin - eftersom at vi skulle mødes på en fodboldbane, måtte det jo betyde, at vi skulle spille fodbold, og desuden, så var jeg jo stadig hende pigen, som de ikke ligefrem var åbne overfor.\nDer var tre drenge. De var alle sammen iført shorts og gummisko, klar til at røre sig, også selvom februar jo ikke ligefrem var den måned, man viste sine ben frem.\nDen ene var meget høj og tynd, og lignede en, der kunne løbe meget stærkt, mens de to andre havde samme kropsbygning som Harry, bortset fra, at de virkede mere brede i det.\n"Der kommer Haza jo!" råbte de, da de fik øje på ham på afstand, og inden længe var jeg vidne til en vaskeægte drengevelkomst med hårde klap på skulderen og små brøl, der skulle udgøre en form for hilsen.\nJeg tror ikke, at de havde lagt mærke til mig, for i hvert fald blev jeg slet ikke kommenteret, og der var heller ingen af dem, som sendte mig så meget som et blik. Måske troede de, at jeg bare var ude og gå en tur. Det var først, da jeg nærmede mig dem, at det gik op for dem, at jeg var sammen med Harry.\nOg så begyndte de at hviske.\n"Guys, det her er Joanna," præsenterede Harry mig, og jeg smilte halvt. Drengenes hvisken stoppede.\nMine hænder hang stift ned langs siden. Jeg havde ikke glemt det fra sidst - det, at de havde fortalt Harry, at han burde finde sammen med piger som Iza og Nicole, og ikke mig.\nJeg stirrede på Harry. Han grinede bare og tilføjede med en armbevægelse, alt imens han kun kiggede på mig: "I skal kalde hende Joe."\nDrengene sagde ikke noget i et stykke tid. Deres ansigtsudtryk afspejlede en form for chok, som om at jeg var den sidste, de havde forventet at se sammen med Harry - samme ansigtsudtryk, som man nok ville have, hvis man gik ind på en restaurant og så dronningen spise en burger i hjørnet.\nFor at fylde stilheden ud snakkede Harry videre. Han var stadig rolig - faktisk virkede det som om, at han slet ikke havde opdaget, at både jeg og de tre af hans bedste drengevenner ikke anede, hvad vi skulle gøre.\n"Jeg mødte Joe for et par uger siden," sagde Harry.\nDet endte med, at den høje af dem trådte et par skridt hen mod mig. Græsset var tørt og gulligt i det - det sukkede tydeligvis efter sol og sommer - og lød næsten som tørre grannåle, da han gik.\n"Hej. Marc," hilste han. Hans hånd var tør og ru som en badesvamp.\n"Joe," gentog jeg, og gav ham et smil, som han mærkeligt nok gengældte.\nDerefter gik der ikke lang tid, før de to lyshårede også kom hen til mig. De skilte sig ud fra hinanden ved deres måde at præsentere sig selv på: den ene, Benedict, var meget selvsikker, næsten for selvsikker, mens den anden, Greg, lignede en, der var bange for, at jeg ville slå ham.\n"Har I bolden med?" spurgte Harry, og trippede lidt rundt på banen som opvarmning, gik jeg ud fra. Det var ligesom at betragte en hund uden snor, ligeså snart at Marc sparkede en mellemstor, sort fodbold hen til ham. Den var slidt af slag og sikkert mange timer på denne fodboldbane, og jeg kunne ikke lade være med at smile, da jeg så, hvor glad Harry var.\nJeg gik hen over banen, og satte mig ved siden af det mål, drengene havde tænkt sig at spille ved. På trods af, at stolpernes og overlæggerens hvide maling var skallet af, og at det flere steder lignede noget, som var bidt i stykker af en bæver, gjorde det relativ nye net, at målet så stærkt ud - så jeg var ikke bange for at blive ramt.\nDe startede ud med at spille et spil, som jeg ikke kunne finde ud af, hvad gik ud på. Det var ikke ligesom en almindelig kamp, for det første, fordi at de kun brugte det ene mål, og samtidig var de alle sammen på samme hold, mens de kæmpede om at være den, der scorede først.\nDet var koldt at sidde på jorden, men da jeg så, hvor glad Harry var, kunne jeg ikke få mig selv til at sige, at jeg mest af alt havde lyst til en stor kop kaffe og en dyne. Hver gang han vendte næsen mod mig, skyndte jeg mig at række tommelfingeren opad eller give ham et smil, men når han vendte sig om igen, gned jeg mine fingre mod hinanden, som om de var to sten, jeg prøvede at få til at danne gløder.\nPå et tidspunkt opdagede Benedict det, og han holdt sig ikke tilbage med at kommentere på det.\n"Fryser du, Joe?" spurgte han - på en jokende måde, men ikke så jeg kom til at føle mig dum. Det var første gang, at en af drengene havde sagt noget til mig, så jeg vidste ikke rigtig, hvordan jeg skulle svare.\n"En smule," nikkede jeg bare.\n"Kom og spil," sagde Benedict udfordrende. Han rodede lidt op i sit lyse hår.\nMarc grinede for at bakke op om hans tilbud, og Greg nikkede bare genert i baggrunden.\nJeg rejste mig op. Mine ben føltes helt stive af at have siddet ned så længe. Dog gik der ikke længere end et par sekunder, så kunne jeg mærke, at mine tæer blev varme.\n"Okay. Men så skal vi også spille rigtig fodbold denne gang." Jeg hev mine ærmer op over mine albuer, og så startede vi.\nFaktisk var det overraskende nemt at spille fodbold med drengene. Jeg tror, at de var bange for ved et uheld at komme til at røre min røv eller mine bryster, så i begyndelsen holdt de en god afstand til mig, når jeg fik bolden - og det var selvfølgelig en fordel.\nJeg var kommet på hold sammen med Greg og Harry, hvilket passede fint i forhold til vores niveau. Greg var meget tilbageholdende på banen, og passede derfor perfekt som målmand. Harry var derimod ikke bange for at gå til den, og stod som angriber på banen, mens jeg ikke var noget bestemt - jeg løb bare rundt efter bolden.\nDet stod 5-3 til os, da vi havde spillet i tre kvarter. Min puls var kommet i vejret, og jeg havde grinet en del, både af Marc og Benedicts kommentarer, når Harry af anstrengelse sagde en meget, meget sjov lyd, og da jeg scorede mit første mål.\nVi aftalte at stoppe, når det næste kvarter var gået. Marc havde bolden og kom driblende hen mod mig. Jeg gik op mod ham og satte med al min kraft min fod mod hans for at undgå, at han fik fri adgang til vores mål, og så skete uheldet.\nMin fod vred om så langt tilbage, at jeg kunne høre knoglerne knage indeni. Det lød som et gammelt skib, der giver efter for en voldsom bølge, og de andre kunne åbenbart også høre det.\n"Shit!" udbrød Marc, og hans lange krop standsede med det samme. Jeg lagde mig fladt ned på græsset og pustede tungt ud. Min fod dunkede og gjorde så ondt, at jeg ikke kunne sige et ord.\n"Bolden!" hylede Harry pludseligt. Det hele gik så hurtigt, at jeg slet ikke tænkte over hans ord. Jeg kunne ikke se ham, kunne høre ham komme nærmere. "Bolden for helvede!"\nOg så landede bolden med et ordenlig bump på min næse.\n"Shit!" udbrød Marc endnu engang. "Jeg havde ikke set den! Jeg mener det, jeg havde ikke set den, ej, undskyld Joe!"\nDet var faktisk ret dejligt at opdage, at mine fordomme om dem slog fejl: der gik ikke lang tid, før jeg kunne mærke en trøje mod min næse, en varm hånd på min pande og beroligende ord, der blev sagt på hver sin diskrete drengemåde.\n"Det er bare næseblod, bare rolig. Det går over om lidt," sagde Benedict. Det var ham, der havde placeret trøjen på min næse.\n"Det var ellers et godt forsøg på at tackle ham, Joe. Bolden røg jo mange meter op i luften," smilede Greg, som havde beholdt hænderne i lommen. Jeg kunne ret godt lide Greg. Han var så genert, at det gjorde ondt.\n"Undskyld igen," mumlede Marc, som åbenlyst var flov, selvom intet af det - hverken uheldet med min fod eller næse - var hans skyld.\n"Jeg tror, kampen er slut nu," sagde Harry lavt. På trods af, at han så en smule forskrækket ud, havde han stadig et smil om sine læber. Det var samme smil, som han havde, da jeg svarede ham igen, den første gang vi mødtes - som om at han var overrasket over, at jeg turde gøre det. Måske var han overrasket over, at jeg ikke havde råbt "av!" og forlanget at komme hjem med det samme, tænkte jeg.\nJeg sagde stadig intet og lå bare ned, til min næse ikke prikkede længere, og min fod slappede mere af. Jeg havde altid syntes, at det var et tegn på svaghed, hvis man begyndte at græde, og især over for Harry var det vigtigt for mig at vise, jeg ikke var sart.\nJeg blev hjulpet op og stå, også selvom jeg ikke ville have det. Harry placerede min arm rundt om sin hals og sin egen rundt om mit liv. På den måde kunne jeg lettere gå, uden at det støttede så meget på min fod. Med den anden hånd holdt jeg fast på trøjen mod min næse, som Benedict havde givet mig.\nDa jeg rejste mig op, opdagede jeg, at det var hans egen.\n"Tak for hjælpen," sagde jeg, inden vi gik. Harry virkede lettere utålmodig lige pludselig - som om at han ville have, vi skulle skynde os. "Det var sjovt at spille."\n"Hyggeligt at møde dig!" svarede de tilbage, og endnu en gang blev jeg overrasket over deres venlighed. Benedict var helt upåvirket af kulden, i forhold til, at han stod i bar overkrop - ja, faktisk så han ud til at nyde at have fået en mulighed for at flashe sin veltrænede mave.\nEfter vi havde gået et par meter, sukkede Harry. Jeg kunne ikke forstå hans utålmodighed og stoppede op. Jeg nåede dog ikke at sige noget, inden han kom mig i forkøbet, og mumlede noget i retning af, at "det gik for langsomt."\nPå under to sekunder havde han hivet mig op som et barn, så jeg lå i hans arme. Det var grænseoverskridende, men nu havde jeg i det mindste muligheden for at holde begge mine hænder fast om Benedicts trøje mod min næse, så jeg undgik at få blod ned på mit tøj.\n"Hvad er der?" spurgte jeg, mens han gik med mig. Jeg var irriteret over, at han pludselig ville have, at vi skulle gå hurtigt. Hans ansigt var hårdt i det.\n"Ikke noget," svarede han, og holdt lidt bedre fast om mig. Hans krop duftede af mild sved blandet med frisk luft og vaskepulver. En tryg duft.\nJeg vidste, han løj - der var noget, der gik ham på - så jeg fulgte hans blik, som fulgte hen til hjørnet af fodboldbanen, der var lige ved siden af, og fik en ubehagelig overraskelse.\nDer stod de - Iza Wotch og Nicole Sharp med hævede øjenbryn og cigaretter i hænderne, med et blik, der udstrålede en blanding af misundelse, undren og værst af alt: lysten til at gøre noget mod os, som ikke var rart.\nlove, fanfiction, one, onedirection, you&i, direction\nOprettet 11 feb. 15


Indhold. Forord 3. Femårsoversigt hovedtal 4. Årets resultat 5. Forrentning af pensionerne 9. Medlemsudviklingen PDF\nIndhold. Forord 3. Femårsoversigt hovedtal 4. Årets resultat 5. Forrentning af pensionerne 9. Medlemsudviklingen 11.\nDownload "Indhold. Forord 3. Femårsoversigt hovedtal 4. Årets resultat 5. Forrentning af pensionerne 9. Medlemsudviklingen 11."\n2 Indhold Forord 3 Femårsoversigt hovedtal 4 Årets resultat 5 Forrentning af pensionerne 9 Medlemsudviklingen 11 Medlemsservice 12 Investeringerne 14 Risikoforhold 19 Ledelse og ledelseshverv 23 Ledelses- og revisionspåtegninger 24 Anvendt regnskabspraksis 26 Regnskab med noter 29 Ejendomsoversigt 40 Aktieliste 42 Læsevejledning til nøgletal 43 Ordforklaringer 45 Tryk Fihl Jensen Grafisk Produktion A/S Oplag 1000 April 2007\n3 Forord MP er midt i den største fornyelse i pensionskassens 47-årige historie. Første skridt i denne fornyelse blev gennemført på generalforsamlingen i april 2006 med vedtagelsen af en ny pensionsordning som skal gælde for medlemmer, der optages fra og med 1. januar Det næste skridt i denne fornyelse gælder fastsættelsen af de principper, der skal gælde for de nuværende medlemmers omvalg fra den eksisterende til den nye ordning. Disse principper har været genstand for drøftelser i bestyrelsen og med de 3 moderorganisationer, Dansk Magisterforening, Dansk Psykolog Forening og Gymnasieskolernes Lærerforening, ligesom der i februar 2007 er afholdt 4 medlemsmøder rundt om i landet med dette emne. Bestyrelsen vil på generalforsamlingen den 23. april 2007 fremlægge sit forslag til principperne for omvalget. Ved fastsættelsen heraf har bestyrelsen naturligvis også skelet til, hvordan andre pensionskasser på AC-området i de senere år har håndteret indførelsen af tilsvarende nye pensionsordninger. Det er bestyrelsens opfattelse, at der er fundet frem til en afbalanceret model, som gør det attraktivt for alle medlemsgrupper at vælge den nye ordning. I de senere år har markedsrenten været lavere end den minimumsrente (grundlagsrente) på 4,25%, som gælder for knap halvdelen af pensionsopsparingen i MP. Det betyder, at der skal reserveres ekstra midler for at sikre de fremtidige pensionsudbetalinger. Pensionsgarantierne i den nuværende ordning tvinger MP til at føre en meget forsigtig investeringspolitik. I konsekvens heraf har MP i de senere år forsikret sig mod tab ved yderligere rentefald gennem indkøb af særlige renteafdækningsinstrumenter. Når renten imidlertid stiger, som det var tilfældet i 2006, opstår der et tab på disse instrumenter. Af den grund blev det samlede formueafkast før skat i 2006 negativt med 1,5%. Det negative resultat af renteafdækningsinstrumenterne opvejes imidlertid for hovedpartens vedkommende af et fald i pensionshensættelserne. Da MP samtidig tjente godt 2,0 mia. kr. på investeringerne, svarende til et investeringsafkast på 5,4%, endte året med et samlet overskud før bonus på knap 0,5 mia. kr. Som i de foregående år var det især investeringerne i aktier og ejendomme, som trak investeringsafkastet op. Forskellen i investeringsafkastet og det samlede formueafkast understreger behovet for den nye pensionsordning samt at medlemmerne af den eksisterende ordning vælger den nye ordning, når tilbuddet herom sendes til hvert enkelt medlem i løbet af Kun derved kan der opnås et yderligere råderum for investeringerne til gavn for det langsigtede afkast og dermed forrentningen af pensionerne. Brancheorganisationen Forsikring & Pension lancerede i november 2006 en række forslag til større åbenhed og gennemsigtighed. Især for de traditionelle pensionsordninger som MP s, der er baseret på principper om gennemsnitsrente og solidariske forsikringsdækninger mv., kan det være svært for det enkelte medlem at gennemskue sammenhængen mellem pensionskassens resultater og den årlige kontorente. Bestyrelsen lægger stor vægt på en løbende forbedring og målretning af kommunikationen med medlemmerne. Det vil også medvirke til en generel forståelse af de fordele, som MP s kollektive ordning med de livsvarige ydelser frembyder i forhold til de individuelle pensionsordninger. I 2006 var der valg til bestyrelsen i MP. Pensionskassens formand gennem de sidste 24 år, Kaj Thomsen, valgte i den forbindelse at gå på pension. Fra bestyrelsens side skal der lyde en stor tak til Kaj Thomsen for hans store og engagerede indsats til gavn for MP s medlemmer. Samtidig vil jeg på vegne af de 4 medlemsvalgte bestyrelsesmedlemmer takke for medlemmernes tillid. Sammen med de foreningsudpegede medlemmer af bestyrelsen er vi klar til at fortsætte arbejdet med at udvikle pensionskassen til gavn for medlemmerne. Jytte Freisleben Formand for MP Pension 3\n5 Årets resultat Femårsoversigten på side 4 indeholder et sammendrag af pensionskassens koncernregnskab for perioden Koncernregnskabet er fremkommet ved en sammenlægning af årsregnskaberne for pensionskassen og pensionskassens ejendomsselskab, MP Ejendomme A/S, samt for investeringsforeninger, hvori pensionskassen har en såkaldt bestemmende indflydelse, jf. nærmere herom i afsnittet om den anvendte regnskabspraksis på side 28. Det samlede årsregnskab med tilhørende noter og specifikationer findes på siderne Renteændringer påvirker resultatet I de senere år har renteniveauet ligget under den grundlagsrente på 4,25%, som forlods er indregnet i knap halvdelen af pensionsopsparingen i MP. Det betyder, at selv små renteændringer får stor betydning for, hvor meget der skal hensættes til de lovede pensioner. Ved rentefald, skal hensættelserne forøges, og når renten stiger, formindskes hensættelserne. For at sikre, at der til enhver tid er dækning for de lovede pensioner, har det været nødvendigt at forsikre sig mod yderligere rentefald. Det er sket ved, at MP i de senere år har investeret i særlige renteafdækningsinstrumenter (rentederivater), som har den egenskab, at de helt eller delvist eliminerer rentens påvirkning af pensionshensættelserne. Renteudviklingen kommer derved til at sætte sit tydelige præg på MP s regnskabsmæssige resultater. For at illustrere denne sammenhæng er resultatopgørelsen i femårsoversigten opdelt i et resultat af pensionsvirksomheden, et resultat af investeringsvirksomheden og et resultat af afdækningsvirksomheden. Pæn vækst i pensionsvirksomheden Resultatet af pensionsvirksomheden vil pr. definition være negativt. Det skyldes, at den indregnede grundlagsforrentning af pensionerne indgår i den årlige forøgelse af pensionshensættelserne, mens det investeringsafkast, som skal dække grundlagsforrentningen (og bonus), er indeholdt i resultatet af investeringsvirksomheden. Væksten i pensionsvirksomheden skal ses i lyset af en fortsat stor medlemstilgang. I 2006 blev der optaget nye medlemmer, og det samlede medlemstal steg til Da den gennemsnitlige bidragsindbetaling samtidig steg med 6% kunne der konstateres en stigning i medlemsbidragene på 9% til mio. kr. (efter betaling af 161 mio. kr. i arbejdsmarkedsbidrag). Antallet af pensionister steg med 772 fra til Det svarer til en stigning på 14%. De løbende pensionsudbetalinger steg samtidig med 16% til 897 mio. kr., og de samlede pensionsydelser udgjorde mio. kr. Ud over de månedlige pensioner indeholder pensionsydelserne også de såkaldte sumydelser samt præmien til den obligatoriske gruppeforsikring. Sumydelserne består af alderssum til medlemmer, der er fyldt 60 år, ugifteog dødsfaldssummer til efterladte samt udtrædelsesgodtgøreiser. På baggrund af erfaringerne fra de foregående år er invalidehyppigheden, som anvendes ved opgørelsen af pensionshensættelserne, forhøjet med 25% i Det giver en yderligere hensættelse på 120 mio. kr., som indgår i forøgelsen af pensionshensættelserne på mio. kr. Administrationsomkostningerne (ved pensionsvirksomhed) steg med 6 mio. kr. til 38 mio. kr. Det skyldes, at pensionsvirksomheden i 2006 er pålignet en større andel af de fælles administrationsomkostninger. Dermed er omkostningerne målt i % af bidragsindtægterne steget fra 1,9% til 2,0%, mens omkostningerne pr. medlem er steget fra 610 kr. til 669 kr. MP hører dog fortsat til blandt de billigste pensionsinstitutter. Lavere afkast af investeringerne Resultatet af investeringsvirksomheden faldt fra mio. kr. i 2005 til mio. kr. i Bag disse tal ligger en udvikling på de finansielle markeder med stigende renter, faldende valutakurser og mindre aktiekursgevinster end i Dermed faldt afkastet på alle typer af aktiver i forhold til På verdensplan steg aktiekurserne med 15,6%. Opgjort i danske kroner steg de globale aktiekurser dog kun med 7,3%. Det skyldes faldende valutakurser på især amerikanske dollar og japanske yen, som faldt med henholdsvis 10% og 11% i MP s samlede aktieafkast (inkl. valutaafdækning) blev på 14,7% før skat mod 24,0% i I løbet af 2006 steg den 10 årige danske obligationsrente med 0,7%-point. Dermed kunne der konstateres kurstab på obligationsbeholdningen, ligesom prisstigningerne på især boligejendomme fladede ud. Samlet opnåede MP et afkast af obli- 5\n6 gationsbeholdningen før skat på 0,8%, mens ejendomsinvesteringerne bidrog med et afkast på 9,8% før skat. De tilsvarende tal for 2005 udgjorde henholdsvis 6,1% og 29,7%. Samlet opnåede MP et afkast før skat af investeringsaktiverne på 5,4% mod 11,6% i Det samlede formueafkast før skat udgør imidlertid -1,5%, jf. tabellen på side 7 med de obligatoriske regnskabsnøgletal. Denne forskel skyldes, at formueafkastet medregner afkastet af samtlige aktiver, herunder også de renteafdækningsinstrumenter, som er indkøbt med henblik på at sikre pensionskassens reserver mod tab ved yderligere rentefald. Resultat af afdækningsvirksomheden I 2004 og 2005 gav en faldende rente gevinst på renteafdækningsinstrumenterne og en forøgelse (tab) på pensionshensættelserne. I 2006 har rentestigningen ført til det modsatte resultat. Isoleret set har resultatet af afdækningsvirksomheden været negativt i de 3 år. Det primære formål med afdækningen er imidlertid ikke at generere overskud, men at sikre pensionskassen mod store tab på pensionshensættelserne ved rentefald. Kun derved kan der i en periode med lav rente blive plads til at fastholde en pæn andel af investeringerne i aktier. Resultat før bonus Størrelsen af årets resultat før bonus bestemmes af, hvordan de realiserede indtægter og udgifter udvikler sig i forhold til de forudsætninger, der anvendes ved beregning af pensionerne (det tekniske grundlag). På den baggrund kan resultatet før bonus opdeles i de tre elementer, som fremgår af tabellen nedenfor. Faldet i resultat før bonus fra 2005 til 2006 skyldes primært det ovennævnte fald i investeringsafkastet, som har resulteret i et betydeligt fald i merafkast af aktiverne det vil sige merafkastet udover grundlagsforrentningen og den markedsregulering af pensionshensættelserne, som skyldes ændringer i opgørelsesrenten. Merafkastet på 414 mio. kr. anvendes til rentebonus i år og i kommende år. Samtidig er der konstateret færre pensionstilfælde end forudsat i beregningsgrundlaget, og det giver umiddelbart et risikooverskud på 114 mio. kr. I de senere år er der imidlertid konstateret en forøgelse af invalidehyppigheden blandt MP s medlemmer på 25%. Det har krævet en yderligere hensættelse til fremtidige invalidepensioner på 120 mio. kr., således at det samlede risikoresultatet for 2006 udviser et underskud på 6 mio. kr. Endelig er de faktiske administrationsomkostninger mindre end det administrationsbidrag, der forlods fratrækkes medlemmernes indbetalinger. Dermed fremkommer et overskud på administrationen på 83 mio. kr., som tilskrives som administrationsbonus i år og i kommende år. Administrationsbidraget udgør 6% af pensionsindbetalingerne med tillæg af et gebyr på 41 kr. pr. måned for alle ikke-pensionerede medlemmer. Pensionskassens resultat før bonus (mio. kr.) Afkast af investeringer efter skat indregnet grundlagsrente pensionisttillæg ændring i pensionshensættelser som følge af ændring i opgørelsesrente Merafkast af investeringerne Risikooverskud hensat til forøget levetid/invaliditet Risikoresultat Overskud på administration Resultat før bonus\n7 Resultatdisponering Årets resultat før bonus, 491 mio. kr., med fradrag af bonus tilskrevet i året, 375 mio. kr., i alt 116 mio. kr., foreslås overført til egenkapitalen. En mere detaljeret fordeling af det realiserede resultat for året fremgår af note 27 til regnskabet, jf. side 38. Pengestrømsopgørelse Som supplement til regnskabet er der i regnskabets note 31, jf. side 39, udarbejdet en pengestrømsopgørelse. Opgørelsen viser de faktiske ind- og udbetalinger i 2006 med sammenligningstal for Ved sammenligning af pengestrømmene skal det tages i betragtning, at MP s udenlandske aktier i 2005 er overført til forvaltning i nyoprettede investeringsforeninger. Herefter indgår køb og salg af disse aktier ikke som i de tidligere år - i pengestrømmene. I 2006 har pengestrømmen på 24,8 mia. kr. været på et betydeligt højere niveau end pengestrømmen på 14,0 mia. kr. i Det skyldes især store omlægninger i obligationsbeholdningen. Af den samlede kapitalanvendelse på 24,8 mia. kr. er således hovedparten på 18,8 mia. kr. (76%) placeret i obligationer og 5,8 mia. kr. (23%) i aktier og kun en mindre del (1%) i de øvrige aktivkategorier. Opgørelsen viser fx også, at der netto er købt aktier, mens der netto er solgt ud af obligationerne. Dermed er der sket en forskydning i aktivernes sammensætning i retning mod flere aktier, jf. nærmere herom i afsnittet om investeringerne på side 14. Nøgletal Pensionsinstitutternes årsrapporter skal oplyse om 15 obligatoriske regnskabsnøgletal, jf. tabellen nedenfor. Nøgletallene skal belyse udviklingen i pensionskassens investeringsafkast, omkostninger, risikoforløb, konsolidering og forrentningen af de enkelte kapitalelementer. En læsevejledning til nøgletallene fremgår af side 43. Ved vurdering af reserver og bonuspotentialer i et livsforsikringsselskab er det væsentligt at sondre mellem de midler som tilhører henholdsvis ejere (ejerkapitalgrad) og kunder (bonusgrad og kundekapitalgrad). I en pensionskasse, hvor der er Nøgletal (koncern) Afkastnøgletal 1. Afkast før pensionsafkastskat -4,8% 6,0% 9,2% 15,3% -1,5% 2. Afkast efter pensionsafkastskat -4,1% 5,4% 8,1% 13,5% -1.2% Omkostnings- og resultatnøgletal 3. Omkostningsprocent af medlemsbidrag 2,4% 2,3% 1,9% 1,9% 2,0% 4. Omkostningsprocent af hensættelser 0,1% 0,1% 0,1% 0,1% 0,1% 5. Omkostninger pr. medlem 735 kr. 692 kr. 630 kr. 610 kr. 669 kr. 6. Omkostningsresultat 0,01% 0,07% 0.09% 0,09% 0,08% 7. Risikoresultat -1,02% 0,43% 0,19% 0,27% 0,36% Konsolideringsnøgletal 8. Bonusgrad 0,0% 0,0% 0,0% 0,0% 0.0% 9. Kundekapitalgrad Ejerkapitalgrad 9,1% 12,9% 13,1% 16,3% 15,7% 11. Overdækningsgrad 4,9% 8,7% 8,7% 11,7% 11,3% 12. Solvensdækning 217% 306% 301% 353% 360% Forrentningsnøgletal 13. Egenkapitalforrentning før skat* -79,9% 20,5% 7,5% 27,8% 1,8% 14. Egenkapitalforrentning efter skat* -79,9% 20,5% 7,5% 27,8% 1,8% 15. Forrentning af hensættelser til pensionsaftaler før skat 6,9% 3,8% 8,9% 12,6% -2,3% * Med skat menes i denne sammenhæng selskabsskat. Nøgletal 13 og 14 er derfor ens for pensionskasser. 7\n8 Pengetank (mio. kr.) Bogførte ufordelte reserver Solvenskrav Pengetank Pensionshensættelser Pengetank i % af pensionshensættelser 4,8 8,6 8,3 10,5 10,7 sammenfald mellem ejere og kunder, skal reserverne i højere grad ses under ét. Alle reserver tilhører i sagens natur medlemmerne og skal alene anvendes til fordel for medlemmerne. På samme måde har den skarpe sondring i forrentningsnøgletal på henholdsvis ejerkapital (egenkapital) og kundekapital (hensættelser til pensionsaftaler) ikke den store relevans i en pensionskasse. Vækst i de frie reserver Pengetanken er et udtryk for et pensionsinstituts kapitalstyrke og evne til at modstå værditab på aktiverne og/eller negative udviklinger i pensionsforpligtelserne. Pengetanken opgøres til det beløb, hvormed de ufordelte reserver (egenkapital med tillæg af eventuelle kollektive bonuspotentialer) overstiger lovgivningens mindstekrav til kapitalgrundlaget (solvenskravet). Pengetanken anvendes til resultatudjævning, således at der også er plads til forrentning af pensionerne i år med mindre gode resultater. I 2006 er pengetanken vokset med beskedne 114 mio. kr. Målt i forhold til de samlede pensionshensættelser er pengetanken dermed steget marginalt fra 10,5% til 10,7%. Pengetanken har imidlertid tidligere været betydeligt større. Da renteniveauet fremdeles er lavt, er der fortsat væsentlige begrænsninger i investeringsfriheden. I næsten 50% af pensionshensættelserne er der indregnet en forretning på 4,25%. Når markedsrenten, som anvendes til beregning af pensionshensættelserne, ligger under dette niveau, skal hensættelserne til de fremtidige pensionsudbetalinger forøges betydeligt. For at afdække risikoen for tab ved yderligere rentefald har MP derfor som tidligere nævnt været nødsaget til at investere i særlige renteafdækningsinstrumenter, jf. nærmere herom i afsnittet om risikoforhold. Renteafdækningen skal sikre, at MP undgår store tab af reserver ved rentefald, og samtidig give mulighed for at fastholde en større andel af investeringerne i aktier. Forventninger til 2007 Tilgangen af nye medlemmer og stigningen i det gennemsnitlige bidrag forventes begge at ligge på 3-4% i Dermed forventes en vækst i de samlede bidragsindtægter på 6-8% i Omkostningerne opgjort pr. medlem forventes at ligge på et lidt højere niveau end i Det skyldes bl.a. en igangværende fornyelse af it-systemerne til brug for den nye pensionsordning i MP. Årets resultat vil i sagens natur primært afhænge af udviklingen på de finansielle markeder. Ved indgangen til 2007 er der forventninger om, at de gunstige konjunkturer vil fortsætte i det kommende år, selvom det formentlig bliver på et lidt lavere niveau end i I Europa ventes det, at en pæn økonomisk vækst og en stor efterspørgsel efter investeringsmuligheder vil gavne aktiemarkederne, selv om aktiekurserne næppe vil stige i samme omfang som i Stigende renter kan dog påvirke aktiemarkederne negativt. På trods af rentestigningen i 2006 er renteniveauet fortsat lavt og obligationerne ventes derfor kun at bidrage beskedent til afkastet. Såfremt renterne stiger yderligere, vil det på kort sigt føre til et endnu mindre afkast fra obligationerne, men en rentestigning vil dog samtidig nedsætte kravet til pensionshensættelserne og dermed øge MP s kapitalstyrke. På længere sigt vil et højere renteniveau desuden være gavnligt for ny- og genplaceringerne i obligationer. På ejendomsområdet er det forventningen, at priserne på boligejendomme har toppet, hvorimod kombinationen af færre ledige kontorlokaler og en gunstig konjunkturudvikling forventes at bidrage til 8\n9 en yderligere indtjeningsfremgang på erhvervsejendomsmarkedet. Med disse forventninger må der også i 2007 påregnes et beskedent formueafkast og overskud før bonus. Begivenheder efter balancedagen I perioden fra 31. december og indtil regnskabets underskrivelse er der ikke indtruffet forhold, som efter ledelsens opfattelse har væsentlig indflydelse på pensionskassens økonomiske stilling. Afkast af investeringerne og forrentning af pensionsopsparingen Forrentning af pensionerne Medlemmernes opsparing forrentes først og fremmest med kontorenten, som for 2006 var fastsat til 4,25%. Kontorenten skal fastsættes forsigtigt under hensyntagen til pensionskassens reserver og indtjeningsmuligheder. Derved udviser kontorenten en mere jævn udvikling end det faktiske investeringsafkast, således som det fremgår af ovenstående graf. Kontorenten er sammensat af en grundlagsrente og en rentebonus. Grundlagsrenten er den rente, som på forhånd er indregnet i pensionerne. Det er således kun bonus, som medfører regulering af pensionerne. Med den faldende rente nedsatte Kontorenten\n10 Finanstilsynet op gennem 90 erne i flere omgange den maksimale grundlagsrente, som pensionsinstitutterne må anvende for nye medlemmer. Af den grund vil der for mange medlemmer kunne gælde op til flere forskellige grundlagsrenter. Forskellen i grundlagsrente udlignes gennem tilskrivning af rentebonus. Sammenhængen fremgår af figuren nederst side 9. Foruden rentebonus er medlemmernes opsparing tilskrevet risiko- og administrationsbonus samt en merrente til den del af pensionsopsparingen, som er friholdt for pensionsafkastskat. Samlet er der i gennemsnit tilskrevet en yderligere forrentning på 0,33%, således at den samlede rentetilskrivning for 2006 lå i intervallet 4,25-4,58%. Bonus er tilskrevet medlemmernes konti pr. 1. januar Kontorenten for 2007 Bestyrelsen lægger vægt på, at kontorenten giver en ensartet forrentning af ny og gammel opsparing i MP. Det kræver umiddelbart en kontorente på mindst 4,25% for alle medlemmer. Hertil kommer en beskeden risiko- og administrationsbonus. Det er bestyrelsens målsætning, at pensionerne løbende skal reguleres i takt med prisudviklingen, således at pensionernes købekraft fastholdes. I de senere år har bestyrelsen imidlertid på grund af den fortsat lave rente - været nødsaget til at udvise tilbageholdenhed med bonustilskrivningen. Kontorenten for 2007 er derfor fastsat til de 4,25%, som svarer til grundlagsrenten for de knap 50% af pensionshensættelserne i MP. Med en kontorente af den størrelse er det ikke muligt at leve op til målsætningen om at regulere pensionerne i takt med prisudviklingen. Det har MP s pensionister allerede kunnet konstatere i forbindelse med en meget lille eller slet ingen regulering af pensionen i januar Med henblik på at bøde på denne udvikling indførte bestyrelsen allerede i 1997 et såkaldt ugaranteret pensionisttillæg, jf. beskrivelsen heraf nedenfor. Medregnes dette tillæg er pensionerne tilnærmelsesvis reguleret i takt med priserne. Opsparingsordningen I opsparingsordningen var kontorenten fastsat til 4,0% i Ordningen er bl.a. oprettet for medlemmer, der er fyldt 60 år ved optagelsen og for medlemmer, der ønsker at foretage supplerende opsparing til alderspension. Kontorenten er lavere i denne ordning, fordi omkostningerne til administration af ordningen modregnes i rentetilskrivningen. I 2007 vil opsparingsordningen også blive forrentet med 4,0%. Pensionisttillæg Som beskrevet ovenfor skal der af forsigtighedsgrunde opbygges ufordelte reserver i år med gode regnskabsresultater, således at der også er midler til de lovede pensioner i år med mindre gode resultater. På den anden side skal medlemmerne have del i de midler, som de er med til at spare op. For at sikre at medlemmer, der har været med til at opbygge de ufordelte reserver, også får glæde heraf i form af en højere pension, udbetales et såkaldt pensionisttillæg i tillæg til den månedlige pension. Tillægget opsummeres og udbetales 2 gange om året, henholdsvis den 1. april og den 1. oktober. Tillægget kan nedsættes eller i yderste konsekvens helt bortfalde, hvis kursfald på investeringsaktiverne eller forøgelse af de øremærkede pensionshensættelser formindsker de ufordelte reserver. I 2006 udgjorde pensionisttillægget 6% for både 1. halvår og 2. halvår. De udbetalte tillæg betød, at pensionen for april 2006 og oktober 2006 blev forøget med et tillæg på 36% af den månedlige pension. Medlemmer, der blev pensioneret i løbet af 2006, fik udbetalt et forholdsmæssigt tillæg. Omregnede pensioner Nedsættelserne af grundlagsrenten i den sidste halvdel af 90 erne har haft en umiddelbar indvirkning på invalidepensionernes størrelse, hvilket især har ramt de unge medlemmer. Blandt andet af den grund har bestyrelsen besluttet, at alle nye pensionister skal tilbydes en omregning af pensionen ud fra den høje grundlagsrente på 4,25%. Det betyder, at der udbetales en højere startpension mod en reduktion af den fremtidige bonustilskrivning. Modellen indebærer, at pensionen kan nedsættes, hvis MP på sigt ikke kan opnå et afkast på mindst 4,25%. Det har også i 2006 kunnet konstateres, at hovedparten af de nye pensionister, som har mulighed for det, har valgt den højere startpension. Efter 1. januar 2008 vil omregning af pensionen alene blive tilbudt i den nye pensionsordning, som træder i kraft fra dette tidspunkt. Pensionsoversigt Pensionsoversigten udsendes også i år sammen med indkaldelsen til generalforsamlingen i starten af april Af oversigten, som sendes til alle ikke-pensionerede medlemmer, fremgår medlemmernes pensionsdækning beregnet med udgangspunkt i den hidtidige bidragsindbetaling og forrentningen heraf samt visse forudsætninger om de fremtidige bidrag og rentetilskrivning mv. Oversigten indeholder desuden en liste med de faktiske bidragsindbetalinger til MP, måned for måned. 10\n11 Dermed har medlemmerne en mulighed for at følge med i og kontrollere bidragsregistreringen hos MP. Alders- og invalidepensionister, som har en pensionsdækning ved død, vil i stedet for en pensionsoversigt modtage en særlig dækningsoversigt. Gruppeforsikringen Den obligatoriske gruppeforsikring indeholder en aldersgradueret dødsfalds- og invalidedækning samt en dækning ved kritisk sygdom. Udgifterne til ordningen faldt i 2006 og det skyldes et lavere antal dødsfald end året før. Dækningen for kritisk sygdom blev indført i 2003 og indebærer, at der ved diagnosticering af en af en række nærmere definerede kritiske sygdomme udbetales en forsikringssum på kr. Beløbet modregnes i en eventuelt senere udbetalt gruppelivssum. I 2006 modtog 171 medlemmer udbetaling som følge af en kritisk sygdom. Præmien for gruppeforsikringen, som er skattepligtig, udgjorde kr. i 2006 (for medlemmer som har været dækket hele året) mod kr. i Medlemsudviklingen I 2006 blev der optaget nye medlemmer i MP, mens 708 medlemmer døde eller udtrådte af pensionsordningen. Medlemstallet voksede herefter fra til Det er en stigning på 6,4% og en fastholdelse af den høje stigningstakt fra de foregående år. Siden 1986 er antallet af medlemmer i MP vokset med et gennemsnit på 5,3% om året. Det svarer til en stigning på ca medlemmer i løbet af de seneste 20 år. Det gennemsnitlige bidrag steg med 6% i 2006 en forholdsvis høj stigning som for hovedpartens Ikke-pensionerede medlemmer, bidragsindbetalinger mv Bidragsbetalende Bidragsfrit dækkede Hvilende Ikke-pensionerede i alt Stigning i bidragsbetalende (%) Ordinære bidrag (mio. kr.)* Stigning pr. år (%) Gennemsnitligt bidrag pr. bidragsbetalende (kr.) Stigning pr. år (%) * Løbende bidrag før fradrag for arbejdsmarkedsbidrag. Pensionister og løbende pensioner Alderspensionister Invalidepensionister Ægtefællepensionister Børnepensionister Pensionister i alt Stigning pr. år (%) Løbende pensioner (mio. kr.) Stigning pr. år (%)\n12 Aldersfordeling for ikke-pensionerede medlemmer vedkommende tilskrives pæne reguleringer af individuelle, pensionsgivende løntillæg samt udbetalinger fra de såkaldte timebanker på gymnasieområdet op til ikrafttrædelsen af kommunalreformen 1. januar Den samlede bidragsindbetaling steg dermed med 9% i Stigningen i antal pensionister lå med 772 på niveau med året før. Med udgangen af 2006 udbetalte MP pension til pensionister. De løbende pensionsudbetalinger udgjorde 897 mio. kr. i 2006, svarende til en stigning på 16% i forhold til Pensionsudbetalingerne stiger procentvis mere end bidragsindbetalingerne. Som det fremgår af tabellerne på side 11, er indbetalingerne dog fortsat betydeligt højere end udbetalingerne. Da tilgangen af nye medlemmer i disse år er forholdsvis stor, vil der også i de kommende mange år være en positiv pengestrøm fra pensionsvirksomheden. Med den høje tilgang af nye medlemmer er der i øvrigt sket en løbende udjævning af medlemmernes alderssammensætning. For 20 år siden udgjorde de store efterkrigstidsårgange (de årige) ca. 52% af de dengang ikke-pensionerede medlemmer. I dag udgør de samme årgange (de årige) ca. 28% af de ikkepensionerede medlemmer. Medlemsservice mm. MP Pensions medlemmer kan få personlig rådgivning om pension, når de har behov for det. Størstedelen af MP s medlemmer bliver rådgivet over telefonen, og der er næsten dagligt besøg af medlemmer på Lyngbyvej 20 i København. Herudover er regionalkontorerne i Aalborg, Århus og Odense godt besøgt. Åbningstiderne annonceres i MP NYT og på hjemmesiden. Besøgstallet er steget med mere end 80% over de seneste tre år, og alt i alt har mere end medlemmer gæstet regionalkontorerne. Flere benytter også som har både en åben del og en lukket del. Den lukkede del af hjemmesiden hedder For medlemmer, og her kan medlemmerne med en personlig kode få adgang til egne pensionsdata og simulere på konsekvenser af fx ændringer i bidragsbetalingen og/ eller omvalg af ægtefællepension mv. Snart på pension Forår og efterår holdes der Snart på Pension møder i Århus og København. Medlemmer, der fylder 60 år i det følgende halvår, inviteres til møderne sammen med deres ægtefælle/samlever. På møderne tilbydes de fremmødte medlemmer et overblik over og indsigt i de valg, de står over for ved overgang til efterløn og pensionering. 12\n13 I 2006 deltog cirka 450 medlemmer med ægtefæller/samlevere i Snart på Pension møderne. I 2007 udvides tilbudet vest for Storebælt med to møder i Kolding. MP on tour I 2006 søsattes projektet MP on tour, hvor MP s pensionsrådgivere kommer rundt i landet og besøger gymnasier og universiteter og holder fællesmøder kombineret med individuel rådgivning. Møderne tilrettelægges i samarbejde med tillidsrepræsentanter og/eller de faglige organisationer. Der har vist sig at være en stor efterspørgsel, og derfor forventes det at projektet udbygges betragteligt inden for de næste par år. Årsmøder og kongresser MP s pensionsrådgivere stiller gerne op på de faglige organisationers årsmøder, repræsentantskabsmøder eller kongresser. Til eksempel kan det nævnes, at MP i et par år har været til stede med en info-stand på Dansk Psykolog Forenings årsmøder. Medarbejdere fra medlemsafdelingen har i den forbindelse uddelt informationsmateriale og fortalt deltagerne på årsmødet om MP s forskellige tilbud. Generel medlemskommunikation På kan man til enhver tid finde opdateret og tilstrækkelig information om pension og pensionsrelaterede emner. Hjemmesiden indeholder fx nyheder og information om pensionsprodukter, investeringer, boliger og ferielejligheder. Desuden findes en række publikationer og oplysninger om individuelle pensionsforhold under For medlemmer. I 2006 blev Debatforum udvidet med en særlig del for debatindlæg vedrørende bestyrelsesvalget. Den personlige adgangskode er også en forudsætning for at skrive indlæg i Debatforum og for at søge en af MP Pensions ledige boliger eller tilmelde sig online til den årlige generalforsamling og de møder, som er forbeholdt medlemmerne. Cirka medlemmer har en adgangskode. Tre-fire gange om året udgiver MP medlemsbladet MP NYT. Det sendes til alle medlemmer og indeholder medlemshistorier, information om investeringer, korte tips om medlemsservice osv. Herudover udarbejdes der løbende informationshæfter og pjecer om pensionsforhold, som kan downloades eller bestilles med posten på Tilbud om misbrugsafvænning MP Pension tilbyder gratis og anonym afvænning af pille- og alkoholmisbrug til bidragsbetalende og hvilende medlemmer. Den forebyggende behandling er landsdækkende og varetages af Falck Healthcare. Udgifterne ved ordningen opvejes af sparede og udsatte invalidepensioner. Boliger Ved udgangen af 2006 ejede MP boliger i Danmark, jf. oversigten på side 40. Ledige boliger tilbydes først til medlemmerne efter medlemsanciennitet. I 2006 blev 179 boliger annonceret ledige, heraf gik 116 til medlemmer. Reglerne for boligtildeling og beskrivelser af de enkelte boligejendomme kan ses på hjemmesiden. De ledige boliger annonceres på og i det månedlige nyhedsbrev MP Bolignyt, som det koster 150 kr. om året at abonnere på. I 2006 har MP solgt boligejendommene Klingenberg og Vendsysselgade i Ålborg og ejendommen Møllegården i Odder. Maison Danice ferielejligheder i Nice Sammen med Danske civil- og akademiingeniørers Pensionskasse og Juristernes og Økonomernes Pensionskasse ejer MP Pension 15 ferielejligheder i Nice i Sydfrankrig. Lejlighederne kan lejes af medlemmerne af de tre pensionskasser og de tilhørende faglige organisationer. Maison Danice er de seneste år blevet moderniseret med nye køkkener, badeværelser, air condition, internetadgang og TV i alle lejligheder. Priser og oplysninger om ledige ferieuger kan ses på MP Pension forestår administrationen og udlejningen af ferielejlighederne på vegne af de tre pensionskasser. Pensionsinfo Pensionsinfo er en hjemmeside, der har til formål at skabe et samlet overblik over den enkeltes pensionsopsparing i pensionsinstitutter og pengeinstitutter samt oplysninger om pensioner fra det offentlige. På Pensionsinfo kan man foretage forskellige beregninger, herunder af efterlønnens størrelse. MP Pension har tilsluttet sig Pensionsinfo, men kan først levere data til hjemmesiden i 2008, når MP s nye it medlemssystem er taget i brug. 13\n14 Investeringerne De senere års rentefald blev i 2006 afløst af en betydelig rentestigning. Set over hele året steg den 10-årige danske rente med 0,7%-point. Til gengæld fortsatte aktiemarkederne med at udvikle sig i en gunstig retning. Det skyldtes en pæn indtjeningsfremgang i både nationale og internationale virksomheder. På det danske ejendomsmarked gav en øget efterspørgsel på erhvervslejemål prisstigninger på erhvervsejendomme, mens de senere års store prisstigninger på boligejendomme fladede ud. Med den udvikling fik MP et pænt afkast af investeringerne i aktier og ejendomme, mens obligationerne på grund af renteudviklingen i kun bidrog beskedent til afkastet. I løbet af 2006 faldt kursen på den amerikanske dollar i øvrigt med godt 10%. Det har givet en gevinst på MP s valutaafdækning, men samlet set påvirket investeringsafkastet i en negativ retning. Nedenstående tabel viser investeringsafkast før skat for de enkelte aktivkategorier og for investeringsaktiverne i alt. Til sammenligning er anført det samlede formueafkast før skat (N1), jf. også nøgletalstabellen på side 7. Forskellen mellem de 2 afkasttal er, at det samlede formueafkast indeholder afkastet af alle MP s aktiver, herunder også de aktiver der er indkøbt til afdækning af renterisikoen på pensionshensættelserne (rentederivater), jf. nærmere herom i afsnittet om risikoforhold. Der er store udsving i afkastene for de enkelte aktivtyper fra år til år. Det er derfor vigtigt at vurdere afkastet over en længere periode. Set over de sidste 5 år har MP s investeringsafkast før skat i gennemsnit været på 5,2% om året. I den periode har det akkumulerede afkast fra investeringer i udenlandske aktier ligget på beskedne 1,3%, hvorimod der har været et betydeligt merafkast på MP s investeringer i ejendomme og danske aktier. Set over de seneste 10 år har det samlede investeringsafkast før skat i gennemsnit udgjort 6,6% om året. Hermed er 100 kr. på 10 år vokset til 190 kr. (før skat). Det er MP's målsætning at yde de størst mulige pensioner. Det langsigtede reale afkast skal derfor maksimeres under hensyn til sikkerhed, likviditet og risikospredning. Det er således målsætningen at øge investeringerne i de såkaldte reale aktiver primært aktier og ejendomme i takt med at MP s kapitalstyrke giver mulighed for det. Det er på den baggrund, at investeringerne i 2006 er tilrettelagt således at aktiernes andel af investeringsaktiverne er steget (fra 18% til 24%), mens obligationernes andel er faldet (fra 68% til 60%). Ved tilrettelæggelsen af investeringerne lægges der stor vægt på at opnå en stor spredning af risikoen på investeringerne, jf. nærmere herom i afsnittet om risikoforhold. I relation til udvælgelsen af de enkelte aktieinvesteringer har MP s bestyrelse vedtaget nogle såkaldt etiske retningslinjer, som jævnligt debatte- Afkast før skat af investeringsaktiver (%)* Gennemsnit år 10 år Ejendomme 10,3 8,3 13,3 29,7 9,8 14,6 12,8 Danske nominelle obligationer 7,2 3,7 4,0 2,6 1,9 3,9 5,2 Danske indeksobligationer 6, Udenlandske nom. obligationer** 10,1 3,2 8,4 7,2-0,3 5,7 - Kreditobligationer 6,6 13,9 9,8 7,9 7,0 9,0 - Børsnoterede danske aktier -21,9 27,7 22,7 44,1 25,5 17,2 14,5 Unoterede danske aktier 2,0 74,3 5,5 8,4 1,0 15,5 9,6 Udenlandske aktier** -35,9 13,8 8,2 19,0 13,4 1,3 6,4 Investeringsafkast før skat -4,8 6,0 8,5 11,6 5,4 5,2 6,6 Samlet formueafkast før skat (N1) -4,8 6,0 9,2 15,3-1,5 4,6 6,3 * Afkast i investeringsforeninger er medregnet under den aktivkategori, som foreningerne investerer i. ** Inkl. afkast af afledte finansielle instrumenter til afdækning af kurstab på valuta og aktier. 14\n15 Fordelingen af investeringsaktiver (%)* Ejendomme Danske nominelle obligationer Udenlandske nominelle obligationer Kreditobligationer Danske aktier Udenlandske aktier Likvide beholdninger mv * Andele i investeringsforeninger er medregnet under den aktivkategori, som foreningerne investerer i. res og revurderes. De gældende retningslinjer kan ses på MP s hjemmeside. MP har tidligere gennemført en periodisk screening med rangordning af de direkte investeringer i europæiske og nordamerikanske aktier. Som omtalt i afsnittet om aktier nedenfor er samtlige børsnoterede aktier nu udlagt i ekstern forvaltning. Screeningsproceduren gennemføres herefter med henblik på at lokalisere selskaber, som ikke lever op til kardinalpunkter i MP s retningslinjer. Efter en konkret bedømmelse i hvert enkelt tilfælde kan en ekstern forvalter herefter blive anmodet om at undlade at investere i bestemte selskaber eller sælge en bestemt aktiepost. Obligationer Som tidligere nævnt kunne der konstateres stigende renter i De største stigninger lå på de korte renter, mens der var mere moderate stigninger i de lange renter. Obligationsbeholdning og varighed 31. december 2006 mio. kr. Andel (%) Varighed (%) Direkte investeringer: Danske obligationer Realkreditobligationer ,4 Udenlandske obligationer: Europæiske statsobligationer (euro) Europæiske realkreditobligationer (euro) ,8 Direkte obligationsinvesteringer i alt ,3 Indirekte investeringer i kreditobligationer (investeringsforeninger): Investment grade Speculative grade Emerging Market Debt Indirekte obligationsinvesteringer i alt ,2 Obligationer i alt ,3 15\n16 Samlet set har renteudviklingen resulteret i kurstab på obligationsbeholdningen. MP opnåede et afkast før skat på 1,9% for nominelle danske obligationer og -0,3% for nominelle udenlandske obligationer. Det samlede obligationsafkast for de direkte obligationsinvesteringer blev på 0,1% mod 6,0% i Det sammenlignelige markedsafkast benchmark (JPM EMU) blev på -0,2% Varigheden er et mål for den gennemsnitlige vejede løbetid på beholdningen. Samtidig angiver varigheden obligationsbeholdningens rentefølsomhed og angiver den procentvise ændring i obligationernes kursværdi ved et udsving i renten på 1%-point. Ved beregningen af varigheden er der taget højde for eventuelle førtidige indfrielser på realkreditobligationerne. Varigheden udgjorde 6,4 ved årets begyndelse og dermed er den stort set uændret i Ved en rentestigning på 1%-point vil obligationsbeholdningen således falde med ca. 1,9 mia. kr. i værdi. I løbet af 2006 er der sket en stor omlægning i obligationsbeholdningen. Ved udgangen af 2006 var 86% af beholdningen placeret i danske statsog realkreditobligationer samt udenlandske statsog realkreditobligationer fra zone A-lande (primært OECD lande) de såkaldte guldrandede obligationer mod 93% ved årets begyndelse. Der er hovedsagelig investeret i inkonverterbare obligationer af den nævnte art. Der er desuden gennemført en betydelig omlægning fra stats- til realkreditobligationer. Sidstnævnte udgjorde 75% af obligationerne ultimo 2006 mod 59% ved årets begyndelse. Andelen af guldrandede statsobligationer er samtidig faldet fra 34% til 11%. MP har i 2006 fortsat opbygningen af beholdningen af kreditobligationer fra 7% til 14% af den samlede obligationsbeholdning. Kreditobligationerne kan opdeles i 3 hovedgrupper: Investment grade virksomhedsobligationer (zone A-lande) Speculative grade virksomhedsobligationer (High Yield) Emerging Market Debt (EMD)(udviklingsområder uden for zone A-lande) Grunden til, at investeringerne i kreditobligationer er udbygget i 2006, er dels, at de forventes at give et merafkast i forhold til de guldrandede obligationer, dels at de udgør en stigende del af verdens samlede obligationsmarked. Modstykket til et forventet højere afkast på kreditobligationerne er en højere risiko for tab. I 2006 har kreditobligationerne levet op til forventningerne om et merafkast, idet afkastet på de 3 kategorier af kreditobligationer udgjorde henholdsvis 0,5% ( investment grade), 6,8% (high yield) og 8,8% (EMD). De sammenlignelige benchmarks udgjorde henholdsvis 0,3%, 11,4% og 7,6% Kategoriseringen af virksomhedsobligationerne i investment grade og speculative grade (high yield) sker ved hjælp af rating skalaer fra internationale kreditbureauer. Virksomhedsobligationerne giver typisk et merafkast i forhold til statsobligationer i perioder, hvor økonomien er i vækst, mens de klarer sig dårligt under en lavkonjunktur. Afkastmæssigt opfører de sig dermed modsat statsobligationer. Emerging Market Debt (EMD) består af statsog virksomhedsobligationer fra over 50 ikke zone A-lande udstedt i både amerikanske dollar og i lokal valuta. Markedet for EMD-obligationer er stærkt voksende og udgør nu mere end 10% af det globale obligationsmarked. Generelt er EMDobligationer en aktivklasse, der tilfører risikospredning, da udsvingene i afkastet hverken følger aktier eller statsobligationer. Forvaltning af kreditobligationer Segment Investeringsforening Forvalter Investement grade (zone A) Nykredit Invest Nykredit Portefølje Speculative grade (high yield) SEB Muzinich Speculative grade (high yield) Nykredit Invest T.Rowe Price Emerging Market Debt Nykredit Invest Pimco Emerging Market Debt Nordea Invest Aberdeen Emerging Market Debt SEB Ashmore 16\n17 Udviklingen i aktieindeks i 2006 i danske kroner og lokal valuta (%) * EM står for emerging markets (udviklingsområder). De guldrandede obligationer forvaltes internt hos MP, mens kreditobligationerne forvaltes eksternt, jf. rammen på side 16. På grund af et utilfredsstillende afkast på obligationerne inden for high yield kategorien er de 2 forvaltere på dette område udskiftet i starten af Aktier Som det fremgår af ovenstående figur blev 2006 endnu et godt aktieår, med pæne kursstigninger på alle markeder, målt i lokal valuta. Verdensindekset, MSCI Verden, steg i årets løb med 15,6% målt i lokal valuta. Måles kursstigningerne i danske kroner var kursudviklingen på det nordamerikanske og det fjernøstlige marked imidlertid mere beskedent. Det skyldes en ugunstig udvikling i den amerikanske dollar (-10,5%) og den japanske yen (-11,5%). Især udviklingen i den amerikanske dollar har stor indflydelse på det samlede afkast, idet de amerikanske aktier udgør ca. 56% af verdensindekset. Det samlede afkast før skat af MP s udenlandske aktier og finansielle instrumenter (valutaafdækning) blev på 13,4%. Uden valutaafdækningen blev afkastet før skat på 8,9%, det vil sige med et pænt merafkast i forhold til markedsudviklingen på 7,3%. Det danske aktiemarked steg væsentligt mere end det globale aktiemarked. Det danske OMXCBindeks (de største danske børsnoterede selskaber) steg med 25,3%. MP s afkast af børsnoterede danske aktier på 25,5% var således lidt over markedsafkastet i I de foregående år er forholdet mellem ekstern og intern aktieforvaltning blevet revurderet med det Forvaltning af børsnoterede aktier Område Investeringsforening Forvalter Nordamerika MP Pensionsinvest State Street G.A. Europa MP Pensionsinvest State Street G.A. Europa MP Pensionsinvest State Street G.A. Fjernøsten MP Pensionsinvest Daiwa S.B. Fjernøsten Nordea Invest Nordea I.M. Emerging Markets Danske Invest Aberdeen Danmark (PM-aftale) Nykredit Portefølje Bank Danmark (PM-aftale) Carnegie Asset Management 17\n18 resultat, at de samlede investeringer i børsnoterede aktier nu forvaltes eksternt. Dermed vil investeringsarbejdet på dette område koncentrere sig om fastlæggelse af investeringsstrategien og diverse aktiemandater, udvælgelse af forvaltere samt opfølgning på forvalternes resultater mv. Rammen på side 17 viser, hvordan MP s børsnoterede aktier forvaltes ved udgangen af MP s investeringer i unoterede danske aktier er først og fremmest placeret i ejendomsselskaber, udviklingsselskaber, forskerparker og enkelte produktionsselskaber. Der er i 2006 opnået et afkast af disse investeringer på 1,0%. Der er ikke investeret direkte i nye selskaber inden for denne kategori i Derimod har MP ved udgangen af 2006 givet tilsagn om en investering i 7 såkaldte Private Equity selskaber, som investerer i unoterede selskaber (private equities). Tilsagnene udgør i alt 100 mio. kr., 49 mio. euro og 39 mio. amerikanske dollar. En samlet oversigt over MP s investeringer i kapitalandele og investeringsforeninger pr. 31. december 2006 findes på side 42. Ejendomme Dagsværdien af MP's i alt 82 ejendomsinvesteringer (inkl. koncernens domicilejendom) var ved udgangen af mio. kr. Investeringerne fordeler sig på 48 erhvervsejendomme med en værdi på mio. kr. (66%) og 34 boligejendomme med en værdi på mio. kr. (34%). På side findes en samlet oversigt over MP s ejendomsinvesteringer med angivelse af driftsresultatet for 2006 og dagsværdien ved årets udgang. MP s andel af ledige kontorlokaler i erhvervsejendommene, den såkaldte tomgangsprocent, er faldet markant i løbet af 2006 fra 9,5% ved årets start til 4,0% ved årets slutning. Hertil kommer, at der i 2006 er gennemført en række udlejninger af tomme lokaler, som først effektueres senere. Medregnes disse lejemål, vil tomgangen alt andet lige falde til under 3,0%. Den historisk lave tomgang kan bl.a. tilskrives de gode konjunkturer med efterspørgsel efter kontorlokaler i et marked med et begrænset udbud af nyopførte kontorejendomme. Selvom der i 2006 er konstateret en stigende efterspørgsel efter kontorlejemål, kan der fortsat konstateres et vist pres på huslejerne i forbindelse med genudlejninger. Det giver sig udslag i en lille nedgang i driftsresultat fra MP s erhvervsejendomme. MP s samlede ejendomsafkast i 2006 blev på 9,8% før skat, hvilket må betegnes som tilfredsstillende. Afkastet fordeler sig med et driftsafkast på 3,3% og et kapitalafkast på 6,5%. En anden opdeling af afkastet viser, at erhvervsejendommene bidrog med et afkast på 12,1%, mens boligejendommene gav et afkast på 6,1%. Årsagen til det pæne kapitalafkast, skal bl.a. søges i, at en stor efterspørgsel også fra udenlandske investorer efter investeringsejendomme har presset priserne på især erhvervsejendomme i vejret i Ejendommenes dagsværdi beregnes i overensstemmelse med regler fastsat af Finanstilsynet. Beregningerne baseres på et afkastkrav, som fastsættes individuelt for hver enkelt ejendom afhængig af bl.a. vedligeholdelsesstand og specielt for erhvervsejendomme af beliggenhed og lejernes bonitet. Afkastkravet afspejler den risiko, der er forbundet med den pågældende investering. Med årets rentestigning og de ændrede markedsvilkår i øvrigt er afkastkravene på MP s boligejendomme nogenlunde uændrede i forhold til 2005, hvorimod afkastkravene på erhvervsejendomme er reduceret med ca. 0,5%-point. Ved udgangen af 2006 ligger de anvendte afkastkrav i intervallet 1,5-9,0%, med et gennemsnitlig vægtet afkastkrav på 4,5% (mod 4,8% i 2005). MP solgte i boligejendomme, Klingenberg III i Aalborg, Vendsysselgade 6-8 i Aalborg og Møllegården, Nørregade 33A-51B i Odder. Ejendommene blev i henhold til gældende regler for salg af boligejendomme tilbudt til lejerne med henblik på etablering af en andelsboligforening. I ingen af tilfældene blev ejendommen dog overtaget af lejerne. Endvidere er godt halvdelen af erhvervsejendommen Datavej 48 i Birkerød solgt i En stor konkurrence blandt ejendomsinvestorerne gør det vanskeligt at finde attraktive investeringsmuligheder. MP investerer i stedet løbende i udviklingen af den eksisterende ejendomsportefølje med henblik på at fastholde de nuværende lejere. I 2005 afgav MP et tilsagn om at indskyde 200 mio. kr. i Spar Invest Property Fund K/S, som investerer i internationale ejendomme. I 2006 er dette tilsagn forhøjet med 300 mio. kr. 18\n19 Risikoforhold Risikoforholdene falder i 2 områder de finansielle risici og de forsikringsmæssige risici. Finansielle risici De finansielle risici kan opdeles i en række forhold vedrørende markedsrisiko, kreditrisiko og likviditetsrisiko. Markedsrisiko omfatter risiko for kurstab på investeringsaktiverne ved en negativ udvikling på de finansielle markeder i Danmark og i udlandet, fx ved en stigning i renteniveauet eller kursfald på værdipapirer eller valutaer. Den mest betydende markedsrisiko inden for den traditionelle pensionsopsparing omfatter samspillet mellem investeringsaktiverne og pensionsforpligtelserne, det vil sige den langsigtede risiko for, at de fremtidige afkast ikke er tilstrækkelige til at dække den lovede minimumsforrentning af pensionerne. Kreditrisiko omhandler risiko for kurstab på de enkelte investeringer i selskaber og institutioner, mens likviditetsrisiko bl.a. vedrører risikoen for manglende omsættelighed af investeringsaktiverne. Samspillet mellem investeringsaktiverne og pensionsforpligtelserne er primært bestemt af rentefølsomheden på de rentebærende aktiver (obligationer mm.) og på pensionsforpligtelserne. Med de gældende regnskabsregler opgøres forpligtelserne til markedsværdi, hvilket bl.a. indebærer diskontering af de fremtidige pensionsudbetalinger med den gældende markedsrente. I de foregående år er pensionsforpligtelserne i konsekvens af en faldende rente steget betragteligt, hvilket kun i nogen grad har kunnet modsvares af en stigning i de rentebærende aktiver (primært obligationer). Med henblik på at sikre egenkapitalen mod tab ved yderligere rentefald, har det været nødvendigt at afdække en betydelig del af renterisikoen. MP har derfor på linje med andre pensionsinstitutter investeret i afledte finansielle instrumenter rentederivater som er velegnede til at matche den meget langsigtede karakter (stor varighed), der kendetegner pensionshensættelserne. Ved rentefald vil såvel rentederivater som pensionshensættelser stige i værdi, mens det modsatte er tilfældet ved en rentestigning. Denne sammenhæng fremgår af nedenstående figur. Resultatvirkningen af ændringer i markedsrenten kan således udskilles i et særskilt resultat af afdækningsvirksomhed, jf. også tabellen med hovedtal på side 4. Afdækningsresultatet udviser umiddelbart et underskud både i år med rentefald, som i 2004 og 2005, og i år med rentestigning, som i Renteafdækningen skal imidlertid betragtes som en forsikring mod udhulning af egenkapitalen ved rentefald en forsikring som skal sikre, at der til enhver tid er dækning for de udmeldte pensioner. Renteafdækningen har desuden betydet, at MP i en periode med beskedne reserver og et fortsat lavt renteniveau har kunnet Resultat af afdækningsvirksomhed 19\n20 øge investeringerne i aktier og kreditobligationer, jf. afsnittet om investeringerne. Da værdiændringen af rentederivaterne indgår i det samlede formueafkast i henhold til de obligatoriske regnskabsnøgletal, jf. tabellen på side 7, vil rentederivaterne i år med rentefald forhøje formueafkastet, mens de i år med rentestigning vil betyde en nedsættelse af formueafkastet. Sidstnævnte har været tilfældet i 2006, hvor investeringsafkastet før skat udgør 5,4%, mens det samlede formueafkast før skat udgør -1,5%. Rentederivaterne har dermed påvirket investeringsafkastet med -6,9%-point. Ved udgangen af 2006 vil et rentefald på 1%-point forøge værdien af rentederivater og pensionshensættelser med henholdsvis 6,0 mia. kr. og 5,7 mia. kr. Umiddelbart vil et rentefald på 1%-point således give et positivt afdækningsresultat på 0,3 mia. kr. Hertil skal indregnes rentefølsomheden på obligationsbeholdningen, som med en varighed på 6,3 udgør 1,9 mia. kr. før skat og 1,6 mia. kr. efter skat pr. 31. december 2006, jf. afsnittet om obligationsinvesteringerne foran. Samlet set vil et rentefald på 1%-point således påvirke egenkapitalen positivt med ca. 1,9 mia. kr. Til gengæld vil en rentestigning på 1%-point give et negativt resultat på 1,8 mia. kr., fordelt med et afdækningsresultat på -0,2 mia. kr. og et tab på obligationsbeholdningen på 1,6 mia. kr. Påvirkningen af MP s bonuspotentialer og basiskapital ved en rentestigning eller et rentefald på 0,7%-point, fremgår af tabellen på side 22. MP har udviklet en særlig model for risikostyring til brug for overvågning og simulering af virkningerne på MP s egenkapital mm. af udsving på de finansielle markeder. Modellen resulterer i et mål for risikoen for teknisk insolvens inden for en given horisont. Ultimo 2006 lå denne risiko på under 0,2% på et års sigt. I tilknytning til modellen er der udarbejdet handlingsplaner for en aktiv risikostyring i tilfælde af, at risikomålet overskrider visse grænser, som bestyrelsen har fastsat. Hertil kommer Finanstilsynets røde og gule risikoscenarier en test som tilsynet anvender til at overvåge pensionsinstitutternes kapitalstyrke. I trafiklys-scenarierne vurderes kapitalstyrken i tilfælde af, at en række parametre ændrer sig samtidigt i en ugunstig (rødt lys) henholdsvis meget ugunstig (gult lys) retning. MP har en målsætning om ikke at være i det røde lys og placeringen i trafiklysene følges derfor tæt. Ved udgangen af 2006 er MP solidt i grønt lys med en betydelig overdækning i forhold til det røde lys på 4,1 mia. kr. For at begrænse risikoen for tab er MP s investeringer spredt på forskellige aktivtyper bestående af primært obligationer, aktier og ejendomme. Inden for de enkelte aktivtyper er der igen foretaget en risikospredning på forskellige markeder, brancher, selskaber og institutioner mv., fortrinsvis i likvide aktiver, således at både kreditrisiko og likviditetsrisiko er meget begrænset i MP. I de senere år er de største aktieinvesteringer nedbragt, således at ingen af disse overstiger 2% af MP s samlede aktiver. Som det fremgår af tabellen nedenfor er MP s aktiebeholdning placeret på forskellige regioner, lande og markeder. De udenlandske aktier er primært placeret i overensstemmelse med MSCI Verdensindekset, mens de danske aktier er placeres i overensstemmelse med det danske OMXCBindeks. Aktier og investeringsforeninger pr. 31. december 2006 opdelt på brancher og regioner (%) Øvrige Nord- Syd- Øvrige Øvrige Ikke Danmark Europa amerika amerika Japan Fjernøsten lande fordelt I alt Energi 0,0 3,0 3,3 0,3 0,0 0,2 0,4 0,2 7,4 Materialer 1,1 2,0 1,3 0,2 0,9 0,1 0,5 0,0 6,1 Industri 3,7 3,2 3,2 0,0 1,5 0,1 0, ,1 Forbrugsfoder 1,7 2,7 3,8 0,0 1,9 0,1 0,5 0,0 10,7 Konsumentvarer 0,8 2,6 2,8 0,1 0,3 0,1 0,3 0,0 7,0 Sundhedspleje 4,2 2,4 3,8 0,0 0,5 0,0 0,3 0,0 11,2 Finans 5,8 9,9 7,5 0,2 1,7 0,7 1,8 0,0 27,6 Informationsteknologi 0,3 1,2 5,0 0,0 1,2 0,4 0,3 0,0 8,4 Telekommunikation 0,0 2,2 1,2 0,0 0,3 0,2 0,1 0,0 4,0 Forsyning 0,0 1,7 1,2 0,0 0,3 0,1 0,2 0,0 3,5 Ikke fordelt 0,4 0,2 1,0 0,0 0,2 0,1 0,1 0,0 2,0 I alt 18,0 31,1 34,1 0,8 8,8 2,2 2,7 0,2 100,0 20\nÅrsrapport 2007 007 Indhold Forord 3 Femårsoversigt hovedtal 4 Årets resultat 5 Forrentning af pensionerne 9 Medlemsudviklingen 11 Medlemsservice 13 Investeringerne 14 Risikoforhold 19 Ledelse og ledelseshverv\n1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 1 2 4 5 6 7 8 9 0 1 2 3 4 5 7 8 9 0 1 2 3 4 5 6 7 8 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 1 beretning og regnskab 2002 magistrenes pensionskasse Indhold Forord 3 Femårsoversigt - hovedtal 4 Årets resultat\n1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 1 2 4 5 6 7 8 9 0 1 2 3 4 5 7 8 9 0 1 2 3 4 5 6 7 8 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 1 beretning og regnskab 2001 magistrenes pensionskasse Indhold Femårsoversigt - hovedtal 4 Årets resultat 2001\nDen positive udvikling på aktiemarkederne\nmp nyt sionskasse magistre gistrenes pensionsk magistrenes pen magistrenes agistrenes pe onskasse MAGISTRENES PENSIONSKASSE MP s afkast steg med 50% i 2004 Positivt afkast på alle MP s investeringer i\nPå de fire medlemsmøder fremlagde MP s ledelse det problem, som har ført til forslaget om en ny pensionsordning for pensionskassens medlemmer.\nFEBRUAR 2006 Medlemsmøder om ny pensionsordning I november afholdt MP medlemsmøder om den ny pensionsordning. Møderne fandt sted i Aalborg, Århus, Odense og København. På de fire medlemsmøder fremlagde\nkolleger. Vi plejer at sige, at MP on tour er pension i løs vægt.\nMAJ 2007 MP on tour MP spørger tillidsrepræsentanter til råds 7 ejendomme solgt Generalforsamlingen 2007 Det lave renteniveau præger fortsat regnskabet Spørgehjørnet 2 3 5 8 9 12 MP on tour MP on tour


Casa Bella Historical Center Lucca i Lucca til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nvia San Tommaso 50, Lucca Centrum, Lucca, Italien, 55100 - Se på kort\nMere om Casa Bella Historical Center Lucca\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Lucca, så er Casa Bella Historical Center Lucca et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nAtmosfæren på Casa Bella Historical Center Lucca afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, ventilator, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, dvd-/cd-afspiller er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Casa Bella Historical Center Lucca er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Lucca.