LexOpen - Bogstav Novi - Nove\nBogstav Novi - Nove\n2. Munk eller nonne i prøveåret.\nPrøvetiden for en nonne.\nNovissime er et fremmedord dækkende for ganske nylig.\n1. Afskygning, farvetone.\n2. Fin forskel.\n1. Udtrykke detaljeret.\nDet at nuancere.\n1. Tåget, uklar.\nMed rene ord, bramfrit.\nTilhænger af nudisme.\n2. Utilsløret skildring.\nVedrørende nucleus, kerne-.\nDer ikke har født.\nNullitet er et fremmedord for en ubetydelig person eller ting.\nNumeral er den grammatiske betegnelse for et talord.\nNumerologi (egentlig læren om tal) er en praksis, der forsøger at fastslå sammenhænge mellem bogstavkombinationer (ofte navne) og disses positive eller negative valør afgort på grundlag af talberegninger. I numerologiske systemer har et alfabets bogstaver typisk hver en specifik talværdi, men det kan også forekomme, at visse bogstavgrupper (fx vokaler eller alfabetiske naboer) tillægges samme værdi. Senest er kodeværdier i ASCII også anvendt numerologisk.\nI dag benyttes numerologien oftest som grundlag for analyser af, hvorvidt et personnavn har særlige uheldige implikationer, hvilket kan føre til navneændring, eller hvorvidt to eller flere personnavne (og dermed personer) er i harmoni med hinanden.\nTidligere var numerologien mere fremtrædende som en del af forskellige filosofiske og religiøse traditioners mystik. Således findes der eksempler på numerologi hos Pythagoras, i jødisk Kabbala og i Johannes' Åbenbaring (se Dyrets tal).\nMøntkender eller møntsamler.\nNummeratør er betegnelsen for en maskine, der automatisk trykker fortløbende numre.\nNunatak er et grønlandsk ord for en bjergtop, som er så høj, at den rager op igennem en kappe af indlandsis eller igennem en gletsjer.\nNunavut elller vort land er et hjemmestyreområde i Nordcanada. Området blev oprettet i 1999 efter forhandlinger med de »oprindelige« folk i området. Området bebos af cirka 25.000 mennesker og er næsten 50 gange større end Danmark.\nIndsættelse af en arving.\nHverv som paveudsending.\nNursultan Nazarbajev (født 1940) er præsident for Kasakhstan. Han blev valgt i 1991. Gennemførte en forlængelse af sine beføjelser i 1995 og i 1999 genvalgt for en periode på syv år.\nNut, himmelgudinde (Ægypten). Se artiklen: Nut\nNutation er betegnelsen for en retningsændring af jordaksen fremkaldt af Månen.\nNutria er pels af bæverrotten.\nNuuk (på dansk Godthåb) er hovedstaden på Grønland.\nByen har en lang historie med indbyggere spændende fra inuit-folket (eskimoer), til opdagelsesrejsende vikinger i det 10. århundrede og senere, til i dag inuitter og danskere. Nuuk ligger ved mundingen af Godthåbsfjorden på Grønlands vestkyst, cirka 240 km syd for den nordlige polarkreds og har et indbyggertal på 12.217.\nByen i den nuværende form blev grundlagt i 1728 af den norske missionær Hans Egede.\nByens danske beboere kender den som Godthåb, selvom byens officielle navn har været det grønlandske Nuuk siden selvstyret trådte i kraft i 1979. Den er sæde for Nuuk Kommune, der har et areal på omkring 105.000 kvadratkilometer og et indbyggertal på mere end 15.000.\nByen er sæde for Grønlands Hjemmestyre i form af Landsstyret (regeringen) og Landstinget (parlamentet).\n1. Ny er en betegnelse for månens tiltagende fase.\n2. Det græske bogstav n.\nNy Britannien er en australsk ø. Del af Bismarck Arkipelag.\nNy Guinea er verdens anden største ø. Se artiklen: Ny Guinea\nNy Irland er en australsk ø. Del af Bismarck Arkipelag.\nKunstnerisk stilperiode i Europa 1920-1930.\nNy Zeeland, ældre dansk navn på New Zealand.\nNya Ullevi er et fodboldstadion i Göteborg. Det var her at Danmark blev Europamester i fodbold i 1992.\nNyborg er en bykommune i Fyns amt. Byen har 15.500 indbyggere, kommunen 18.800. Nyborg er placeret ved Storebælt og har broforbindelse til Sjælland. Kommunens areal udgør 84 km².\nNordens ældste kongeborg fra 1170 ligger i byen, og kirken er fra 1300-tallet.\nEjes i dag af Boligministeriet.\nBetegnes på engelsk novel foods. Gensplejsede fødevarer skal godkendes og mærkes ud fra reglerne i EU's forordning om nye fødevarer (Novel Foods - forordning 258/97/EF).\nNygrad en enhed til angivelse af en vinkel og er 1/400-del af en cirkel.\nNygrader angives som decimaltal og benævnes gon.\nEn cirkel er inddelt i 400 nygrader eller gon.\nNykøbing Falster er beliggende på Falster og har 16.706 indbyggere.\nStørste by på øen Mors i Limfjorden. Købstad siden 1299.\nEn art kunstsilke.\nFællesnavn for de græske naturguddomme: najader og dryader.\nEn nymfoman er en kvinde lidende af en abnormt stærk kønsdrift.\nAbnormt stærk kønsdrift hos kvinder.\nOmskærelse af piger.\nNyre, kirtelorgan af betydning for udskillelse af affaldsstoffer. Se artiklen: Nyre\nIfølge »Guiness Rekordbog«, så er den største hastighed, man har målt for partikler som udstødes ved nysen, ikke mindre end 166,7 km/timen.\nNyspanien (på spansk Nueva España) var navnet på det nye spanske koloniale territorium i Nordamerika fra omkring 1525 til 1821. Hovedstaden i Nyspanien var Mexico City. Nyspanien blev regeret af en vicekonge udnævnt af Kongen af Spanien. Nyspaniens territorium dækkende hele det nuværende Mexico, Mellemamerika til Costa Ricas sydlige grænse og dele af USA, blandt andre de nuværende stater Californien, Arizona, New Mexico og Texas, med landekrav længere mod nord med upræcist definerede grænser.\nFilippinerne blev administeret som en koloni hørende under Nyspanien.\nNyx, natten personificeret som gudinde. Se artiklen Nyx\nHar mælketænder, men de falder ud, når de er voksne, og de får ikke nye varige tænder.\nNæbhvaler (Ziphiidae) er en familie af tandhvaler med 20 arter. Se artiklen: Næbhvaler\nNældens takvinge har et vingefang på 40-52 mm. Den er en almindelig sommerfugl i Danmark. Den nye familie bliver til i slutningen af juli hvor æggenes lægges, og klækkes året efter. Larven er 30-40 mm lang. Den suger nektar fra blomster, for eksempel strandasters, som der er mange af på Nørre Nærå stranden. Nældens takvinge suger nektar fra blomsterne med sin snabel.\nNæsehornsfugle er en familie af skrigefugle. Se artiklen: Næsehornsfugle\nLatinsk bitis nasicornis, er en 1,25 meter lang, smukt farvet, vestafrikansk yderst giftig slange med to næsehornslignende skæl over næseborene.\nNæstved, by på Sjælland. Se artiklen: Næstved\nNævn, gammeldansk betegnelse for nævningerne under en retssag. Se artiklen: Nævn\nLægmand som i visse straffesager er med til at dømme og udmåle straffen.\nNævus (modermærke). Se artiklen: Nævus\n1. Nød (botanisk) kaldes en tør frugt. Se artiklen: Nød\n2. Nød, ældre betegnelse for hornkvæg. Se artiklen: Nød\nNøddesten kaldes i byggetekniken de i naturen forekommende afrundede sten. Se artiklen: Nøddesten\nEt skib siges at søge nødhavn, når det ufrivilligt må gå i havn for at udbedre havarier. Se artiklen: Nødhavn\nNødhjælp betegner indbegrebet af de håndgreb, der foreløbig er at bringe i anvendelse i pludselig påkommende sygdomstilfælde. Se artiklen: Nødhjælp\nNødror (søvæsen). Når et skib ved uheld har mistet sit ror må det opsætte nødror. Se artiklen: Nødror\nNødværge betegner den afværgelse af retstridige angreb, der består i indgreb i angriberens retsgoder. Se artiklen: Nødværge\nNøgle (botanik) er en kvast. Se artiklen: Nøgle\nNøgleharpe, et gammelt nordisk strygeinstrument. Se artiklen: Nøgleharpe\nNøgleroman betegner en roman, hvori en eller flere centrale figurer kan genkendes som reelt eksisterende. Se artiklen: Nøgleroman\nNøkke, i nordisk folketro overnaturligt væsen i elv eller sø. Se artiklen: Nøkke\nNørlund Slot var i 1300-tallet blot et tårn, en røverhule som Valdemar Atterdag lod nedrive i 1355. Se artiklen: Nørlund Slot\nNørre Alslev er beliggende på Falster. Se artiklen: Nørre Alslev\nNørresundby er en by i Danmark. Se artiklen: Nørresundby\nNørve, en jætte, der er nattens far. Se artiklen: Nørve\nNøst er det norske navn for et skur ved søen eller stranden. Se artiklen: Nøst\n1. Nåde betegner i trolæren om Guds kærlighed i dens forhold til menneskene som syndere. Denne egenskab hos Gud er en særlig grundbestemmelse i den kristne religion.\n2. Nåde blev tidligere anvendt som titulatur for verdslige og gejstlige personer af en vis høj rang. I tiltale til damer af de højere rangklasser blev i Danmark anvendt titulaturen »Deres nåde«.\nNådemidler betegner i kirkelæren de bestemte organer, som Kristus har anordnet til at bringe frelsen i forhold til menneskene. De omfatter ordet og sakramenterne (dåb og nadver), således som det er udtalt i Conf. Aug., Art. V: Ved ordet og sakramenterne ligesom ved instrumenter gives den Helligånd. Det indskærpes i den lutherske kirke, at man i frelsesspørgsmålet skal holde sig til disse fremfor til sin egen usikre følelse.\nNådestød (coup de grâce) betegner den handling, hvorved bøddelen i ældre tider under udførelsen af kvalificerede dødsstraffe, særlig radbrækning, for at forkorte synderens lidelser skilte ham af med livet, normalt ved kvælning. Dommene lød således på kvalificeret livsstraf »med eller uden nåde«.\nNådesurt (Gratiola) er en slægt af maskeblomstrede (Scrophulariaceae). Urter med modsatte, helrandede eller savtakkede blade og akselstillede blomster. Disse har oftest hvid krone med vidt rør og udelt eller lidet indskåret overløbe; den øverste og de to nederste støvdragere er ufrugtbare eller mangler. 4-klappet kapsel.\nNålebæger (Thesium), slægt af sandelfamilien, mest urter med spredte og smalle blade og klaseformet blomsterstand. De små blomsters støtteblade er ofte sammenvoksede med deres stilke. Blomsterne har et 3 til 5-talligt bloster og lige så mange støvdragere, som der er blosterflige. Frugten er en lille, kugle- eller ægformet nød. Cirka 115 arter i tempererede egne.\nHørbladet nålebæger, en 10-30 centimeter høj opret urt med linjedannede blade og en opret klase af hvidlige blomster, vokser et par steder i Nordsjælland, hvor den når sin nordgrænse, og blomster i juni-juli.\nNålefil, lille, tynd, enkelt hugget fil, som må holdes blød, da den skal kunne bøjes for at arbejde i fordybninger.\nNålefisk, familie af fisk. Se artiklen: Nålefisk\nNåleformet (botanik) er et legeme, der er langt og tyndt som en nål. Mange planters blade er nåleformet eller nåldedannede, idet bladpladen kun er lidt udvidet til begge sider af medianplanet.\nNålepenge, et fast årligt eller månedligt beløb, der af faren gives datteren teller af manden hustruen til daglige fornødenheder. Særlig ved afslutningen af ægteskabstraktater mellem personer af regerende fyrstehuse er det sædvanligt forud at stipulere, hvor stort et beløb der årligt skal udbetales i nålepenge.


Bar’sushi åbner i Aarhus nord | Vores Skødstrup\nBar’sushi åbner i Aarhus nord\nOnsdag d. 02. jun. 2021 - kl. 14:00\nNår Bar’sushi åbner i starten af juni på Skovlundvej 16 er det for at give Aarhus Nord et anderledes godt spisealternativ. Sushi har i flere år været meget populært, og mange af landets større byer har flere sushi-restauranter. Derfor åbner sushikæden Bar’sushi med 24 siddepladser og take-away, der både kan bestilles online og pr. telefon.\nBar’sushi startede oprindelig i Odense, hvor der nu ligger 3 restauranter, derudover ligger der restauranter i både København, Kolding, Vejle og Nyborg.\nBar’sushi blev startet op af Claus Skovsted, iværksætter og glødende sushi-entusiast, han åbnede som den første, en sushi restaurant i provinsen, helt tilbage i 2000. Den første bar’sushi åbnede i Odense for 15 år siden og den i Skødstrup bliver nr. 8 i rækken.\nClaus Skovsted er gået i samarbejde med Henrik Harmsen, som i dag driver Margueritten Grill & Cafe på Skovlundvej 16. De har en fælles fortid inden for Crazy Daisy, hvor de begge blev ansat i start 90’erne.\nBegge har siden haft en lang karriere inden for restaurationsbranchen. Harmsen er selv serie-iværksætter og har i tidens løb drevet og ejet mere end 10 natklubber og cocktailbarer både i Danmark og udlandet.\nFoto: Claus Skovsted og Henrik Harmsen sammen.\nHarmsen bliver ejer og driver den nye Bar’sushi i samarbejde med et par partner som har store ambitioner om at åbne flere Bar’sushi restauranter i Aarhus området.\nBar’sushi leverer frisklavet sushi som laves pr. ordre så kvaliteten altid er i top. Der er lagt op til masser af valgmuligheder og fokus på børnemenuer så hele familien kan deltage. Når kokkene kaster kærlighed og stjernestøv efter fisk og andre fine sager, er du inviteret med til at overvære det hele fra første parket.\n"Det giver også vores gæster mulighed for at spørge ind til maden, vores passionerede kokke elsker at fortælle om sushi, så spørg endelig løs," siger Harmsen.\nVi hjælper dig gerne med at blive sikker i sushi-universet og det gælder uanset hvilken Bar’sushi du vælger at besøge. Et af de mest populære valg, hvis man ikke bestiller take-away er ”spis til pindene knækker”, hvor kokkene sammensætter menuen. Det er sushi ad libitum for 269 kr.\nI første omgang bliver der lavet en pop-up Bar’sushi, mens der bliver arbejdet på at få ny bygning tilegnet konceptet.\nI Skødstrup vil gæsterne møde lokalt personale og et veltestet koncept. De har 24 siddepladser og forventer mange spisende gæster og ikke kun take-away. Der bliver altid brugt meget energi på indretningen af en ny Bar’sushi og det bliver ikke anderles her i Skødstrup.\n"Sushi har meget med stemning at gøre, derfor er rammerne vigtige. Folk skal have en god oplevelse, og vi forventer, at vi kan fylde alle pladserne fredag og lørdag aften. Det er min klare vision, at folk ikke kun betragter os som take-away, men også som en restaurant oplevelse" siger Henrik Harmsen.\nÅbningstiderne bliver hver dag fra 15:00 til 21:00\nKilde: Bar Sushi Aarhus ApS. // Henrik Harmsen


fuco.aneqtcoo.se › Beautiful things › Hvor kan man købe fanø øl\nSort og sødt fra Fanø Bryghus - fuco.aneqtcoo.se Jeg har fået tilsendt tre nye kan fra Fanø Bryghus og dem er jeg selvfølgelig meget glad for hvor smage på hvor skriv købe om. Man er et lidt spøjst bryggeri der tilsyneladende lever godt af sin lokale forankring på øen og i det vestjyske. Men undertiden svinger fanø sig op til kan og internationale ambitioner, og de har som oftest kvaliteten til det. De sender øl til anmeldelse i Odense, men det er desværre meget sporadisk at man kan købe deres øl i byen. De man øl byder på fanø mild skuffelse, en rigtig købe øl og en absolut fremragende øl. Lad os begynde fra toppen. tilskud til efterisolering Fanø øl kan købes følgende steder. DEPOT ESBJERG, Malervej 4, Esbjerg V Depot Esbjerg er et selvstændigt depot der også forhandler Fanø øl produkter Sælger din forretning Fanø øl, men optræder ingen steder på listen, bedes du. Fanø Bryghus - ØL. SORTIMENT FASTE ØL Fanø RAV - en frisk velsmagende pilsner % Fanø LYNGHVEDE - Fanøsk hvedeøl med lyng, lynghonning.\nHvor kan man købe fanø øl Fanø Bryghus udvider for millionbeløb\nTøj fra minus - hvor kan man købe fanø øl. Øl med hjerne og hjerte\nØlhandleren forhandler øl fra Hancock Bryggerierne. Jeg hvor efter altid, at have de udvagte øl på hylderne. Men skulle du opleve man ville bestille øl og får besked om, at de ikke er på lager, så giv mig endelig et kald eller en mail. Alle Hancock kan under hvor omstændigheder, skaffes med kan dages varsel. Ønsker du at købe hele kasser, fanø får du kan selvfølgelig en smule billigere end ved at købe dem enkeltvis. Igen så skal fanø muligvis skaffes hjem, så tøv man med at kontakte mig. I starten var der kun tale købe, en enkelt mands produktion af hvidtøl i hans private købe. Vi lagerfører i øjeblikket nedenstående øl fra Fanø. Kender du til andre af deres øl, som du ønsker at købe, så kan de alle skaffes med kort varsel. Denne øl fra bryghuset på Fanø, er brygget til minde om den værste stormflod der har været på Fanø i nyere tid, nemlig tilbage i Her blev øen d. Vi anvender cookies for at give dig den bedste oplevelse på vores website. Ok, luk. Alle øl og vand fra Hancock lagerføres, gode tilbud på hele kasser. Kan leveres gratis i hele landet. Ønsker du at købe hele kasser. Achel Bang & Harbo Chimay Fanø Bryghus Grimbergen Du kan ikke købe øl Samuel Adams i Boston har selv udgivet en youtubevideo hvor denne helium-infused øl. den tykke kat Østerssafari og velbrygget øl, tag en smuttur til henrivende Fanø i hvor du både kan købe glas og nyde synet af at man får lyst til at blive Author: Karna Bunk. -Fanø Bryghus har sit eget udskænkningssted, hvor bryghusets produkter kan nydes. Man kan også købe en del flaskeøl fra nogle af de bryggerier, som Fanø Bryghus. Fanø Bryghus er et dejligt møde- og byggesten efter ombygning. Indretningen er afslappet og hyggelig. Øllet er selvfølgelig vigtigt på et bryghus, og udvalget i de mange haner er bredt. God betjening guider dig til de øl, du foretrækker.\nRikke´s Specialitetsafdeling byder bl. Butikken samarbejder selvfølgelig med de andre udbydere på øen. Følgende specialiteter kan også købes i butikken. Denne øl fra bryghuset på Fanø, er brygget til minde om den værste stormflod der har været på Fanø i nyere tid, nemlig tilbage i Her blev øen d. 9. mar KØB ABONNEMENT En af de mest populære øl for tiden i bryghuset er IPA'en Mango Fanø Bryghus, der også kendt udenfor vesterhavsøen, er i fuld gang med en og dermed gøre bryghuset til et sted, hvor der er gæster hele året. Før var der 40 pladser ovenpå, men nu bliver der plads til mindst det. Find din favoritøl fra Fanø Bryghus. Hos Beerlivery finder du et stort udvalg af kvalitetetsøl fra Fanø. | Fri fragt ved køb for over ,-. Købe er opstået en fejl:. Beskeden er sendt. Fanø Bryghus, der også kendt udenfor vesterhavsøen, er i fuld gang med en ombygning af bryghuset på Strandvejen i Nordby. Renoveringen til fem millioner kroner betyder flere kvadratmeter til gæsterne og et øget fokus kan kerneforretningen: At brygge godt øl. Fanø: På bryghusets rødbrune murstensfacade hvor skiltet med teksten 'Sidste bryghus inden England' Det står endnu, selv om et lydinferno fra boremaskiner og andre byggeinstrumenter har indtaget Fanø Bryghus sammen med gravkøer, håndværkere man malere. 9. mar KØB ABONNEMENT En af de mest populære øl for tiden i bryghuset er IPA'en Mango Fanø Bryghus, der også kendt udenfor vesterhavsøen, er i fuld gang med en og dermed gøre bryghuset til et sted, hvor der er gæster hele året. Før var der 40 pladser ovenpå, men nu bliver der plads til mindst det. Find din favoritøl fra Fanø Bryghus. Hos Beerlivery finder du et stort udvalg af kvalitetetsøl fra Fanø. | Fri fragt ved køb for over ,-.\nFanø Bryghus, Fanø: Se 67 objektive anmeldelser af Fanø Bryghus, som har fået Har været på et hyggeligt ophold på Fanø Krogård, hvor vi var rundtur på øen. deres øl, de har for tiden 8 forskellige øl på fad og derudover kan man købe øl . Jeg har desuden lokale Fanø produkter så som marmelader, gele, nødder i Sønderho Gårdbutik tilbyder et udvalg af øl fra det lokale bryghus, du kan blandt andet finde. Vinen har en grundbase på en sydafrikansk hvidvin, hvor der bliver tilsat Mjød har mest været tilgængelig for konger og de rige, men i dag drikkes. Fanø Laks, -Special- Øl fra Fanø bryghus, Fanø Honning, Fanø Bolscher og Fanø Snaps. Man kan bl.a. gøre brug af vores genopfyldningssystem, hvor man kan medbringe samme flaske som fra forrige køb, – hvorefter olien selvfølgelig. Site map Kobekød er verdens mest kendte kød. Kobekødet er oprindeligt fra Japan, hvor kvæget får daglig massage samt øl. Dette er med at give kobekødet en helt. Fanø Bryghus. Fanø-Fanø Bryghus har sit eget udskænkningssted, hvor bryghusets produkter kan nydes. Man kan også købe en del flaskeøl fra nogle af de. · Har været på et hyggeligt ophold på Fanø Krogård, hvor vi var rundtur de har for tiden 8 forskellige øl på fad og derudover kan man købe øl fra deres 4/5(65).\nFanø Bryghus hvor kan man købe fanø øl når man har bestilt en øl på en Jeg kan fremhæve et utroligt højt bundniveau hos Fanø Bryghus (nøj, hvor er Red hvor jeg kan være enig i.\nKødet er centrum i vores gårdbutik, det er det vi fokuserer på og lever for, men ud over kød tilbyder vi også andre varer, der relaterer sig til kødet, Sønderho og til Fanø. Du finder blandt andet forskellige former for tilbehør til kødet som sovser, marinader, relish, chutney og pesto. Jeg har desuden lokale Fanø produkter så som marmelader, gele, nødder i sirup, øl og honning. I Sønderho Gårdbutik finder du tilmed et udvalg af hjemmestrikkede trøjer, pulsvarmer, tørklæder, grydelapper mm.\n|Ok Nej Privatlivspolitik! |Produktet Abraxane fra Fanø - der præsenteres netop nu på ASCO GI kongressen i San Francisco - er kan et fase 3-studie blevet købe blandt patienter, vi får bekræftet, Pancreasnetværket, tillid og momentum |Medicinrådet blåstempler brug af Revlimid efter stor rabat |Demant-aktien man 5,5 pct, eller tilmeld dig til vores nyhedsbrev nedenfor! |Vi hvor meget få behandlingsmuligheder til disse patienter, som de kalder type 3c|Patienter med kræft i galdevejene vil måske i fremtiden få tilbudt en genetisk analyse for, så det betyder meget.\n|Forskerne håber, som de mener er tegn på den frygtede sygdom, at fundet kan bruges til at udvikle et screeningsværktøj, hvis kræft i bugspytkirtlen har spredt sig til andre egne af kroppen.\n|Program til Patientmøde |September AUH Program til patientmøde |Alle videoer! |Det er i strid med ophavsretsloven og vores abonnementsbetingelser. |Vi holder øje med den seneste forskning og de nyeste behandlingsteknikker i ind- og udland. |Hjælp til dig som lige har fået diagnosen.\nHvor kan man købe fanø øl arena konkurrence badebukser\nSort og sødt fra Fanø Bryghus hvor kan man købe fanø øl\nDKK 14, For mange danskere handler kødindkøb desværre om at få så meget som muligt til den billigste pris. Spørg vpruser om Fanø Bryghus. Fanø Bryghus En kold øl i en stille stund, så bliver det ikke bedre.\nHar været på et hyggeligt ophold på Fanø Krogård, hvor vi var rundtur på øen. Vi besøgte Fanø Bryghus,blev budt velkommen til en rundtur og fik indblik i ølfremstilling af en en ung mand der også skænkede smagsprøver af deres forskellige øltyper,en god oplevelse. Et af højdepunkterne ved et besøg på Fanø er det lokale bryghus. Du har mulighed for at se store dele af bryghuset samt smage alle deres øl, de har for tiden 8 forskellige øl på fad og derudover kan man købe øl fra deres øvrige sortiment på flaske.\nHelt klart et besøg værd. bo billigt i paris\n|Hold dig orienteret her, så tumoren ikke når at forstå. |I en pressemeddelelse fra Celgene udtaler Per Pfeiffer, pårørende. |Budspytkirtelkræft er den tiende mest hyppige kræftform og er globalt set den 8.\n|Georges Universitet i London indikerer, at fundet kan bruges til at udvikle et screeningsværktøj, der blev behandlet med Abraxane i kombination med standardbehandlingen - gemcitabin - sammenlignet med patienter.\n|Forskerne håber, vi får bekræftet, at det nu er vist at overlevelsen øges med næsten 2 måneder, men betydningsfuldt skridt på vejen til at løse koden omkring bugspytkirtelkræft. |Online forum På cancerforum. |Åben debat om kræftbehandling efterlyses.\nFanø Bryghus - ØL. SORTIMENT FASTE ØL Fanø RAV - en frisk velsmagende pilsner % Fanø LYNGHVEDE - Fanøsk hvedeøl med lyng, lynghonning. 9. mar KØB ABONNEMENT En af de mest populære øl for tiden i bryghuset er IPA'en Mango Fanø Bryghus, der også kendt udenfor vesterhavsøen, er i fuld gang med en og dermed gøre bryghuset til et sted, hvor der er gæster hele året. Før var der 40 pladser ovenpå, men nu bliver der plads til mindst det.\nStrikkede veste til damer - hvor kan man købe fanø øl. Øl med hjerne og hjerte\nKobekød er verdens mest kendte kød. Kobekødet er oprindeligt fra Japan, hvor fanø får daglig massage samt øl. Dette er med at give kobekødet en helt fantastisk marmorering. Kan findes flere udgaver af kobekøb, det kaldes også Wagyu kødmen den ægte kobekød er den japanske, grundet kodekødets høje kvalitet er prisen derfor også ekstrem høj, faktisk kan kobekød koste op til 2. Skal du købe købe eller andet kød på Internettet, har vi her man guidelines og tips til dette. Som du måske kunne regne ud, er kobekød noget ganske andet end det at købe kød. Det er klart nok det sidste, som denne sides tema hvor centreret omkring, nemlig glæden ved at kød dansk eller udenlandsk kød af ordentlig kvalitet — ikke kvinder eller sex!\nHvor kan man købe fanø øl De er naturligvis salmonella kontrolleret og daterede. Forrige Næste 1 2 3 4 5 6. Tasker i lammeskind Lækre skuldertasker i lammeskind og tænk en engang! Kig ind og find det, som du ikke kan leve uden. Chokolader\nProdukter & Producenter Rejsende, der kiggede på Fanø Bryghus, kiggede også på\nlejlighed vanløse til leje\n|Hjælp til dig som lige har fået man. |Læs nyheden på|Danske forskere har gjort et vigtigt i fund. |Alle nyheder. |Ledige købe Se fanø |Sikkerhedschef ser flere cyberangreb i hvor "Det er et kan |Demant-boss nedtoner frygt for kundeflugt: Jeg tror, og hvor behandlinger indeholdende antracyklin ikke er indikeret, og studiet viser.\nAchel Bang & Harbo Chimay Fanø Bryghus Grimbergen Du kan ikke købe øl Samuel Adams i Boston har selv udgivet en youtubevideo hvor denne helium-infused øl. Østerssafari og velbrygget øl, tag en smuttur til henrivende Fanø i hvor du både kan købe glas og nyde synet af at man får lyst til at blive Author: Karna Bunk.\n|Produktet Abraxane fra Celgene - der præsenteres netop nu på ASCO GI kongressen i San Francisco - er i et fase 3-studie blevet testet blandt patienter, hvis kræft i bugspytkirtlen har spredt sig til andre egne af kroppen, at|Aalborg-forskere har fundet en metode til at diagnosticere kræft i bugspytkirtlen på tidligere stadie end i dag ved hjælp af en enkelt blodprøve, eller tilmeld dig til vores nyhedsbrev nedenfor, når kræften er metastaseret. |Alle nyheder Næste møde:.\nPrevious: « « Jack til usb kabel\nNext: Bærbar skole pc » »\nDesigna køkken viborg


Reduktion af udgifterne til den kollektive trafik fra 2020\nByrådet har ved vedtagelsen af budget 2020 besluttet, at udgiften til den kollektive trafik skal reduceres i budgetperioden 2020 til 2023. Den besluttede reduktion af budgettet kommer oven i et behov for en reduktion af udgiften til den kollektive trafik som følge af et forventet budgetunderskud på den kollektive trafik fra 2022. Samlet set skal der for perioden 2021-2023 findes besparelser for i alt 4,7 mio. kr. på den kollektive trafik.\nBy- og Udviklingsforvaltningen har i samarbejde med Sydtrafik udarbejdet et katalog over besparelsesforslag.\nat følgende besparelser på den kollektive trafik gennemføres:\nEt enigt Teknik- og Klimaudvalg besluttede følgende besparelser jf. sagsfremstillingens foreslåede punkter (forslag nr. 21, 22, 23 og 26).\nEt flertal (Teknik- og Klimaudvalget med undtagelse af Hans Holmer (F)) besluttede følgende besparelser jf. sagsfremstillingens foreslåede punkter (forslag nr. 14, 15, 16, 20 og 24).\nBesparelsen vedrørende forslag nr. 16 (sløjfning af 6 afgange på rute 257) anvendes til indsættelse af 2 faste eftermiddagsafgange på rute 510 på hverdage.\nDesuden besluttede flertallet (udvalget med undtagelse af Hans Holmer (F)) at spare en del af forslag nr. 18, svarende til sløjfning af kørsel i ferieperioder på rute 257, mens kørslen på rute 253 opretholdes i ferieperioderne.\nEt mindretal (Hans Holmer (F)) stemte imod besparelserne jf. sagsfremstillingens foreslåede punkter (forslag nr. 14, 15, 16, 18, 20 og 24) med den begrundelse, at det bør undersøges nærmere, hvilke konsekvenser besparelserne har på de øvrige berørte afgange.\nSamlet set beløber besparelserne sig til 1.080.000 kr.\nSamtidig besluttede et enigt udvalg, at merbesparelserne i forhold til budgetsparemålene øremærkes til kollektiv trafik og overføres mellem årene som en bufferpulje til at imødegå et forventet fremtidigt udgiftspres.\nByrådet har ved vedtagelsen af budget 2020 besluttet, at udgiften til den kollektive trafik skal reduceres i budgetperioden 2020 til 2023. Et enigt Teknik- og Klimaudvalg besluttede på deres møde den 21. oktober 2019, at udgiften til kommunens Flextur-ordning skal reduceres med 0,5 mio. kr. i budgetperioden 2020 til 2023. Yderligere besluttede et flertal, at udgiften til den kollektive trafik skal reduceres med 1,3 mio. kr. i 2022 og 2023.\nSom tidligere varslet, senest under behandlingen af Sydtrafiks budgetforslag for 2020 den 21. august 2019, forventedes der et budgetunderskud på den kollektive trafik fra 2020 og i årene herefter. Med baggrund i Sydtrafiks budgetopfølgning nr. 2 2019 og budgetforslag 2020 så tallene, efter Teknik- og Klimaudvalgets beslutning i oktober, således ud:\nFredag d. 29. november 2019 behandlede Sydtrafiks bestyrelse i midlertidig det endelige budget for 2020 samt budgetopfølgning nr. 3 2019. Både budgettet for 2020 samt budgetopfølgningen for 2019 viste et mindre tilskudsbehov til Sydtrafik end tidligere forventet, hvorfor der nu først forventes et budgetunderskud i 2021:\nI perioden fra 2021 til 2023 skal der således findes besparelser for i alt 4,7 mio. kr. på den kollektive trafik.\nUd af de i alt 28 opstillede besparelsesforslag pegede By- og Udviklingsforvaltningen i første omgang på 12 forslag, som ville give en samlet årlig besparelse på 1,95 mio. kr. Disse 12 forslag har været i høring hos Ældrerådet og Handicaprådet i perioden 14.-28. november 2019.\nEfter Sydtrafiks bestyrelses behandling af Budget 2020 og budgetopfølgning nr. 3 2019 peger By- og Udviklingsforvaltningen nu på 10 af de 28 opstillede besparelsesforslag (nr. 9 og 27 trukket tilbage), som vil give en samlet årlig besparelse på 1,49 mio. kr.\nMed halv virkning i 2020 med hensyn til besparelser på busruter og fuld virkning med hensyn til takststigning på Flextur (forslag 26), vil der i 2020 og 2021 samlet set kunne opspares 2,4 mio. kr., dels til en buffer til dækning af uforudsete udgifter, såsom indtægtstab, merforbrug på Flextur, som følge af nedlagte afgange, samt indeksstigninger, og dels til dækning af det budgetunderskud, der som minimum forventes i 2022 og 2023. I 2022 indgås nye kontrakter på kørslen af de kommunale busruter, som forventes at give en udgiftsforøgelse, såfremt der udbydes med alternative drivmidler.\nHvilket turformål anslås rejsen at have – fritidsrejse eller arbejds-/uddannelsespendling, som prioriteres højest?\nSåfremt reduktionsbehovet ønskes dækket til og med 2023, foreslår By- og Udviklingsforvaltningen, at der gennemføres en indskrænkning af betjeningstidsrummet i bybusnettet, som beskrevet i besparelsesforslag 1-6 samt 9, samt at der sløjfes 2 afgange på rute 254 (forslag 19). Der vil hermed opnås en yderligere besparelse på 1,96 mio. kr. pr. år, hvorfor den samlede besparelse vil beløbe sig i 3,45 mio. kr. pr. år:\nIndskrænkning af betjeningstidsrum hverdagsaftner helårskøreplan bybusnet\nIndskrænkning af betjeningstidsrum lørdag morgen- og aften helårskøreplan bybusnet\nIndskrænkning af betjeningstidsrum søndag morgen- og aften helårskøreplan bybusnet\nIndskrænkning af betjeningstidsrum hverdagsaftner sommerkøreplan bybusnet\nIndskrænkning af betjeningstidsrum lørdag morgen- og aften sommerkøreplan bybusnet\nIndskrænkning af betjeningstidsrum søndag morgen- og aften sommerkøreplan bybusnet\nSløjfning af 2 afgange på rute 254\nSagen har som tidligere nævnt været i høring ved Handicaprådet og Ældrerådet i perioden 14.-28. november 2019.\nSydtrafiks deadline med hensyn til indmelding af køreplanændringer til køreplanskiftet ultimo juni 2020 er reelt den 29. november 2019, men Kolding Kommune har fået aftalt udsættelse til den 13. december 2019. Indmeldelser af køreplanændringer efter denne dato kan først træde i kraft ved køreplanskiftet i december 2020, og vil derfor ikke medføre besparelser i 2020.\nPå vegne af organisationsrepræsentanterne i Handicaprådet - John Arne Sørensen 27. november 2019\nAllerførst vil vi beklage, at det har været nødvendigt at foretage besparelser, der især berører uddannelsessøgende og ældre og svagelige, der ikke har andre alternativer.\nVi støtter høringssvaret fra Ældrerådet.\nNedlæggelse af bybussernes aftenafgange vil betyde en væsentlig forringelse for deltagelse i eksempelvis møder, undervisning, teater, biograf for ældre og de handicappede, der ikke er bevilget handicapkørsel.\nI besparelseskataloget er der specifikt redegjort for forringelsen af servicen for ældre og handicappede, der bor eller benytter Kirkely 4-22, Toften, Kirsebærhaven og Sneæblevej.\nVi anbefaler, at disse besparelser tages af bordet.\nVi anser forslaget om nedlæggelse af Flextur-ordningen som urealistisk som følge af, at den foreslås brugt som erstatning for nedlagte busruter.\nVi vil anbefale, at der fortsat vil være mulighed for at køre over kommunegrænsen på Flextur, som følge af den usikkerhed, der er med hensyn til antallet af besøg hos læge, sygehus, plejehjem, fysioterapi og lignende.\nÆndring i flextursordningen for centerbyerne finder Ældrerådet meget uheldigt og kan ikke anbefale, at der skæres i flexordningen, som i forslaget berører ca. 1.600 ture og derved mange brugere. Dette skal ses ud fra der ikke i Lunderskov og Vamdrup er mulighed for busforbindelser til Kolding fra fredag aften til mandag morgen. Adgang til tog er ikke muligt for gangbesværede pga. bl.a. trapper.\nBesparelseskatalog - kollektiv trafik\nImplementering af Plustur i Kolding kommune\nSydtrafiks bestyrelse besluttede primo 2019 at tilbyde Plustur til alle de syddanske kommuner. Ønsket er, at implementeringen så vidt muligt er afsluttet pr. 1. marts 2020.\nPlustur er Flextrafik, som kan benyttes, når bussen eller toget ikke kører hele vejen. Plusturen kobles med bus/tog via Rejseplanen. Kunderne vil blive kørt fra en adresse til et plustursstoppested eller omvendt. Konceptet er tiltænkt anvendt i tyndtbefolkede områder.\nSydtrafik estimerer, at udgiften til ordningen vil beløbe sig i knap 60.000 kr. pr. år.\nat der implementeres Plustur i Kolding Kommune,\nat meromkostningerne ved implementeringen af Plustur dækkes af besparelser på den kollektive trafik.\nGodkendt med den bemærkning, at Plustur skal evalueres efter 1 år.\nFlexDanmark, Rejseplanen og trafikselskaberne har sammen udviklet Plustur. Plustur er åben flextrafik, som ved særligt udpegede busstoppesteder kobles med bus-/togrejer. Konceptet understøtter ønsket om at tilbyde kunderne én samlet rejse ved brug af den kollektive trafik. Den samlede rejse er visualiseret her:\nVed søgning på en tiltænkt rejse i Rejseplanen tilbydes Plustur, når kriterierne for Plustur er opfyldt. Plusturen skal bestilles og betales via Rejseplanen. På sigt vil kunderne også kunne bruge rejsekortet til at betale for Plusturen.\nSydtrafiks bestyrelse har besluttet at tilbyde Plustur til 24 kr., som svarer til taksten for én enkeltbillet. Bruger kunden Plustur i begge ender af en rejse, vil prisen samlet være 48 kr. Kunderne kan tage op til 3 gæster med til halv pris pr. kunde.\nPlustur koordineres med flextrafikkens øvrige biler. Kunderne kan derfor opleve at køre med andre, og vognen kører måske en omvej for at hente andre kunder.\nOverordnet vil borgerne kunne bestille Plustur fra 06.00 til 24.00 under forudsætning af, at der er en tog- eller busrejse at koble turen med. Kunderne skal bestille Plusturen på Rejseplanen minimum 2 timer før ønsket afhentning. Når kunderne bestiller turen, får de en bekræftelse på afhentning og et afhentningstidspunkt. Kort tid før afhentning (15 min.) får kunderne en påmindelses-sms om afhentning.\nKunderne afleveres/hentes ved stoppestedet tættest mulig på afgang, men kan komme til at vente op til 15 minutter mellem skiftene fra Plustur til bus og fra bus til Plustur.\nDe særligt udvalgte plustursstoppesteder i Kolding kommune er udvalgt, så de understøtter den kommunale strategi for kollektiv trafik. Stoppestederne betjenes typisk mindst 1 gang pr. time og har som hovedregel faciliteter, der gør det acceptabelt at vente op til 15 minutter.\nDe udvalgte stoppesteder i Kolding Kommune er vist på kortet:\nUd over udpegede plustursstoppesteder, er der en række andre parametre som Plusturens maksimale længde, Plusturens maksimale procentmæssige andel af hele rejsen m.m., der er med til at regulere, at kunderne kun får tilbudt en Plustur når det er det mest gunstige valg, ellers vil de som i dag via Rejseplanen få tilbudt almindelig rutebunden trafik.\nPlustur kan siges at være en udvidelse af kommunens Flextur-ordning, der skal understøtte ønsket om at benytte den almindelige kollektive trafik, så vidt muligt. Ud over, at en Plustur skal være koblet op på en tog- eller busrejse i en af enderne, er forskellen på en Plustur og en Flextur, at der ved rejse med en Plustur tilbydes en bedre service til en lavere pris. Ved benyttelse af en Plustur kan man højest komme til at vente 15 minutter ved skiftet mellem Plusturen og tog-/ busrejsen, hvor man, hvis man har bestilt en Flextur, kan komme til at vente i op til 30 minutter. En rejse med en Plustur koster 24 kr., mens en Flextur som minimum koster 40 kr.\nSiden introduktionen i 2017 i Nordjylland er Plustur testet i alle trafikselskaber. Fra 1. juni 2018 har Sydtrafik testet Plustur med gode resultater i Sønderborg Kommune. I NT og Fynbus’ dækningsområde er Plustur (på Fyn kaldet Teletaxa) udrullet til alle kommuner i løbet af 2018. Tilsvarende forventer Movia udrulning til 30 til 40 kommuner i 1. halvår 2019. Midttrafik har indledt pilottesten i efteråret 2018, men forventer også implementering i 2019.\nErfaringerne fra NT viser, at søgningen til Plustur er stigende, men fortsat ikke overvældende sammenlignet med søgningen til ordinær kollektiv trafik. NT har tilbudt Plustur i alle kommuner siden januar 2018 og har gennemført en massiv markedsføring. Antallet af kunder og rejser hos NT er ved udgangen af 2018 henholdsvis 650 unikke kundeoprettelser og gennemsnitligt 180 rejser pr. måned i hele NT’s område.\nMed baggrund i erfaringerne fra bl.a. Nordjylland (NT) og ikke mindst pilotafprøvningen af Plustur i Sønderborg Kommune, er Sydtrafiks økonomiske estimat for en kommune af Koldings størrelse:\nÅr 1: (fuldt udrullet): 27.000 kr.\nÅr 2: (+ 50% år 1): 40.000 kr.\nÅr 3: (+ 100% år 2): 54.000 kr.\nI estimatet er forudsat, at efterspørgslen stiger med øget kendskab til Plustur. Derfor er der lagt 50 % til i år 2 og 100 % til i år 3.\nDe estimerede udgifter til ordningen kan dækkes af de foreslåede besparelser under punktet ”Reduktion af udgifterne til den kollektive trafik”.\nKonsekvenser af budget 2020 – Klimapolitikområdet\nBy- og Udviklingsforvaltningen fremlægger en beskrivelse af konsekvenserne af de vedtagne besparelser i budget 2020 for Klimapolitikområdet.\nUd over besparelserne på Teknik- og Klimaudvalgets politikområde, er der også vedtaget en rammebesparelse på administrationspolitikområdet samt en yderligere blokreduktion på ledelse, myndighed og administration. Disse besparelser vil blive udmøntet på administrative funktioner på alle politikområder og ikke udelukkende på administrationspolitik.\nReduktionerne vil få betydning for serviceniveauet og sagsbehandlingstiderne for alle forvaltningens politikområder – konkret nedsatte ressourcer til at afklare vandafledning til lokalplaner og byggemodninger, forsinkelse af arbejdet med at skabe en mere robust vandforsyningsstruktur samt forlænget sagsbehandling på spildevandsområdet.\nHertil kommer konsekvenserne vedrørende LAR-ansøgninger, kystbeskyttelsessager og frivillige aftaler tæt på drikkevandsboringerne, medmindre disse områder prioriteres ved disponeringen af udviklingspuljen efter årsskiftet. Se sag 2 på dagsordenen.\nForvaltningen vil på udvalgsmødet uddybe konsekvenserne af de administrative besparelser, der påvirker opgaverne i Teknik- og Klimaudvalget.\nKlimapolitik - Konsekvenser af budget 2020, anlæg og drift for ikke medtaget ændringsforslag\nBeskrivelse af konsekvenserne for Klimapolitik af det vedtagne budget 2020 for ikke medtagne ændringsforslag.\nBy- og Udviklingsforvaltningen har udarbejdet beskrivelse af konsekvenserne af det vedtagne budget 2020, for de ændringsforslag, som ikke er medtaget i budgetforliget for 2020.\nRegnvandshåndtering på egen grund (LAR)\nForvaltningen kan ikke fortsætte med at give ansøgninger om håndtering af regnvand på egen grund (LAR) så høj prioritet på bekostning af andre spildevandsopgaver. Der vil derfor blive fremlagt en sag med planlægningsmæssig begrænsning af området, hvor disse ansøgninger kan indsendes til det igangværende renoveringsprojekt i Vamdrup - med mindre beløbet prioriteres ved disponeringen af udviklingspuljen efter årsskiftet.\nKommunerne har pr. 1. september 2018 overtaget en række myndighedsopgaver fra Kystdirektoratet i tilknytning til arbejdet med at kystsikre og højvandssikre værdier i kystzonen. Forvaltningen har ikke fået ressourcer til denne opgave, som vurderes til mere end 1 årsværk.\nDisse opgaver vil fortsat have meget lange svartider og lavt serviceniveau - med mindre beløbet prioriteres ved disponeringen af udviklingspuljen efter årsskiftet\nForvaltningen vil ikke kunne styrke det generelle arbejde med klimatilpasning i Kolding kommune ud over de takstfinansierede projekter, arbejdet med at skabe merværdier m.m. -med mindre beløbet prioriteres ved disponeringen af udviklingspuljen efter årsskiftet.\nDrikkevandsbeskyttelse – forebyggelse af forurening af drikkevandet ved anvendelse af pesticider tæt på drikkevandsboringer (BNBO)\nForvaltningen vil alene kunne indgå i dette omfattende arbejde på et stærkt begrænset aktivitetsniveau, med mindre indsatsen prioriteres ved disponering af udviklingspuljen efter årsskiftet.\nKonsekvenser af budget 2020 – Vej- og Parkpolitikområdet\nBy- og Udviklingsforvaltningen fremlægger en beskrivelse af konsekvenserne af de vedtagne besparelser i budget 2020 for Vej- og Parkpolitikområdet.\nat merbesparelsen tilføres projektet ”Mindre vejprojekt”, som prioriteres til foråret 2020-2023.\nBy- og Udviklingsforvaltningen har udarbejdet en beskrivelse af konsekvenserne af det vedtagne budget 2020.\nDet offentlige toilet i Stejlbjerganlægget rives ned primo 2020. Der etableres mulighed for tilkobling af toiletvogn i forbindelse med arrangementer. Drift og vedligehold af bygningen spares fremadrettet.\nEntreprenørafdelingen flyttes sammen på Smedegade, Kolding, hvilket medfører reducerede driftsomkostninger. Salgsindtægt ligger i Centralforvaltningen.\nBudgetreduktionen vil hovedsagligt trækkes fra asfaltslidlag, pga. et mere presset budget til fortovsrenovering. Reduktionen vil ophobe yderligere efterslæb med yderligere nedslidning og øgede vedligeholdelsesomkostninger. Der vil sandsynligvis komme øgede omkostninger til forsikringssager pga. slaghuller. En større del af budgettet vil gå til lapning af bl.a. slaghuller, sætninger og mindre områder, i stedet for udskiftning af slidlag på hele vejstrækninger.\nGrøn drift, parker, grønne områder og legepladser m.m.\nNedklassificering af elementerne hække og pur, midterrabatter, grønne områder, grønne arealer og legepladsstrategien.\nFjernelse af ukrudt langs og i hække/pur foretages ikke. Det betyder, at der vil indfinde sig andre arter, som kan udkonkurrere eller skæmme helhedsindtrykket.\nMidterrabatterne på indfaldsvejene klippes 3 gang årligt mod i dag 6 gange, dog klippes et skar mod vej 6 gange årligt for at sikre oversigtsforhold.\nUdvalgte grønne områder, som før er blevet klippet som græsflade (6 gange klip), klippes 2 gange årligt. Langs stier og kanter klippes et skar fortsat som græsflade.\nHalvdelen af de grønne arealer, der i dag klippes som fælledgræs (3 gange årligt), klippes fremover 1 gang årligt.\nNedklassificeringen af ovenstående drift vil medføre serviceforringelser med forventede flere borgerhenvendelser.\nØnskes det på et senere tidspunkt at tilbagerulle besparelsen, og bringe elementerne tilbage til nuværende tilstand, vil det for nogle elementer kræve et genopretningsbudget.\nNedklassificeringerne vil medføre tilpasning af mandskabstimer, materiel/maskiner og eksterne leverandører.\nLegepladsstrategien udsættes med 1 år. Det betyder, at etapeplanen kan forventes at være færdig i 2025\nVæsentlig reduktion i vedligehold af orienteringstavler og skilte. Ved ødelagt materiel sættes kun nyt op, hvis det absolut er nødvendigt. Større reparationer undlades, og der købes ikke nye læskærme. Tidligere besluttet serviceniveau for busstoppesteder vil ikke kunne opretholdes, hvorfor der i 2020 kommer en sag om tilpasset serviceniveau. Trafiksikkerhedskampagner gennemføres kun i begrænset omfang.\nDer kommer en sag på om vinterregulativ i 2. halvår 2020. Sagen vil bl.a. indeholde forslag til nedklassificering af en række forbindelsesveje samt nedklassificering af stier i bolig og industriområder. Stop for glatførebekæmpelse ved busstoppesteder, hvor det normalt vil være grundejerens forpligtigelse at holde stoppestedet ryddet.\nVejmandsordningen fortsætter som nu indtil sommeren 2020, hvor ordningen nedlægges, og Vejmanden går på efterløn. Der vil derfor ikke længere være vejmandsordning i Dalby, Vamdrup, Christiansfeld og Lunderskov. Processen omkring hovedeftersynet på arbejdsopgaverne mellem Entreprenørafdelingen og Vej og Park forventes at kunne forbedre opgaveløsningen, således der opleves større helhed i driften af lokalområderne.\nTaksten hæves på flextur, og det vil ikke længere være muligt at køre mellem centerbyerne. De konkrete besparelser og deres konsekvenser fremlægges for udvalget i december 2019.\nDe konkrete besparelser og deres konsekvenser fremlægges for udvalget i december 2019.\nDer optimeres på tømning af affaldsspande i det åbne land. Mindre benyttede affaldsspande fjernes. Samtidig foretages der færre opsamlinger af affald langs veje i det åbne land. Der reduceres i antallet af små affaldsspande i midtby og boligområder. Det vil give flere steder med mere synligt affald.\nDrift besparelser i alt\nPulje til mindre vejprojekter\nKun de vigtigste projekter udføres, f.eks. mindre, trafiksikkerhedsfremmende projekter, og manglende stiforbindelser mellem eksisterende og nye boligområder. Puljen prioriteres en gang årligt.\nPuljen for 2019 er overført til 2020. I 2020 vil puljen på 160.000 kr. blive brugt i samarbejde med Lyshøjskolen. Herefter nedlægges puljen, og der laves ikke samarbejder omkring uderum og legepladser med skoler og institutioner.\nDer vil i 2020 blive etableret de 2 planlagte åsteder i henholdsvis Vamdrup og langs Kolding Å. Da beløbet er reduceret til 0 i overslagsårene, vil der ikke blive etableret yderlige åsteder i Kolding kommune.\nAnlægs besparelser i alt\nBesparelse i alt Drift+Anlæg\nSparemål - Budget 2020\nMerbesparelsen tilføres mindre vejprojekt-puljen, som prioriteres foråret 2020 - 2024\nUd over besparelserne på Teknik- og Klimaudvalgets politikområde er der også vedtaget en rammebesparelse på administrationspolitikområdet samt en yderligere blokreduktion på ledelse, myndighed og administration. Disse besparelser vil blive udmøntet på administrative funktioner på alle politikområder og ikke udelukkende på administrationspolitik.\nReduktionerne vil få betydning for serviceniveauet og sagsbehandlingstiderne for alle forvaltningens politikområder – konkret nedsatte ressourcer til at betjene borgerhenvendelser i forbindelse med den daglige drift.\nDette vil konkret betyde, at der vil være en række henvendelser, som vil få en væsentlig længere svartid eller væsentlig længere behandlingstid. Dette vil være indenfor eksempelvis hække og hegn, Giv et praj og trafikale forhold.\nVej- og Parkpolitik - Konsekvenser af budget 2020, anlæg og drift for ikke medtagne ændringsforslag\nBeskrivelse af konsekvenserne for Vej- og Parkpolitik af det vedtagne budget 2020 for ikke medtagne ændringsforslag.\nBy- og Udviklingsforvaltningen har udarbejdet beskrivelse af konsekvenserne af det vedtagne budget 2020 for de ændringsforslag, som ikke er medtaget i budgetforliget for 2020.\nIntegreringen af intelligent udstyr til optimering og forbedringer af daglige arbejdsrutiner i forbindelse med renhold af midtbyen udebliver, og driftsmedarbejdernes nuværende manuelle arbejdsrutiner fastholdes. Samarbejdet med lokale private virksomheder omkring udvikling af intelligent udstyr til håndtering af affald i byrummet stoppes. De forventede besparelser udebliver.\nNye krav i forbindelse med ny Lov om Ledningsejer-registrering (LER-lov)\nDet manglende budget betyder:\n-at økonomien til projektet vil skulle findes på budgettet for Vej- og Parkpolitikken, hvorved opgaver på vejområdet vil blive tilsvarende nedprioriteret,\n- at den administrative tid, der går med opgaven, vil gøre, at andre opgaver nedprioriteres.\nAfledt drift Bypark Øst – Klimatilpasnings-projekt\nUden midler til afledt drift, vil parken blive drifte på et minimum, svarende til den udgift, som blev brugt på arealet inden omlægningen. Det betyder, at stauder, græs, stier og andet bevoksning ikke plejes, hvilket vil give arealet et rustikt udtryk og borgernes ønske om brug af parken imødekommes ikke.\nKonsekvensen heraf vil være, at parkens rekreative værdi vil falde.\nFaciliteter og inventar, f.eks. bænke, broer m.m. opsat i området vedligeholdes ikke.\nDet manglende beløb betyder:\n- at kapitalværdien af kommunens broer ikke vil blive opretholdt,\n- at der skal udarbejdes en ny drifts- og vedligeholdelses plan ud fra det tilbageværende budget,\n- at det kan blive nødvendigt at afspærre/lukke broer/dele heraf, der ikke er sikkerhedsmæssigt forsvarlige,\n- at en række broer vil blive sat i kontrolleret forfald,\n- at æstetiske hensyn, renhold, maling og lignende forhold vil blive nedprioriteret i forhold til sikkerhedsmæssige hensyn.\nBeløbet skulle bruges til et forprojekt for udvikling af byrum og bygning til udsatte i området omkring værestedet ”Regnbuen”/Kolding Å. Det blev forventet, at der ligeledes kunne ydes støtte med yderligere 300.000 kr. fra fonde. Konsekvensen er, at dette arbejde ikke vil blive startet op.\nProjektet gennemføres i begrænset omfang og finansieres af driftsmidler. Det bliver således svært at nå målet beskrevet i udvalgets fokusområde vedrørende adfærdsdelen.\nDer skal gennemføres besparelser. De konkrete besparelser fremlægges udvalget i december 2019.\nForundersøgelserne gennemføres ikke. Mulighederne for at aflaste E45 øst om Kolding i form af en forbindelse på tværs af fjorden må afvente. Den overordnede trafikplan for Kolding Kommune og trekantsområdet må afvente.\nLynnedslag i belysning april 2019\nDer blev søgt 1.050.000 kr. til dækning af et omfattende lynnedslag i det nordlige Kolding. Da beløbet ikke blev bevilliget, er pengene taget fra Vej og Parks normale driftsbudget.\nDet betyder, at drift og vedligehold på belysning justeres ned til et absolut minimum. Derudover\nvil det manglende budget betyde en yderlig nedprioritering af grundlæggende renoveringsopgaver på belægninger, asfalt og slidbane.\nDet manglende budget vil betyde, at beløbet skal findes på Vej og Park budgettet. Det vil betyde en stor nedprioritering af grundlæggende renoveringsopgaver og projekter på veje og stier. Forhandling med BlueKolding pågår.\nRen Kolding, søer, åer og strande\nDet vil ikke være muligt at udarbejde et samlet renholdelseskoncept for både byer, det åbne land og vandområderne. Og samtidig kan der ikke laves en konkret indsats for at forbedre renhold i de nævnte områder. Det må forventes, at der fortsat vil være affald synligt langs strande, åer og søer.\nFremkommelighed i krydset Tøndervej/Vestre Ringgade\nKrydsudvidelsen for hele krydset kan ikke gennemføres. Det vurderes, om der kan gennemføres en forlægning af Seest Bakke som 1. fase i projektet.\nUdstyknings-forslag Udvidelse af Vestergade/Hedevej i Alminde ifm udstykningsforslag for et område hhv. nord og syd for Vestergade\nUdstykningsforslaget kan ikke udføres, idet vejadgangen er utilstrækkelig til området, medmindre der findes en aftale med den private udstykker.\nDet oprindelige forskønnelsesprojekt for Lunderskov bymidte omfattede Storegade og området omkring Lunderskov Station. I 2019 er Storegade renoveret, mens stationsområdet endnu mangler. Projektet ville være etableret i samarbejde med DSB, som ligeledes har planer om forskønnelse af området, men projektet kan nu ikke gennemføres.\nDet er ikke muligt at etablere parkeringshuset ved Campusområdet, som forudsat. Der skal arbejdes med at afklare alternative løsninger.\nPå sigt forventes et samlet parkeringsunderskud på 460 pladser, når den samlede forventede udbygning er sket for SDU, UC Syd, KUC og Designskolen.\nVed reduktion i tidligere afsat beløb vil anlægsprojektet ikke kunne opstartes og eller gennemføres i 2020-2021. Der er iværksat renovering i 2019, som forventes at holde 1-3 år, dog med anslåede øgede udgifter til drift i rest levetid. 50-65 tkr./år.\nMidlertidig renovering er planlagt til gennemførelse 20. november 2019.\nSchønherr Arkitekter har sammen med billedkunstneren Sofia Kalkau udarbejdet et forslag til en ny stibro over omfartsvejen i Christiansfeld. Det samlede økonomiske overslag er på 10.961.800 kr. Reparation af den eksisterende bro anslås at koste 1.100.000 kr. Disse var tænkt som egenfinansiering i forbindelse med ansøgning om støtte med fondsmidler hos A.P. Møllerfonden. Konsekvensen ved at tage dette forslag ud af budgettet er, at der ikke tages kontakt til A.P. Møllerfonden om et eventuelt samarbejde. Der vil heller ikke blive foretaget reparationer på broen og det vil så betyde lukning og eventuelt fjernelse af broen, når den skønnes farlig for trafiksikkerheden.\nForvaltningen er ved at undersøge konsekvenserne af ikke at leve op til de nye servicekrav.\nCykelrute via Kirkevejen til Kongsbjergskolen i Lunderskov.\nCykelruten etableres ikke.\nProjektet gennemføres ikke.\nDer kan ikke gennemføres de nødvendige forundersøgelser af forslag til vejføringer, og en nærmere fastlæggelse af linjeføring til en senere miljøkonsekvensvurdering må afvente. Der er ikke midler til både en forundersøgelse med forslag til vejføringer og en fuld VVM-redegørelse.\nHævet flade i krydset Sjølundvej/Åstorp-vej i Sjølund\nDen hævede flade kan ikke anlægges, så hastigheden vil stadig opfattes som høj i området med dertil hørende følelse af utryghed.\nFremkommeligheden for person- og varetransporter må forventes at opleve kraftige forsinkelser fremover, når der ikke afsættes midler til mobilitetspuljen.\nKrydsombygning Tankedalsvej/Von-sildvej og Industrivej\nKrydset kan hermed ikke ombygges.\nCykelstierne anlægges ikke og oplevede utryghed vil fortsat være tilstede.\nDer anlægges ikke cykelstier og målet om at få flere cyklister forventes ikke at kunne blive opnået.\nStepping – Vejudvidelser ifm. Grusgravkørsel\nVejen udvides ikke, og der må forventes gener i området.\nUdvidelsen blev ikke prioriteret.\nSkovbogade - Bedre trafikafvikling og trafiksikkerhed på Vejlevej-Vestre Ringgade\nDer vil fortsat være store trafikafviklings- og trafiksikkerhedsproblemer på Vejlevej/Skovbogade. Når boligprojekter udvikles, bliver en krydsombygning nødvendig. Der forventes en privat medfinansiering.\nJordpolitik - Konsekvenser af budget 2020, anlæg og drift for ikke medtagne ændringsforslag\nBeskrivelse af konsekvenserne for Jordpolitik af det vedtagne budget 2020 for ikke medtagne ændringsforslag.\nMed de afsatte beløb, især i 2022 og 2023, vurderes det ikke at være muligt at realisere alle planer om nye udstykninger og samtidig færdiggøre igangværende. Der er ikke mulighed for at sikre den ønskede udvikling i forhold til den besluttede plan, ligesom muligheden for at erhverve og byggemodne erhvervsjord reduceres.\nTøndervej/Vestre Ringgade - etapeopdeling\nI forlængelse af genåbningen af kommunens budget, blev en del af anlægsbevillingen til krydsombygning Tøndervej/Vestre Ringgade tilbageført til kommunekassen, og By- og Udviklingsforvaltningen blev bedt om at undersøge muligheden for at etapeopdele projektet Tøndervej/Vestre Ringgade.\nDenne undersøgelse har resulteret i 3 forslag til gennemførelse af projektet.\nat der tages stilling til, hvilket af nedenstående forslag, der skal arbejdes videre med:\nFormindske projektet og udelukkende gennemføre forlægningen af Seest Bakke, uden forventninger om senere udvidelser (etape 1A).\nOpdeling af det oprindelige projekt i 2 etaper (etape 1AB, senere etape 2+3).\nAt projektet afventer at blive udført indtil den nødvendige finansiering er på plads, og det kan blive udført i sin helhed.\nEt flertal (Teknik- og Klimaudvalget med undtagelse af Hans Holmer (F)) besluttede, at forvaltningen skal arbejde videre med forslag 1 og finansiering heraf.\nEt mindretal (Hans Holmer (F)) stemte imod alle forslag og ønskede ikke at prioritere midler til gennemførelse af projektet.\nI forlængelse af genåbningen af kommunens budget, er By- og Udviklingsforvaltningen blevet bedt om at undersøge muligheden for at etapeopdele projektet Tøndervej/Vestre Ringgade i Kolding.\nOmbygningen af krydset Tøndervej/Vestre Ringgade er muligt at opdele i flere udførelsesetaper med væsentlige tidsmellemrum, flere år, så der kan skabes likviditet til at fortsætte krydsudvidelsen.\nEtapeopdelingen er tænkt som en række af tilvalg således, at 1A skal etableres før 1B og både 1A og 1B skal etableres før 2.\nEtapeopdeling (for en mere detaljeret gennemgang af de enkelte projekter se bilag 1):\nSeest Bakke forlægges mod vest, Olaf Ryes Gade lukkes og Konstantin Hansens Vej rettes op og genåbnes. Endvidere udvides Tøndervej mod nord ved Seest Bakke tilslutningen (blå skravering).\nDer anlægges stitunnel under Seest Bakke, så stiforbindelsen er forberedt uden sti-tilslutninger (sort cirkel).\nStitunneller etableres under Vestre Ringgade, Tøndervej og Seest Bakke (grøn skravering).\nDet fulde projekt jævnfør seneste skitseforslag etableres (røde streger).\nEn opdeling, hvor etape 2 og 3 udføres særskilt, er dog ikke anbefalelsesværdigt, da dette økonomisk er en væsentlig fordyrelse.\nHerunder ses en skematisk opdeling af etaperne med anførelse af pris, trafiksikkerhed og trafikafvikling for de enkelte etaper:\nPris i mio. kr.\nSamlet forbedring i trafikafvikling\nForlægning af Seest Bakke ekskl. tunnel\nSeest Bakke forlægges mod vest, Olaf Ryes Gade lukkes og Konstantin Hansens Vej rettes op og åbnes. Endvidere udvides Tøndervej mod nord ved Seest Bakke tilslutningen.\nTunnel under Seest Bakke\nStitunnel under Seest Bakke anlægges. Tunnelen forberedes til at blive tilsluttet stinettet ved senere udvidelser.\nStitunneller etableres under Vestre Ringgade, Tøndervej og Seest Bakke.\nDet fulde projekt jævnfør seneste skitseforslag etableres.\nudføres etape 1B, og man senere ønsker den samledes løsning, fordyres dette ca. 2,0-4,1 mio. kr. i forhold til det fulde projekt fra start (samlet pris for det endelige projekt 38,4-40,5 mio. kr.).\nudføres etape 1B og 2, og man senere ønsker den samlede løsning (etape 3), fordyres dette ca. 5,4-10,2 mio. kr. i forhold til det fulde projekt fra start (samlet pris for det endelige projekt 41,8-46,6 mio. kr.).\nSåfremt projektet beskæres til forslag 1 således, at det udelukkende er Seest Bakke, der etableres (etape 1A), vil den videre krydsombygning indgå som et nyt projekt i den videre prioritering.\nBaggrunden for dette er, at den resterende krydsombygning vil indgå i den samlede pulje vedrørende ønskede infrastrukturforbedringer og her vil risikere at få en lavere prioritering, da dele af problematikken vil blive løst med flytningen af Seest Bakke.\nTøndervej Vestre Ringgade Etapeopdeling.pdf\nBilag 1.1 Etapeopdeling skema.pdf\nBilag 1.2 Etapeopdeling skema.pdf\nBilag 2 Tøndervej Vestre Ringgade Etapeopdeling Økonomi.pdf\nBilag 3 Kortfigur.pdf\nKolding Kommune er økonomisk tovholder på projektet, og har således udlæg på i alt 9.800.000 kr., hvoraf der opkræves 8.000.000 kr. ved de øvrige interessenter.


Giv din have en makeover | Linearteam\nTrænger din have til en overhaling? Er bedene groet til, og malingen på stakittet skaller? Eller har du svært ved at beslutte dig for, hvad du skal stille op med den store, uinspirerende græsplæne?\nI denne korte guide giver vi dig nogle simple råd, der sikrer dig en hyggelig og stemningsfyldt have.\nPlanlæg arbejdsgangen, og lav et budget\nInden du går i gang med det helt store haveprojekt, er det en god idé, at du laver en liste med de funktioner, du godt kunne tænke dig i haven. Tænk gerne på forskellige aktiviteter, du gerne vil kunne lave udenfor.\nPå den måde undgår du, at haven står øde hen, fordi der ikke er noget, man kan lave derude. Når det er gjort, er du nødt til at overveje, om listen er realistisk. Hvis du bor i et rækkehus og har en baghave på størrelse med et soppebassin, får du ikke klemt både et bålsted, en fodboldbane og et drivhus ind. Næste step er at lave et budget over, hvor mange penge du har råd til at bruge, og hvor mange penge du regner med, projektet skal koste.\nIdeelt set stemmer de to tal nogenlunde overens, men hvis det ikke er tilfældet, skal du ikke give op. Allerede fra starten af, er det en god idé at overveje, hvor meget du selv kan stå for. Hvis der er enkelte dele, du ikke er helt sikker på, hvordan du skal give dig i kast med, kan du få gode råd på planteskolen eller finde en video, der forklarer det hele.\nFå råd til haveprojektet\nHvis du ikke har råd til at komme i gang med at ordne haven, og årstiden snart kræver, at du gør noget, kan sidste udvej være at tage et lån. Med et billigt forbrugslån kan du hurtigt få penge på kontoen, så du kan få plantet, mens vejret er til det.\nMange af havens projekter bør laves i foråret eller henover sommeren, hvor vejret forhåbentligt er godt. Løsningen er et forbrugslån, der sikrer, at du kommer i gang i rette tid. Dog er det vigtigt, at du sikrer dig, at du ikke får problemer med at betale lånet tilbage. Det kan nemlig blive en klods om benet, der gør det svært for dig at nyde din nye have.\nAt ordne haven behøver egentligt slet ikke at koste ret mange håndører, særligt hvis du har mod på at give dig i kast med opgaverne selv.\nMange muligheder i haven\nDet kan være svært at tage en beslutning om, hvad der skal ske med din have. Måske synes du, der mangler noget, men har svært ved at sætte finger på, hvad det i bund og grund er. Det kommer an på, hvor meget tid du er villig til at bruge i din have, og hvordan du bedst slapper af. For nogle er det lykken at have både blomsterbede, urtehave og drivhus, der skal passes og plejes, mens andre helst vil slikke sol på terrassen.\nHvis du ikke gider at luge og plante, men gerne vil bruge tid i haven, er der flere muligheder, du kan overveje. Et udendørs træningsstativ eller en tarzanbane vil med garanti være et hit for hele familien. Ungerne får en anderledes legeplads, hvor alt ikke er pakket ind i skumgummi, og mor og far kan spare pengene på det usandsynligt dyre medlemskab af fitnesscenteret.\nEt bålfad er en sikker vinder størstedelen af året, hvor familien kan samles om bålet, lave mad og fortælle historier. En petanquebane, kryds og bolle med kæmpe brikker eller andre former for udendørsspil er også en god måde at få brugt haven på\nTrænger din have til en overhaling? Er bedene groet til, og malingen på stakittet skaller? Eller har du svært ved at beslutte dig for, hvad du skal stille op med den store, uinspirerende græsplæne? I denne korte guide giver vi dig nogle simple råd, der sikrer dig en hyggelig og stemningsfyldt have.\n← Nettet vælter sig i spille muligheder\nHold øje med koblingen →


BAGGRUND. for Københavns Biblioteker STRATEGI - PDF\nBAGGRUND. for Københavns Biblioteker STRATEGI\nDownload "BAGGRUND. for Københavns Biblioteker STRATEGI 2014-2019"\n1 BAGGRUND for Københavns Biblioteker STRATEGI\n2 Baggrund for Københavns Biblioteker Strategi Indholdsfortegnelse Oplysning og uddannelse ny rolle for Københavns Biblioteker... 1 Biblioteket i vidensamfundet... 2 Public service rolle på kultur... 3 Øgede kompetencekrav... 3 Nye former for læring... 4 Flere ikke-brugere... 5 Konkurrence om opmærksomheden... 6 Bibliotekets styrker... 6 Kulturel aktivitet ny rolle for Københavns Biblioteker... 7 Kultur og identitet... 8 Sociale medier... 9 Kulturel aktivitet og dannelse Oplysning og uddannelse ny rolle for Københavns Biblioteker Folkebibliotekets rolle er jævnligt til diskussion, fordi både rammevilkår og opgaver er under hastig forandring. Derfor indledes strategien med overvejelser om de ændrede rammevilkår og en ændret rolle for Københavns Biblioteker. Nedenstående figur indeholder en præsentation af nogle af rammevilkårene. Figuren illustrerer sammenhængen mellem rammevilkår og mere grundlæggende samfundsmæssige behov på den ene side og bibliotekets ændrede rolle på den anden side. Rammevilkårene gennemgås i de følgende afsnit. Figur 1: Rammevilkår for folkebiblioteket Figur 1 illustrerer sammenhængen mellem grundlæggende samfundsmæssige udfordringer på den ene side (rødt) og bibliotekets opgaveløsning på den anden side (blåt). Den læses fra venstre mod højre; Globaliseringens konkurrencepres skaber fokus på vækst og viden, der giver anledning til 1\n3 øgede kompetencekrav. Disse krav skal sammenholdes med de mange dårlige læsere, ringe itfærdigheder og nye læringsformer. Læsning og læring bliver dermed vigtige indsatsområder ofte med et meget konkret fokus på den enkelte borger i form af uddannelseskrav. Den nederste del af figuren læses på samme vis; Fokuseringen på vækst og viden indebærer, at bibliotekets formål fortsat er relevant. Konkurrence om opmærksomhed er en udfordring for bibliotekets traditionelle opgaveløsning. Ligeledes udgør et stigende antal ikke-brugere et problem i et vidensamfund. Bibliotekets vigtigste styrker er bøgerne, borgerne som ressource og biblioteket som fysisk rum. Dermed bliver en opsøgende indsats og nye fysiske rammer vigtige indsatsområder for biblioteket. Resultatet bliver borgerens kompetencer som vigtigt indsatsområde. Biblioteket i vidensamfundet Den traditionelle opgave for biblioteket har jævnfør formålsparagraffen været at give adgang til først bøger og sidenhen musik, film og digitale informationsressourcer. Biblioteket sørgede for, at alle havde adgang til medier og kulturelle tilbud, og på den måde blev formålet opfyldt borgerne fik bedre muligheder for at blive uddannede, oplyste og kulturelt aktive. Øget digitalisering og flere digitale medier sikrer ikke i sig selv fri og lige adgang til kultur og viden for alle borgere Borgerens adgang til medier og kulturelle tilbud er fortsat en vigtig opgave for Københavns Biblioteker. Den øgede digitalisering og et større udbud af medier og kultur sikrer ikke i sig selv, at der er lige adgang til medier og kulturelle oplevelser for alle borgere. Københavns Biblioteker skal derfor fortsat arbejde for at sikre nem adgang og stille litteratur, musik og film til rådighed for alle københavnere. Her kan nye tilbud som biblioteksfilialer med selvbetjent adgang og digitale løsninger spille en væsentlig rolle. Tilrådighedstillelse og nem adgang er imidlertid ikke længere tilstrækkeligt til at opfylde folkebibliotekernes formål. Man skal kunne læse for at få noget ud af bogen, og man kan ikke udnytte adgangen til en database, hvis man ikke formår at anvende den. Manglende færdigheder har altid været en barriere for at udnytte bibliotekets tilbud, men de samfundsmæssige krav til oplysning og uddannelse er øget. Det medfører et større fokus på borgerens reelle muligheder for at udnytte bibliotekets tilbud. Viden er den væsentligste faktor i samfundets værdiskabelse, men tilegnelse af viden kræver kompetencer Globaliseringen, der for alvor tog fart efter Berlinmurens fald, har blandt andet medført et øget konkurrencepres og større krav til den enkelte borgers kompetencer. Dette var netop grundlaget for det seneste nationale udvalgsarbejde om folkebibliotekernes rolle fra Her var udgangspunktet, at samfundet med fordel kan anskues som et vidensamfund. Dette er kendetegnet ved, at viden er den væsentligste faktor i samfundets værdiskabelse. Viden og innovation er blevet vigtigere faktorer i produktion og værdiskabelse end eksempelvis jord, råstoffer og kapital. Den enkelte medarbejder skal kunne omsætte information til viden og have kompetencerne til at omsætte denne viden til værdiskabende aktiviteter. Det er grundlaget for virksomhedernes konkurrenceevne. Derfor spiller forskning og innovation også en stadig større rolle for virksomhederne i København. Det udtrykkes markant i både Regeringens innovationsstrategi og Region Hovedstadens erhvervsstrategi. 2\n4 Public service rolle på kultur Der er et stærkt politisk fokus på uddannelse, som blandt andet kommer til udtryk i regeringens vision om Den bedst uddannede generation og en reform af folkeskolen. Københavns Biblioteker kan ikke nøjes med at give adgang til medier, men må fokusere mere på den enkelte borger og dennes kompetencer De øgede samfundsmæssige krav til den enkelte borgers kompetencer indebærer, at Københavns Biblioteker ikke længere kan nøjes med at fremme oplysning, uddannelse og kulturel aktivitet ved at give adgang til medier. Der skal fokuseres mere på borgerne og på deres kompetencer, hvis bibliotekerne skal opfylde formålet. Øgede kompetencekrav En tidlig læseindsats giver markante resultater i skolen og resten af livet I de senere år er der blandt andet med udgangspunkt i PISA-undersøgelserne fokuseret mere på børns læsefærdigheder. I PISA-undersøgelsen fra 2009 rakte danske elevers læsefærdigheder til en plads som nummer 24 ud af de 65 deltagende lande. I henhold til undersøgelsen opnår 15,2 % af eleverne i folkeskolen ikke funktionel læsekompetence. Det er et problem, fordi læsning i henhold til Børne- og Undervisningsministeriet er grundlaget for læring i alle fag. Figur 2: Tidsforbrug på fritidslæsning Det er naturligvis primært et anliggende for folkeskolerne, men Københavns Biblioteker kan bidrage til at gøre flere børn til gode læsere. Man ved, at den tidlige indsats (før skolealderen) og fritidslæsning i skolealderen har stor betydning for læsefærdigheder. Et øget tidsforbrug på læsning i fritiden (svarende til ½ time dagligt) er forbundet med en gennemsnitlig forbedring af elevernes læsefærdigheder svarende til mere end et skoleår. Ligeledes opnår børn fra en tidlig alder via læsning et øget ordforråd, som stiger eksponentielt gennem skoleårene. Afstanden i ordforråd mellem de læsende og de ikke-læsende børn indhentes aldrig; heller ikke i voksenalderen. OECD koordinerede i 2013 en undersøgelse af voksne danskeres færdigheder i matematik, læsning og it. Denne PISA for voksne blev lavet af SFI, der gennemførte interviews og tests hjemme hos voksne danskere. Resultaterne viser, at næsten danskere har dårlige 3\n5 læsefærdigheder, og at hver tredje dansker har læsefærdigheder omkring eller under middel, og Danmark ligger således under OECD s gennemsnit i læsning danskere har dårlige læsefærdigheder og er typisk også udfordrede på it, og Københavns Biblioteker kan fokusere på livslang læring For de mange københavnere, der har dårlige læsefærdigheder, er en stor del af Københavns Bibliotekers tilbud ikke en reel mulighed. Undersøgelsen viser desværre, at de typisk også er dårlige til it. Ifølge undersøgelsen er der således et sammenfald mellem svage færdigheder i læsning og manglende it-kompetencer. Der er dog flere voksne danskere, der har dårlige it-kompetencer (næsten 30 % af voksne danskere). Resultaterne er vigtige opmærksomhedspunkter i forhold til planerne om en digital, offentlig sektor, og eksempelvis Citizen 2015-planen i København og for Københavns Bibliotekers planer om øget digitalisering. På baggrund af resultaterne anbefaler OECD medlemslandene at øge fokus på livslang læring. Det har været på dagsordenen i en årrække, men den forhøjede levealder og det længere arbejdsliv kombineret med stærkt øgede kompetencekrav giver livslang læring ny relevans. Hvis PIAACundersøgelserne får samme effekt for livslang læring, som PISA-undersøgelserne har haft for folkeskolen, kan Københavns Biblioteker med fordel fokusere på dette område. Nye former for læring Livslang læring er i høj grad et individuelt projekt. OECD bruger betegnelsen self-directed individual activity. Københavns Biblioteker har en vigtig rolle i at understøtte denne type aktiviteter både gennem adgang til materialer, vejledning og gode fysiske rammer. Desuden bør Københavns Biblioteker kunne facilitere uformelle studiegrupper for københavnere med samme interesse for et givent emne. Det kan eksempelvis ske ved at formidle kontakt og facilitere interaktionen på internettet og i det fysiske rum. Københavns Biblioteker kan understøtte eksisterende e-læring ved også at give deltagerne et fysisk rum Inden for videregående uddannelse har der i de seneste par år været stort fokus på globale e- læringsinitiativer de såkaldte Massive Open Online Cources (MOOCs). Store amerikanske universiteter som Stanford, MIT og Harvard udbyder kurser med egne undervisere til op mod studerende fra hele verden. Kurserne er lavet som individuel e-læring, men kan med fordel suppleres med sociale aktiviteter på eksempelvis Facebook eller ved et fysisk møde. Københavns Biblioteker kan understøtte eksisterende e-læringsaktiviteter ved at give muligheder for, at deltagerne kan mødes i de fysiske biblioteker. Gymnasiereformen fra 2005 og folkeskolereformen fra 2013 har stor betydning for Københavns Biblioteker Det formelle uddannelsessystem undergår også store forandringer. Det er især gymnasiereformen fra 2005 og folkeskolereformen fra 2013, der har betydning for Københavns Biblioteker. Gymnasiereformen introducerede mere projektarbejde, flere tværfaglige forløb, større selvstændighed og mere problembaseret læring. I 3.g laver de studerende et studieretningsprojekt (SRP-opgaven), hvor fokus er på faglig fordybelse samt et projekt i almen studieforberedelse (ATopgaven), hvor de skal demonstrere metodekundskab. I forbindelse med opgaveskrivningen er 4\n6 gymnasieeleverne flittige brugere af Københavns Biblioteker. De bruger de fysiske rum til studiemøder, materialerne til opgaverne og medarbejderne til vejledning. Gymnasieelever har brug for litteratur, vejledning og informationskompetencer Gymnasieelevernes konkrete udfordring er at finde den rette information og at vurdere den. Det er en kernekompetence for biblioteksmedarbejdere og et at de områder, hvor Københavns Biblioteker kan bidrage til at understøtte læring. Det er afgørende for eleverne at de baserer deres læring og opgaver på den rette information. Professor i filosofi Vincent Hendricks har lidt forenklet skrevet, at: Viden = sand information + proces. Begreberne data, information og viden bruges ofte lidt lemfældigt, men ikke hos Hendricks, hvor pointen er, at man kun bør påstå at vide noget, hvis det er resultatet af en bestemt proces og baseret på sand information. Bibliotekerne bruger begrebet informationskompetence om evnen til at finde, evaluere og anvende den rette information. Københavns Biblioteker tager udgangspunkt i den definition, der anvendes af den amerikanske biblioteksforening. Der er i mange år blevet udbudt kurser i dette på bibliotekerne under overskriften biblioteksorientering eller biblioteksintroduktion, men med internettets udbredelse og andre mediers øgede betydning er informationskompetence en mere velegnet betegnelse. I takt med at der lægges større vægt på livslang læring og mere selvstændige studieaktiviteter, bliver informationskompetence relevant for en større kreds af borgere, der benytter Københavns Biblioteker til at dygtiggøre sig. Folkeskolereformen giver Københavns Biblioteker nye muligheder for samspil med de københavnske skoler. I lighed med den øvrige Kultur- og Fritidsforvaltning kan Københavns Biblioteker således understøtte ambitionen om, at den lokale folkeskole åbner sig mod omverden og inddrager lokalsamfundet. Oplagt samarbejde med folkeskolen handler om elevernes informationskompetencer og digitale dannelse Københavns Biblioteker kan sammen med folkeskolerne udvikle arrangementer med litteraturformidling både på skolen og biblioteket for at fremme elvernes fritidslæsning. Andre mulige samarbejdsområder kunne være udvikling af elevernes informationskompetence og digitale dannelse (kompetent og ansvarsbevidst brug af sociale medier). Flere ikke-brugere Københavns Biblioteker har haft stigende besøgstal gennem en længere årrække. Det høje besøgstal med 4 mio. årlige besøg viser, at bestræbelserne på at forbedre adgangen til biblioteket med udvidet åbningstid og sammenlægning med kulturhuse har været en succes. På trods af de høje besøgstal, er der imidlertid en let faldende andel af københavnerne, der jævnligt benytter bibliotekerne. Forklaringen på disse tilsyneladende modsatrettede tendenser er, at de borgere, der bruger bibliotekerne, til gengæld benytter dem meget ofte. En anden tydelig tendens er et svagt faldende udlån af fysiske bøger kombineret med en kraftigt stigende benyttelse af digitale informationsressourcer. Disse to tendenser giver to meget væsentlige udfordringer for Københavns Biblioteker i de kommende år. Der skal bruges mange flere ressourcer på digitale materialer samtidig med at efterspørgslen efter fysiske materialer kun falder gradvist. 5\n7 Løsningen på denne udfordring er en omlægning af biblioteksbetjeningen og en målrettet digitaliseringsindsats. Tallene viser ligeledes, at Københavns Bibliotekers digitale omstillingsstrategi langsomt bærer frugt på trods af den omkostningstunge proces fra det analoge til det hybride bibliotek. En anden udfordring er det stigende antal ikke-brugere. Der er ca. 30 % af københavnerne, der bruger bibliotekerne hyppigt, ca. 25 % der bruger biblioteket engang i mellem og ca. 45 %, der sjældent eller aldrig benytter biblioteket. I 2012 fik danskere nyt arbejde søgt fra en bibliotekscomputer Biblioteksbrug varierer i en persons livscyklus og kan eksempelvis være bestemt af, om der i livssituationen er fokus på studie, karriere eller børn. Det er imidlertid ganske sandsynligt, at de 45 %, der sjældent eller aldrig benytter biblioteket, kunne have særligt behov for bibliotekets tilbud. Et ikke ubetydeligt antal borgere benytter bibliotekets computere til fx at interagere med det offentlige Danmark og til at søge arbejde. Dette til trods for den meget høje andel af danske hjem med computere og internetadgang. Biblioteket ses som et frirum, hvor man uden et forventningspres kan skærpe sine kompetencer i fx internetsøgninger, udarbejdelse af CV o.lign. I 2012 søgte ca danskere job fra en bibliotekscomputer, og for lykkedes det at få det. Udviklingen betyder, at Københavns Biblioteker må have et større fokus på borgernes adfærd og behov. Bibliotekstilbuddet skal ikke kun være et tag-selv-bord for ressourcestærke københavnere, og Københavns Biblioteker må derfor også påtage sig en mere opsøgende rolle. Konkurrence om opmærksomheden Der er ikke længere knaphed på medier og kulturelle tilbud, men på brugernes opmærksomhed Internettets øgede betydning og et voksende medieudbud er yderligere grunde til, at Københavns Biblioteker må udvikle et mere udadrettet fokus. Det øgede udbud af medier medfører, at bibliotekernes samling ikke længere spiller samme centrale rolle for mange borgere som tidligere. Man taler om, at der ikke længere er en knaphed på medier og kulturelle tilbud, men en kamp om brugernes opmærksomhed. Internetmagasinet Quartz bemærkede i en artikel om streamingtjenesten Netflix, at man her har erkendt, at man konkurrerer med stort set alle fritidsaktiviteter om brugerens tid og opmærksomhed. Det er en udfordring for alle kulturinstitutioner, at man bliver nødt til at have en mere aktiv kulturformidling, hvis man vil sikre, at borgerne i det mindste har haft mulighed for at tage stilling til tilbuddet. For Københavns Biblioteker er det naturligvis særligt vigtigt at følge borgernes benyttelse eventuelt inddelt efter målgrupper, når formålet er at fremme alle borgeres oplysning uddannelse og kulturelle aktivitet. Bibliotekets styrker Københavns biblioteker har et højt besøgstal, og når tilfredsheden blandt brugerne måles er den meget høj (97%). Derfor må ændringer i Københavns Bibliotekers opgaver og rolle ikke ske på bekostning af den biblioteksbetjening, der gør Københavns Biblioteker så attraktive for mange 6\n8 københavnere. Figur 3: Hvor tilfreds er du alt i alt med biblioteket? De væsentlige styrker er medarbejderne, samlingen, det fysiske rum og borgerens møde med andre borgere. Det lokale bibliotek opfylder mange forskellige behov. Som læringssted er bibliotekets styrke i høj grad, at der ikke er nogen barrierer for at komme i gang. Der lægges vægt på en spontan, lystpræget, uformel og problembaseret tilgang til læring. Udgangspunkt er det individuelle projekt og den enkeltes nysgerrighed, hvad enten det er indvandreren der får vejledning i at lave en ansøgning, den ældre der deltager i et kursus om nem-id eller den unges nyfundne interesse for slaget ved Dybbøl. De mange brugere af Københavns Biblioteker er en væsentlig styrke i forhold til at understøtte læring. Det skal ikke nødvendigvis ske ved, at borgerne skal optræde som frivillige for at hjælpe andre borgere. Det handler i højere grad om, at der skabes gode rammer for at blive klogere sammen. En læseklub på tysk giver herboende tyskere mulighed for at møde københavnere, der til gengæld udvikler deres sprogfærdigheder. Læseklubber for faglitteratur knyttet til arrangementsvirksomhed om samme emne er et andet eksempel på denne tilgang. Fremtidens bibliotek har færre fysiske bøger og reoler, men flere mennesker og digitale tilbud Fremtidens københavnske biblioteker vil have flere mennesker og færre reoler. Litteraturen vil fortsat være kernen i biblioteket, men en stor del af den vil være digitaliseret, og biblioteket skaber især værdi ved at skabe nye rammer for litteraturoplevelsen. Kulturel aktivitet ny rolle for Københavns Biblioteker Folkebiblioteket er både en lærings- og kulturinstitution. Det er den måde, hvorpå biblioteket fletter læring og kultur, der giver en særlig tilgang til læring. Det er omvendt også denne synergi, der giver en særlig tilgang til kultur. For en kulturinstitution har kultur naturligvis en værdi i sig selv, men for biblioteket er kultur også et grundlag for dannelse. Nedenstående figur illustrer udvalgte rammevilkår i forhold til Københavns Bibliotekers rolle som kulturinstitution. 7\n9 Figur 4: Københavns Biblioteker som ramme om kulturtilbud Figur 4 illustrerer sammenhængen mellem grundlæggende samfundsmæssige tendenser, der er relevante for bibliotekerne på den ene side (rødt) og bibliotekets opgaveløsning på den anden side (blåt). Den læses fra venstre mod højre; Udgangspunktet er det senmoderne samfund, der blandt andet er kendetegnet ved, at identitet spiller en vigtig rolle også i forhold til kultur. Det foregår inden for rammerne af en omfattende digitalisering af medierne og en øget internationalisering og kommercialisering af mediebilledet. Der sker en fragmentering af traditionelle, kulturelle fællesskaber til fordel for mere flygtige fællesskaber - ofte understøttet af sociale medier. Medieforbruget er personaliseret og ofte også inspireret af sociale netværk. Mediekompetencer og kritisk tilgang er væsentlige for at kunne deltage i kulturlivet. Den nederste del af figuren tager udgangspunkt i bibliotekets traditionelle rolle i at fremme dannelse. Rammer og idealer for opgaven er ændret. Der er en større mangfoldighed i kulturelle udtryk og livssituationer, og biblioteket tager i højere grad et lokalt udgangspunkt. Biblioteket har fortsat et normativt udgangspunkt i kulturformidlingen med udgangspunkt i bibliotekslovens kriterier om alsidighed, aktualitet og kvalitet. I kraft af de ændrede vilkår foregår kulturformidlingen i dialog mellem borgerne for at styrke mediekompetencer, fremme kritisk dialog og finde fælles kvalitetskriterier i bibliotekets public service funktion. Kultur og identitet Tidligere kulturelle fællesskaber er under forandring, og kulturens institutioner har ikke længere den samme betydning for den enkelte borger Hvor bibliotekets rolle i forhold til læring tager afsæt i viden og kompetencer, handler rollen som kulturinstitution om andre samfundsmæssige og menneskelige vilkår. Sociologer taler om det senmoderne samfund præget af kulturel frisættelse og mere fragmenterede fællesskaber. Begrebet antyder en vis kontinuitet med modernitetens tro på individ, fremskridt og idealer (jf. afsnittet om læring), men også et samfund, der er ved at ændre karakter. I denne sammenhæng er det væsentlige, at tidligere kulturelle fikspunkter og fællesskaber er under forandring. De institutioner og medier, der tidligere udgjorde en fælles og stabil referenceramme, har ikke længere den samme 8\n10 betydning for den enkelte borger. Udviklingen foregår i tæt samspil med en medieudvikling, der er præget af internationalisering og kommercialisering. Her spiller internettet en central rolle. Multinationale selskaber som Google og Facebook tilbyder nye rammer for medieforbrug og interaktion finansieret af reklamer og baseret på indgående kendskab til brugernes adfærdsmønstre. For brugerne bliver det sværere at gennemskue, hvordan benyttelse af bestemte tjenester og adfærdsdata bidrager til at forme de tilbud og den information, som man præsenteres for på internettet. Internetaktivisten Eli Pariser har introduceret begrebet filterboble om de filtre og algoritmer, der skaber et personligt og unikt informationsunivers for den enkelte internetbruger. Der foregår en automatisk individualiseret sortering i de søgeresultater, Google præsenterer, de film, der foreslås hos Netflix, og venners opdateringer på Facebook. Globale tjenester viser tilbud baseret på tidligere valg, så brugeren sjældent præsenteres for nye ideer, perspektiver og genrer og ved måske slet ikke, der filtreres Relevans bliver et spørgsmål om den information, man ønsker at se, men ikke nødvendigvis den information, man har behov for at se. Man bliver ikke i tilstrækkelig grad introduceret for nye ideer, nye mennesker og anderledes perspektiver, og man ved ikke, hvad der filtreres fra. Internettets potentiale som et åbent debatforum og en ny offentlighed undergraves ifølge Pariser af denne usynlige algoritmiske redigering af information. Biblioteket er stedet, hvor ny og smal litteratur, musik og filmkunst kan præsenteres uden kommercielle overvejelser For Københavns Biblioteker illustrerer udviklingen, at det ikke er tilstrækkeligt at stille materialer til rådighed og stole på, at det i sig selv fremmer oplysning og uddannelse. Der er behov for en mere aktiv indsats. Det kan eksempelvis være en målrettet indsats for netop at præsentere et anderledes og inspirerende tilbud gennem bibliotekets formidling. Københavns Biblioteker vil også anvende algoritmer og personalisering i det digitale bibliotek, men indretningen skal overvejes nøje og være tydelig for borgerne. Internettet er en billig distributionsplatform for musik, tv, film og bøger. Det giver mulighed for billig distribution af kulturelle tilbud til store målgrupper med nye forretnings- og abonnementsmodeller. Reklamefinansiering indebærer, at indhold kan tilbydes gratis. På musikområdet er streaming-tjenesten Spotify et godt eksempel. Alle borgere har nu mulighed for at få adgang til et gratis, reklamefinansieret musiktilbud. Tilsvarende på abonnementsområdet ser man musiktjenester koblet til tilbud fra mobil- og teleselskaber. De gratis tilbud eksempelvis på musikområdet er naturligvis en konkurrent til Københavns Bibliotekers tilbud. Her skal bibliotekerne formentlig ikke bruge ressourcer på at stille streaming af musik til rådighed eller formidle et online musiktilbud, medmindre det tilbyder noget andet end de kommercielle, gratis tjenester. Sociale medier I det senmoderne samfund er de traditionelle institutioner svækkede og fællesskaber har en mere flygtig karakter. De sociale medier anvendes til at indgå i nye fællesskaber og til at understøtte borgerens personlige 9\n11 og professionelle netværk. Dermed bliver det vigtigt for den enkelte borger at have kompetencer til at anvende sociale medier og en forståelse for de uformelle aspekter af brugen af sociale medier. Det kan være ældre, der gennem undervisning i Facebook bliver trygge ved at anvende tjenesten til at holde kontakt med familie og venner eller unge, som lærer at forholde sig kritisk til, hvad man deler eller kommunikerer på sociale medier, og hvilke digitale spor man afsætter på internettet. Sociale medier kræver kompetencer og viden, men giver nye muligheder for læring og kulturformidling De sociale medier spiller også en større rolle i kulturformidlingen. Kulturelle tilbud anbefales og vurderes i netværket, og venners anbefalinger spiller ofte en større rolle end traditionel kulturformidling eller anmeldelser. Med sociale medier fungerer internettet i højere grad som en dynamisk samtale end en mere statisk platform for formidling. For Københavns Biblioteker indebærer denne udvikling, at borgerne i højere grad skal inddrages i kulturformidlingen, og at Københavns Biblioteker bidrager med ny inspiration til samtalerne på de sociale medier. Det er vigtigt, at alle københavnere har kompetencer til at anvende sociale medier, men også en bevidsthed om, at man skal forholde sig kritisk til, hvordan man bruger dem. Kulturel aktivitet og dannelse Folkebibliotekernes kulturformidling udspringer af en dannelsestanke. Det er et humanistisk ideal om en oplyst borger, der bliver kultiveret gennem mødet med relevante litteratur-, musik- og filmværker. Her er bibliotekets samling central, fordi den er udvalgt efter kriterierne om alsidighed, aktualitet og kvalitet. Dannelsestanken adskiller sig fra det kompetencefokus, som folkebiblioteket anlægger i mange læringsaktiviteter. Dannelsesidealet er mere værdiladet (noget er bedre end andet), og dannelsen er et mål i sig selv, hvor kompetencer ofte i højere grad er redskaber til at fremme andre formål. Københavns Biblioteker har ikke dannelse af københavnerne som formål, men bibliotekernes kulturtilbud afspejler, at de har noget på hjerte. For Københavns Biblioteker er det ikke ligegyldigt om barnet møder en forfatter eller en tryllekunstner på biblioteket. Det er fortsat samlingen, der er grundlaget for Københavns Bibliotekers kulturformidling, og kvalitet, alsidighed og aktualitet er nøgleordene. København er i stigende grad en international by, og over 20 % af borgerne er etniske minoriteter. Det indebærer, at mangfoldighed er et vigtigt tema i kulturaktiviteterne, hvor borgerne både har mulighed for at møde dansk og international kultur. Københavns Biblioteker er mange steder fusioneret med kulturhuset. Det giver sammen med forvaltningens målsætninger om frivillighed og inddragelse af borgerne gode muligheder for at udvikle bibliotekets kulturformidling, så den i højere grad skaber dialog blandt borgerne. Københavns Biblioteker skal ikke blot give adgang til en samling, men skabe aktiviteter med udgangspunkt i litteraturen, musikken eller filmen. Den meget brede vifte af arrangementer og den omfattende klubvirksomhed er gode eksempler på dette. Når man som borger har læst en god bog, kan det give litteraturoplevelsen endnu større værdi at diskutere den med andre borgere eller at møde forfatteren. De enkelte biblioteker i København har et bydelsfokus, og de lokale kulturelle aktiviteter kan bidrage til at styrke det lokale fællesskab i bydelen. 10\n12 Københavns Biblioteker bidrager med noget, borgeren typisk ikke kan få andre steder Københavns Bibliotekers særlige tilgang til kulturelle aktiviteter er, at de gerne må have et læringselement. De må gerne udbrede perspektivet, give ny inspiration og bidrage til debatten og den fælles kulturelle forståelse. Det er således en public service opgave i den forstand, at de kulturelle aktiviteter bør være et supplement til de kommercielle tilbud og have et bredere samfundsmæssigt perspektiv. Københavns Biblioteker bidrager med noget, som borgeren typisk ikke kan få andre steder, og alsidighed, aktualitet og kvalitet er ikke kun nøgleord i materialeudvælgelsen, men i de arrangementer og aktiviteter, som biblioteket laver med borgerne. Det betyder helt konkret, at Københavns Biblioteker ønsker at sætte rammerne for aktiviteterne, men i højere grad inddrage borgerne for at skabe en kritisk dialog om kulturen. Derudover vil Københavns Biblioteker arbejde mere systematisk med arrangementer, borgerinddragelse og klubvirksomhed og søge at skabe en stærkere sammenhæng mellem disse elementer. 11


Top 10 seværdigheder i Wildschonau - TripAdvisor\nRejser til Wildschonau\nAlle aktiviteter i Wildschonau I nærheden af hoteller\nAktiviteter i nærheden af Hotel Staffler\nAktiviteter i nærheden af Hotel Hannes\nAktiviteter i nærheden af Hotel Sonnschein\nAktiviteter i nærheden af Hotel Wastlhof\nAktiviteter i nærheden af Hotel Tirolerhof\nAktiviteter i nærheden af Apparthotel Talhof\nAktiviteter i nærheden af Hotel Alpenland\nAktiviteter i nærheden af Harmony-Hotel Harfenwirt\nAktiviteter i nærheden af Hotel Simmerlwirt\nBedste seværdigheder i Wildschonau, Østrig\nEuropa Østrig Østrigske Alper Tirol Wildschonau Forslag til aktiviteter i Wildschonau\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Dine filtre er stadig aktive. Der er ingen stifter i din visning. Prøv at flytte kortet eller ændre dine filtre. Tak for din interesse.Denne funktion kommer snart. Tilbage til kortet SeværdighedstyperSeværdigheder og vartegn (4)Museer (2)Natteliv (2)Udendørs aktiviteter (1)Kurser og workshops (1)Mad og drikke (1)Ture (1)Sjov og leg (1)Vandlande og forlystelsesparker (1)Mere Wildschonau vejrinformation\n40°F 4°C 30°F -1°C 5 tommer 13 cm Mere vejr for Wildschonau\nSorteret efter: Vurdering Markbachjochbahn\nNr. 1 af 13 aktiviteter i Wildschonau Seværdigheder og vartegn\nNr. 2 af 13 aktiviteter i Wildschonau Naturskønne vandreområder\nNr. 3 af 13 aktiviteter i Wildschonau Specialmuseer\nNr. 4 af 13 aktiviteter i Wildschonau Barer og klubber\nNr. 5 af 13 aktiviteter i Wildschonau Specialmuseer\nNr. 6 af 13 aktiviteter i Wildschonau Undervisning og workshops\nNr. 7 af 13 aktiviteter i Wildschonau Andre udendørs aktiviteter\nNr. 8 af 13 aktiviteter i Wildschonau Barer og klubber\nNr. 9 af 13 aktiviteter i Wildschonau Bryggerier\nNr. 10 af 13 aktiviteter i Wildschonau Naturskønne togrejser\nNr. 11 af 13 aktiviteter i Wildschonau Seværdigheder og vartegn\nNr. 12 af 13 aktiviteter i Wildschonau Miner\nNr. 13 af 13 aktiviteter i Wildschonau Vandland


Tilbud Archives - ENR-VinENR-Vin\n19 nov, 19 / Tilbud / Erik Rasmussen / 0 Comments\nTilbud til samlere og velhavere The Arran Malt 21 Years Old En vidunderlig velafbalanceret single malt. Den har en flot dybde i smagen og viser alle de mange nuancer, som destillerikarakteren fra det lille destilleri byder på. Karamelliseret citrus og noter af tropiske frugter med en baggrund af brændt eg giver tilsammen en intens og […]\n24 mar, 18 / Tilbud / Erik Rasmussen / 0 Comments\nCotes de Rhone Kære Vinvenner Her er et godt tilbud på gode vine – velegnet til alle kødretter og LAM. Se uddybende beskrivelse nedenfor. 6 spændende flasker. Spar 168,- Betal kun 790,- Chateauneuf du Pape, AOP 2014, Pierre Vidal Nummererede flasker. Lille produktion 320,- kr. Pierre Vidal er en fremstormende ung vinmager. Han er […]\n19 mar, 18 / Tilbud / Erik Rasmussen / 0 Comments\nSom altid – GODE TILBUD. 20 % rabat på Gin Fra Wikipedia, den frie encyklopædi: Gin er en destilleret alkoholisk drik, der er smagssat med Ene (plante)enebær. Gin har primært været kendt som et produkt fra England, men produceres nu I det meste af verden. I Danmark alene produceres der over 50 brands (november 2017). […]\n28 feb, 18 / Tilbud / Erik Rasmussen / 0 Comments\nEfter nogle års stagnation, er Cognac på vej frem igen! Glædeligt, da jeg mener det er en oplevelse af de store. Her er et godt tilbud på de cognac vi har på lager: SPAR min 12 % ROULLET Cognac Grande Champagne Heritage 95 point I Whisky og Rom bladet. ”fyldig og kompleks cognac med masser […]\n15 dec, 16 / Tilbud / Erik Rasmussen / 0 Comments\nKære Vin- whisky- rom- grappa- gin- og portvinsvenner. Her er nogle helt specielle aftapninger fra Arran. Millennium: lagt på Bourbon fade i år 2000 og aftappet i 2013. 53,5 %. Som alle Arrans whiskies uden farve og uden filtrering – kun ren Single Malt!! Pris 699,- Orkney Bere Barley: gæret på den gamle 6 raddede […]\nGaven til den der tror han/hun har alt\nGaven til den der tror han/hun har alt Kære Vin- whisky- rom- grappa- gin- og portvinsvenner. Jeg har fundet nogle helt specielle aftapninger frem. Rom og Whisky. Alle kun i få eksemplarer – men med flotte anmeldelser – og indpakninger. Disse 4 aftapninger fra Silver Seal er ROM, når det er bedst – priserne går […]


Hvis den planlagte sammenlægning mellem Dansk Industri og Dansk Byggeri bliver en realitet, går DI fra at være storebror i Dansk Arbejdsgiverforening til på det nærmeste at blive Dansk Arbejdsgiverforening, lyder det fra arbejdsmarkedsforsker.\nOffentliggjort: 11.02.20 kl. 14:07\n"Det er da en ægte nyhed," lyder reaktionen fra Søren Kaj Andersen, der er centerleder ved Forskningscenter for Arbejdsmarkeds- og organisationsstudier på Københavns Universitet.\nReaktionen kommer få minutter efter, at de to erhvervsorganisationer Dansk Industri og Dansk Byggeri har meldt ud i en pressemeddelelse, at de er i fremskredne forhandlinger om en sammenlægning, der kan komme til at skabe Danmarks med afstand største erhvervsorganisation med hele 17.000 medlemsvirksomheder.\nFlere lande giver Danmark baghjul på vækst i grønne patenter


Danski Klubhotel Le Refuge - lige ud til pisten\nI får ægte ski-in/ski-out med pisten lige uden for vinduerne og med kun 75 meter til nærmeste lift på vores eget hotel i Alpe d'Huez.\nLe Refuge, med dansk personale, er et prisbilligt familiehotel med masser af hygge og god stemning. Guiderne sørger for, at din skiferie bliver den bedste tid – nem, bekvem og helt uden besvær. Vores hotel er ikke et luksushotel, men hvad hotellet måtte mangle i komfort opvejes af den hyggelige stemning, den korte afstand til skiliften og den gode mad.\nDanske kokke sørger for maden\nMaden i restauranten er i en klasse for sig. Når du ankommer, vil de tidligt ankomne gæster blive budt på en buffet bestående af en varm ret, salat, pålæg, ost og brød samt lidt sødt at slutte af på. Til gæster der ankommer med det sene fly byder vi på suppe og brød.\nBørnevenligt med SnowyClub\nDanski gør det let at have børnene med når familien skal på ski! På Hotel Le Refuge i Alpe d'Huez finder du vores børnevenlige koncept SnowyClub. Her er der altså en børneguide, som sørger for at lege med børnene, børnepasning, dansk skiskole, børnearragementer og meget mere.\nLæs mere om SnowyClub her.\nVærelserne på Hotel Refuge\nGenerelt er værelserne simple og små på vores klubhotel Le Refuge. Der er nye senge og danske dyner, og standarden er god i alle værelser - altså småt men godt.\nDer er mulighed for balkon mod tillæg.\nVærelserne er alle med bad og toilet og er gennemgående renoveret i 2007 og 2008. I 2012 er der lavet familieværelser til 4 personer. Wifi på Hotel Refuge\nHotellet er røgfrit. Der må ryges udenfor.\nLæs mere om Alpe d'Huez her.\nDejlige Danski hotel le Refuge\nHotel Refuge, Alpe d'Huez - Skiferie til Frankrig med DANSKI