Partier er enige: Fortsætter valgkampen trods coronasmitte | faa.dk\nPartier er enige: Fortsætter valgkampen trods coronasmitte\nBorgmesterkandidaterne René Larsen (S), Tonni Hansen (SF) og Peder Hansen (V) fortsætter valgkampen i den sidste uge på Langeland. Foto: Katrine Becher Damkjær\nAlle partier er enige om at fortsætte valgkampen. Kommunen stiller krav om coronapas for deltagelse i valgcafé på rådhuset på valgaftenen.\n09 nov. 2021 kl. 20:50\nKasper Baatrup kasba@jfmedier.dk og Ole Grube olgr@faa.dk\nLangeland: Den opblussende coronasmitte stopper ikke valgkampen på Langeland.\nDe fem partier i kommunalbestyrelsen drøftede tirsdag aften den øjeblikkelige smitterisiko, og de er enige om, at kandidaterne fortsat deltager i de valgarrangementer, de er inviteret til. Det fortæller borgmester Tonni Hansen (SF).\n- Vi er enige om at fortsætte, og at det er arrangørernes ansvar at sikre, at alle regler bliver fulgt, siger Tonni Hansen.\nHan har særlig øje på en valgmarkedsdag i Tullebølle på lørdag, hvor der traditionelt er stor tilslutning.\n- Jeg anbefaler, at man tænker sig om og holder igen med håndtryk og krammere, siger borgmesteren.\nPå Sjælland har smittespredningen decimeret valgkampen flere steder. Et smitteudbrud ved et vælgermøde i Vordingborg fik mandag Dansk Folkeparti og Radikale Venstre til at trække sig fra vælgermøder og andre indendørs arrangementer i resten af valgkampen.\nPå Langeland sendte to begivenheder i slutningen af oktober incidenstallet i vejret, men de tre partier udenfor kommunalbestyrelsen har også valgt at fortsætte valgkampen. Både Radikale Venstre, Enhedslisten og Nye Borgerlige dukker op til de resterende vælgermøder - heriblandt Fyns Amts Avis' vælgermøde i Bagenkop torsdag aften.\nSøren Ramsing, spidskandidat for Radikale Venstre, anser det fysiske møde med borgerne som en uundværlig ingrediens i valgkampen.\n- Man kan se folk i øjnene. Kommunikationen er klarere, end hvis diskussionen foregår digitalt. Du kan se, om folk forstår, hvad du siger, eller om det skal gentages. Det bliver mere i øjenhøjde, når man er der. Derfor fortsætter vi også, så længe det er forsvarligt, siger han.\nVælgermøde i Bagenkop\n- Fyns Amts Avis' vælgermøde i Bagenkop afholdes planmæssigt.\n- Det foregår torsdag den 11. november i Bagenkophallen klokken 19-20.\n- Arrangementet afholdes i tråd med myndighedernes anbefalinger.\nOgså Nye Borgerliges spidskandidat Lisbeth Kold har tænkt sig at holde kadencen. I hendes kalender er der tre valgmøder tilbage, og planen er at møde op til dem alle.\n- Vi skal selvfølgelig ikke gå rundt og kramme. Med behørig afstand kan det godt forsvares at møde op. Men det siger sig selv, at det gør man ikke, hvis man har symptomer, fastslår Lisbeth Kold.\nTommy Bredal, spidskandidat for Enhedslisten, har også tre vælgermøder tilbage i sin kalender. Han mener, at det i sidste ende er op til borgmester Tonni Hansen, om de skal afblæses eller ej.\n- Hvis han mener, at de kan gennemføres, samtidig med at incidenstallet er højt, vil det være op til det enkelte parti at beslutte, om det er forsvarligt at deltage. Der tror jeg nok, at vi vil trække os, siger Tommy Bredal.\nCoronapas ved valgcafé\nTonni Hansen oplyser, at Langeland Kommunes åbne valgcafe på rådhuset på valgaftenen den 16. november bliver gennemført, men at man skal fremvise et coronapas for at få adgang.\nDet sker også, selvom der kommer under 200 deltagere, som er regeringens retningslinje.\n- Det er simpelthen fordi, vi ved, at man kommer til at stå forholdsvis tæt, siger Tonni Hansen.\nDørene på rådhuset åbner klokken 19.30\nMan har et gyldigt corona-pas, hvis man har en negativ coronatest, er vaccineret eller tidligere smittet.\nTirsdag viste tal fra Statens Serum Institut, at der har været 15 smittede på Langeland indenfor de seneste syv dage. Forrige weekend var der 42 smittede på Langeland.


Synspunkter vedr. Gentofte Sø – Lystfiskeriforeningen\nSynspunkter vedr. Gentofte Sø\nUdgivet i 23. august 2010 9. december 2014 af Per Ekstrøm\nDer har i forbindelse med vinterens fiskedød i Gen- tofte Sø (og mange andre søer) været luftet utallige teorier om vinterdød generelt og i Gentofte Sø i sær- deleshed. Jeg har i forbindelse med mit arbejde med at kortlægge udbredelsen af fiskene i Danmark modtaget oplysninger om fiskedød i flere hundrede søer, og jeg har selv lavet talrige undersøgelser af fænomenet. Jeg vil derfor gerne benytte lejligheden til at dele mine er- faringer med andre og forhåbentlig også rette nogle af de misforståelser, der florerer.\nMan læser ofte, at fiskedød indtræffer, hvis søerne bundfryser. Det er både rigtigt og forkert. Der er ingen danske ferskvandsfisk, der tåler bundfrysning. Søer der bundfryser, rummer derfor som udgangspunkt ingen fisk. Isen bliver herhjemme sjældent over 30-40 cm tyk, og de fleste søer med fisk er dybere. Det der nor- malt sker er, at ilten i vandet under isen bruges op, samtidig med at der ophobes affaldsstoffer i vandet.\nI forbindelse med skriveriet om fiskedøden i Gen- tofte Sø har det flere gange været nævnt, at det ikke er en god idé at lave våger, da man risikerer at vække fiskene fra deres dvale i mudderet, så de øger iltforbru- get og dør. Denne antagelse er som hentet ud af den blå luft. For det første er det de færreste fiskearter, der går i dvale, og et ophold nede i mudderet ville slå de fleste fisk ihjel. Hvis fiskene virkelig gik i dvale ville isfiskeri næppe være så populært i de nordligste egne af verden, som det er. Det er rigtigt, at nogle af karpefiskene kan gå i dvale, men de gør det langt fra altid. Fiskeatlassets erfaringer viser da også, at de fleste fiskearter er aktive under isen midt om vinteren. Blandt de arter der kan gå i dvale er karussen, men det er en af de få arter, der kan klare sig helt uden ilt i en længere periode. De fleste andre fisk nedsætter blot aktivitetsniveauet. Når det så er sagt, er det rigtigt, at man kan skræmme fiskene til døde ved at lave for meget postyr. Det ses undertiden i havedamme, hvis man tramper gentagne gange på isen, men mig bekendt er det ikke et pro- blem i naturlige søer. Der ser i hvert tilfælde ikke ud til at være en sammenhæng mellem færdsel på isen og fiskedød. Hvorvidt det betaler sig at lave våger er dog en helt anden ting. Forsøg fra 1970’erne viste, at vå- ger kun havde en hel lokal effekt. Skal det hjælpe, bør man tilslutte en eller anden form for pumpe, evt. en kompressor, der ilter eller skaber noget omrøring. I de søer, hvor undertegnede har observeret forskellige ef- fektive tiltag for at forbedre iltforholdene, er der i hvert tilfælde ikke registreret vinterdød – selv ikke i vande, hvor man ville forvente fiskedød. Fiskedøden i Gen- tofte Sø kunne med andre ord sandsynligvis have været undgået, hvis der var opsat en række pumper tidligt på vinteren, mens våger alene næppe ville have gjort en forskel.\nDet er også en udbredt misforståelse, at fiskedød kun indtræffer i søer, der ikke er i balance, og at det er sundt for søen, at få ”ryddet op” en gang imellem. Fiskedød forekommer nemlig i næsten alle typer af lav- vandede søer – også i søer med en god vandkvalitet. Faktisk er de meget grødefyldte søer (som Gentofte Sø) i speciel risiko for at opleve iltsvind, for grøden bruger store mængder af ilt, når den nedbrydes. Udsætning af karper (eller andre fisk) har derfor ikke nogen indfly- delse på risikoen for at Gentofte Sø igen bliver ramt af fiskedød. Den gør den højst sandsynligt, da den har været ramt flere gange tidligere – også i perioder uden en karpebestand. Spørgsmålet er blot, om der er vilje til at forhindre det ved at opsætte pumper.\nAt fiskedød ikke nødvendigvis er godt for vandmil- jøet er set flere gange af undertegnede i tidens løb. Meget ofte er det nemlig rovfisk som gedder og ål, der er hårdt ramt af vinterdød (i Gentofte blev der fundet mange hundrede af døde ål, mens gedderne i denne omgang gik mere eller mindre fri). Efterfølgende har fredfiskene næsten frit spil. Et godt eksempel er Gyngemosen ved Gladsaxe, som frem til isvinteren 1995-96 var klarvan- det og grødefuld. Mosen blev hårdt ramt og ændrede karakter. Fredfiskene fik overtaget og grøden forsvandt fuldstændig. Fiskedøden kan dog også være positiv for vandkvaliteten. Ofte er søerne meget klarvandede året efter en fiskedød, men effekten fortager sig normalt i løbet af et års tid, da den manglende konkurrence re- sulterer i meget store årgange af fredfisk (typisk skaller).\nEndelig er jeg stærk modstander af den holdning til karper, som flere gange har været luftet i debatten i lø- bet af vinteren. Karpens modstandere får det nærmest til at lyde som om karper og et godt vandmiljø er to uforenelige størrelser. Intet ligger længere fra sandhe- den. Lad os nu lige huske, at Gentofte Sø, som er en af de reneste søer i Københavnsområdet, har haft en fin karpebestand i mange år til stor glæde for områdets lystfiskere. Det er helt rigtigt, at karper KAN have en synlig negativ effekt på vandmiljøet, men det samme kan siges om de fleste karpefiskearter – det handler blot om mængden af fisk. Faktisk viser Fiskeatlassets under- søgelser, at det ofte er andre karpefisk, der er de mest talrige, selv om karperne ved første øjekast er lettest at få øje på, da de ofte opholder sig i overfladen. I for- bindelse med Fiskeatlassets undersøgelser er der fundet adskillige eksempler på vande uden karper, hvor det var tætte bestande af hhv. karusser, sølvkarusser, skal- ler, rudskaller, rimter, sudere, brasener og græskarper, der var ”skyld” i den dårlige vandkvalitet. De værste syndere er brasener, der fx ophvirvler dobbelt så meget sediment som karperne. Brasenbestanden i Gentofte Sø var, som de fleste brugere af søen ved, mangedoblet i løbet af de seneste 10 år, og stimerne kunne ofte ses på lang afstand, da de ofte havde opmudret store om- råder af søen. Det problem er sandsynligvis løst for en årrække, for brasenerne i søen er mindst lige så hårdt ramt af isvinteren som karperne.\nAt give fiskene skylden for den dårlige vandkvalitet er måske i det hele taget også at gå for langt. Man bør ikke se bort fra, at den dårlige vandkvalitet i de fleste tilfælde som udgangspunkt skyldes flere hundrede års menneskelig forurening med næringssalte. At det kan forrykke konkurrencen til fordel for de mest hårdføre karpefisk, bør ikke komme som en overraskelse. Fiske- bestandene indretter sig nemlig blot efter de vilkår, vi stikker ud.\nFor lige at vende tilbage til karperne. Det er rigtigt, at de giver problemer nogle steder – også i Danmark. Fælles for næsten alle studier af karpernes ødelæggende effekt på vegetationen/vandkvaliteten er dog, at der er tale om meget store tætheder af karper – ofte helt op til 500-1.000 kg/ha. I det eneste egentlige danske forsøg af den type blev det konkluderet, at den nedre grænse for en negativ miljøpåvirkning er 150-250 kg/ha, og man som regel vil opleve en reduceret sigtdybde ved tætheder på 400-500 kg/ha. I alle tilfælde er der tale om tætheder, der ligger langt over hvad man finder i hovedparten af de danske søer (også i Gentofte Sø), og så høje tætheder vil normalt kun forekomme i småsøer, hvor karperne er i stand til at yngle. Karperne har dog aldrig ynglet i Gentofte Sø, og der er ikke noget, der tyder på, at det vil ske i fremtiden. Det er nemlig til- syneladende ikke temperaturen, der er den største bar- riere for karpernes ynglesucces, men konkurrence fra andre fiskearter.\nOgså angrebet på selve karpefiskeriet finder jeg uunderbygget. Alle, der kender til Gentofte Sø, ved godt, at en stor del af karpefiskeriet foregår som så- kaldt ”dappefiskeri”, hvor der ikke forfodres. Brugerne af søen ved også godt, at voldsom forfodring kun har negative effekter – man tiltrækker nemlig store mæng- der af generende fugle (især blishøns). Jeg ved godt, at der ikke foreligger tal, men på baggrund af hund- redvis af ture til søen er det min klare overbevisning at mængden af fuglefoder, der tilføres søen er 50-100 gange så stor, som hvad der tilføres som forfodring un- der fiskeri. Tænk blot på de store mængder af foder, der er hældt ud til fuglene i løbet af den forgangne vinter. Fuglene fodres desuden ved søen hele året, mens karpefiskeriet (og fiskeri i det hele taget) er begrænset til de varmeste måneder.\nJeg ser derfor slet ingen problemer i at der udsættes nye karper, hvis det er, hvad brugerne af søen måtte ønske. Man skal blot sikre sig, at der ikke udsættes så mange karper, at de overstiger de anbefalede mængder i takt med, at de vokser. I Gentofte Sø vil et par hun- drede sættefisk sandsynligvis være passende, for man må formode at højst halvdelen overlever til en størrelse, hvor de er i sikkerhed for rovfisk og fugle.


Vand og varme: Værket virker som det skal | dbrs.dk\nVand og varme: Værket virker som det skal\nVarmeforbrugerne i Spjald får en prisstigning det kommende år. Arkivfoto\nMen forbrugerne kan se frem til at skulle betale mere for varmen. Og får en ny formand.\n02 nov. 2019 kl. 15:18\nSPJALD: Vandkvalitet er i top, og priserne er i bund. Der var ikke meget at være ked af, da Spjald Fjernvarme- og Vandværk holdt sin årlige generalforsamling. Også når det gælder fjernvarmen, er der gode takter.\nSidste år nåede værket op på rekordmange fjernvarmeforbrugere, nemlig 600 i alt. De kan glæde sig over at være næsten CO2-neutrale, da hele 94 procent af varmen produceres med biogas og varmepumpe.\nSpjald Fjernvarme- og Vandværks næste mål er, at 100 procent af varmen skal komme fra CO2-neutrale kilder. Da Viftrup Biogas, der leverer varmen, har udvidet produktionen, tror man på, at målet kan nås.\nOp og ned-pris\nPrisen på fjernvarmen stiger dog en del, fra 350 til 460 kroner per Meagwatt-time. Det skyldes, at grundbeløbet faldt væk i 2018, ligesom der er mindre tilskud til biogas og naturgas. Samtidig forlanger Landbobanken på grund af den lave rente, at værket skal betale renter, hvis der er et stort indestående, hvilket sker, når forbrugerne foretager deres indbetalinger. Bestyrelsen har dog en forventning om, at prisen vil falde igen til næste år.\nForbrugerne kan dog glæde sig over, at ledningsnettet er velfungerende og uden udsigt til store reparationsudgifter i mange år frem. Sidste år blev værket færdig med at skifte de gamle rør i betonkanalerne.\nVærket har i 20 år haft Flemming Larsen som formand, og ved generalforsamlingen takkede han af efter i alt 26 år i bestyrelsen.\nHan var med til at sikre værkets fremtid ved at renovere vandværket i 1997 og sikre forsyning til forbruger også uden for Spjald by. Alle varmerør er skiftet, og målerne bliver nu fjernaflæst med lækagealarmer. Sidst, men ikke mindst var Flemming Larsen med til indføre biogas og varmepumpe, så Spjald er blevet en grønnere by.\nDen nye formand for værket bliver valgt ved konstitueringen 11. december. Hans Brunsgaard og Ove Svendsen er genvalgt til bestyrelsen, mens Rasmus Mikkelsen er nyvalgt.


Der er en måde at forlade New York på | Tanker | da.rgbsf.com\n"Du har nu opfattet, at jeg ikke var en til gavn for andres erfaringer, at det var meget lang tid før jeg stoppede med at tro på nye ansigter og begyndte at forstå lektionen i den historie, hvilket var at det er tydeligt muligt at blive for lang på messen. "- Joan Didion\nPå hvad der var nok den sidste virkelige varme dag på sommeren tog jeg et tog øst gennem Brooklyn mod stranden. Jeg var gået ud til stranden flere gange den sommer på A-toget til Far Rockaway-det ville være sidste gang. Der var to uger med "sidste": sidste gang jeg gik til dette sted, sidste gang jeg drak i denne bar, sidste gang jeg så denne person. Hvordan vidste jeg det ville være sidste gang? Det gjorde jeg ikke, men jeg har forladt Amerika to gange før og været naiv nok til at tro, jeg ville se folk igen, at jeg ville gå tilbage til steder. Bortset fra nogle få undtagelser gjorde jeg det aldrig. Jeg lærte, at livet ikke stopper sin fart for dig, at du ikke får gøre mange ting to gange. Jeg kiggede ud af vinduet i Queens, kvartererne, de mærkehuse, smokestacks og rooftop fans malet i graffiti. Jeg blev fortalt, at Houdini var begravet i et af kirkegården, jeg passerede på vej. Jeg vidste ikke, om det var rigtigt sandt, og jeg fandt aldrig ud af det.\nPå det tidspunkt havde jeg ikke købt min flybillet til Seoul, men det ville ske snart. Jeg følte mig straks begge blasé og foregribende om at flytte til Asien igen. At forlade et sted, og jeg havde gjort det da ni gange (alt andet end to af de skridt, der skete på egen hånd) kunne være behagelige. Du følte tiden løber ud, så du lavede planer om at se alle de mennesker, du ønskede at se og besøgte de steder, som du var blevet vedhæftet. Jeg forsøgte normalt at afslutte mit arbejde mindst to uger før tiden, så jeg kunne nyde byen.\nNu var jeg godt øvet i alt dette. Du bevæger dig rundt nok, du bliver noget, du vil have. På en måde er vi de steder, vi har boet. Bynavnet bærer vægt. Scottsbluff. Lincoln. San Diego. Jeonju. Seoul. Portland. Omaha. Brooklyn. Vi lægger stor vægt på dem, men med tiden kommer du til at lære, at steder ikke betyder så meget - de er bare byer og byer fyldt med mennesker. Og folket betyder noget mere. Da jeg besluttede at forlade, fandt jeg ud af, hvor mange kroge byen allerede havde i mig. De venner, jeg skulle gå glip af, den kultur jeg identificerede med, de muligheder, jeg stadig troede på - de stak, da jeg trak dem ud.\nAlle fortalte, at jeg boede i Brooklyn i fem måneder, næsten hele sommeren, og så sjovt som det var, tror jeg, at New York slap mig let af. Jeg kunne kun forestille mig, hvor meget længere barbs ville have burrowed hvis jeg havde opholdt sig længere.\nI "Farvel til alt det" skrev Joan Didion:\n"Jeg ville blive i New York, jeg fortalte ham bare seks måneder, og jeg kunne se Brooklyn Bridge fra mit vindue. Som det viste sig var broen Triborough, og jeg blev otte år. "\njeg er den slags, der lærer af andres erfaringer, og det ville jeg ikke have med mig. Jeg lavede et punkt for at lære broernes navne med det samme.\nJo længere jeg boede der, jo sværere blev det til at fungere. Da jeg først kom til byen skrev jeg om alle de mislykkede kunstnere, jeg havde mødt, og så begyndte det at ske for mig. Jeg lavede venner hurtigt, og de var sjove, interessante. Næsten hver aften arbejdede jeg ikke, jeg blev bedt om at mødes til drinks eller middag eller noget andet underholdning. Jeg talte meget om at sige nej, men endte med at sige ja langt mere.\nDet var ingen fejl, men min egen. Jeg forsøger ikke at få nogen til at føle sig skyldig. Jeg har aldrig tænkt på New York som et sted at minde for materiale alligevel. Jeg var ikke derfra. Jeg forstod ikke byen eller folket på en indviklet nok måde til nogensinde at få det rigtigt. Og historien om den unge forfatter, der flyttede til New York og blev desillusioneret, var en af de klichéer, der var så træt at forsøge at genopfinde det, interesserede mig ikke. Jeg ønskede ikke at blive en af Stranded.\nJeg gik af mange grunde. Den praktiske side af mig fortalte folk, at jeg ville give Amerika en chance for at sortere journalistikmarkedet, mens jeg gik til Asien, hvor aviser stadig var vigtige for offentligheden. Giv amerikansk tid til at finde ud af, hvordan man tjener penge på internettet. Amerika var stadig mit folk, mit land, og jeg ønskede at komme tilbage og arbejde for det, men ikke før det fik sit hus i orden. Men der var også andre grunde.\nNew York gik ikke overalt. Jeg troede, jeg kunne bo der engang, men jeg ville ikke flytte der igen uden at have et arbejde først. Det er muligt at bare dukke op i en by og få det til at fungere - det tager bare meget tid, år, som regel, indtil du kommer, hvor du vil være. Jeg er ikke den patient, og der er ingen garantier. Jeg mødte mere end en forfatter, der havde holdt op med at skrive helt efter at have flyttet til byen og ikke kunne få noget gjort i årevis. Når du er 40, gift og arbejder ni timers skift i en restaurant med høj volumen, er der ikke nok energi til at sidde og arbejde. Og intet gør dig træt som at stå op om fire om morgenen for at skrive. Vi har brug for oplevelser, men vi har også brug for tid. New Yorkere har aldrig tid nok.\nAlligevel følte jeg mig aldrig for alene der; min erfaring var god. Måske har jeg lige mødt nogle gode mennesker. Måske kom jeg ud, før det kunne komme til mig. Måske var jeg smart nok til ikke at være for lang på messen.


Drømmen om at få hund eller kat - Securepet.dk\nSelvom man er ung og synes det kan være svært at finde økonomien til at få hund eller kat, er det faktisk en mulighed. Du kan altså vælge at investere i et dyr og dermed i dig selv, for der er ingen tvivl om, at de vil bringe dig stor glæde.\nDet hårde SU-liv\nDe fleste danskere har efterhånden prøvet at stå på SU og udelukkende stifte mere gæld hver eneste måned, når SU-lånet træder ind af kontoens dør. Tanken er hård og man ved, at man skal betale penge af de næste mange år, når man er færdig med at studere.\nMan ønsker sig brændende et kæledyr – for eksempel en hund eller en kat, men man har svært ved at finde finanserne til at kunne være en ansvarlig ejer. Man ved, at det både kræver mad, dyrlægeregninger og udstyr, når man investere i et dyr, for det er et væsen og skal behandles godt.\nLøsningen er lån\nDet er nemlig muligt for unge at få et lån med hurtig udbetaling, selvom man er på SU. Behandlingstiden er kort og du får altså snart mulighed for at give dig selv den største gave, du kan komme til: En hund eller en kat.\nDer findes særlige lån til unge, som kan hjælpe dig med at få din drøm til at gå i opfyldelse.


Typisk har plastbeholdere en hals med en tråd og en skruehætte. Desuden er dette sted ret holdbart og opretholder tæthed selv efter gentagen brug. Hvordan man ikke drager fordel af sådanne egenskaber!\nClip til plastposer\nVi samler den åbne side af plastikposen med sukker, korn, rengøringsprodukter osv. I en turnet, indsæt den i nakken med en skrue, der er skruet af, pak den rundt om den og fordel jævnt i en cirkel. Vrid låget forsigtigt uden unødig iver. Produktet pakkes let og sikkert.\nFor at bruge indholdet i pakningen, skrues låget af, hæld den nødvendige mængde produkt ud og skru låget igen.\nMinikapacitet til små genstande\nAfskær nakken med hætter fra to plastflasker med en konstruktionskniv. Med saks trimmer vi sektionerne næsten til en afstivende ring, hvilket kun efterlader lave skuldre. Juster det skårne plan med sandpapir og fjern burrer og knolde.\nVi tegner en markør på et stykke tykt karton på den ydre kontur af skuldrene og med en kant klippes det med en saks.\nVi påfører lim på udskæringen af den ene hals og presser en papcirkel på den, som også er belagt med lim langs konturen, og fastgør den anden hals på den.\nNår limet er tørret bruger vi den resulterende beholder til at opbevare forskellige små ting, endda uforenelige, da en papcirkel opdeler det indre volumen i to isolerede hulrum.\nDenne mini-container kan bruges i campingture til opbevaring, f.eks. Tændstikker, fordi den ikke tillader fugt at komme igennem.\nNår et brændende stearinlys smeltes, dannes det grimme pletter på overfladen, som det er vanskeligt at fjerne.\nDette kan undgås ved at installere et tændt stearinlys i hætten på en plastflaske. De afkølede pletter fjernes let, derfor kan dækslet bruges gentagne gange.\nNår vi holder hætten over kanten med en tang, opvarmer vi den nedenfra med en lettere flamme, indtil plasten blødgør.\nDerefter satte vi uden forsinkelse en tandstikker i midten af toppen og forsøger som sådan at gennembore den blødgjorte plast.\nHold tandstikkeren i den ekstreme position, indtil den langstrakte og hule inde i tuden hærder. Derefter afskærer vi spidsen af næsen, så hulrummet indeni får et udløb.\nVi snor den modificerede hætte ned på vandflasken og klemmes lidt, som et resultat, at væsken flyder økonomisk ud af det i en tynd strøm.\nPå de diametralt modsatte sider af plastflaskehætten foretager vi langsgående udskæringer med en konstruktionskniv, der er bred nok til at holde i håndtaget. Vi fjerner også dele af den cirkulære afstivning i retning af udskæringerne.\nVi limer det modificerede låg med bunden mod væggen, så udskæringerne er placeret lodret. Vi installerer håndtaget på børsten med børsterne op.


Augustine Plutino, biografi, honors\nAugustine Plutino var en italiensk politiker. Han var en senator fra Kongeriget Italien i XV lovgiver.\nSøn af Don Fabrizio og Donna Caterina baroner Nesci tidlig alder at begynde at hæve en familie aktiver og handel oprindeligt tiltræder Carbonari og senere bevæger sig på til den unge Italien. Han var borgmester i Reggio Calabria fra 17 August 1835 til 1841. Han arbejdede meget for at redde sin bror fra dødsdommen Antonino comminategli et resultat af undertrykkelse af bevægelsen af 15 Marts 1844 i Cosenza, der havde brast ved landing i forbindelse Brothers Flag. Det lykkedes pendler udvisning, i første omgang Tremiti Islands og senere i Catanzaro. Senere hjalp sin bror Domenico og Romeo i tilrettelæggelsen optøjerne i september '47, de havde at inddrage hele riget. Optøjerne brød ud den 1. og 2. i Messina i Reggio, Augustin og hans bror, han snart blev en del af den opstand udvalg under forsæde af Canon Paolo Pellicano. Men, undertrykte han oprøret, blev begge tvunget i eksil, og deres hoved blev placeret en dusør på 1.000 skjolde. Recatesi i Malta blev de mødt af Fabrizi og andre landflygtige deri.\nMed tildelingen af status af Ferdinand II begge var i stand til at vende tilbage og Augustin blev udnævnt chef for nationalgarden. Ved faldet af den forfatningsmæssige ordning vendte han tilbage til Reggio og organiseret opstanden felt på Planer af kronen, mens fornægte sit samarbejde Bourbon hær for undertrykkelsen af liberale, der blev koncentreret sull'Angitola. Af denne grund er det blev afvist af oberst for National Guard og risikerede at blive dræbt af nogle underofficerer Bourbon.\nHan tvunget tilbage i eksil nås med en fransk skib Civitavecchia og Rom. Faldet af den romerske republik tvang ham til at flygte tilbage til Livorno, hvor han kæmpede østrigerne, og hvor esulò til Marseille; i denne by, han var i stand til hurtigt at oprette en velstående økonomisk situation, som finansierer bror, der blev udnævnt til formand for et udvalg af støtte, hjalp de landflygtige patrioter. Anholdt efter kuppet af 2. december blev 1851 straks bortvist uden myndighederne tid til at tilpasse deres forretning. Kun i 1853, takket være et anbringende fra ham rettet til Prins Prins Lucien Murat var i stand til at vende tilbage til Frankrig for at likvidere sine interesser. I 1852 hans kone, Donna Marianna, som følge af konfiskation af ejendom, som familien havde lidt, han blev præsenteret for Ferdinand II, på et besøg i Calabrien, at anmode om tilbagegivelse af ejendom; Faktisk familien måtte leve med to pugs en dag, men kongen svarede tilstedeværelsen af børn stadig børn, at: "Din familie er farligt for Selskabet; Som du skal have nok til at leve på, du går. "\nHan bosatte sig i Torino også gjort her fortune takket være en kommerciel virksomhed i tørst og deltog i grundlæggelsen af Banco rabat og tørst, hvoraf et par stemmer, blev ikke valgt administrator. Han beskæftigede den således optjent i at støtte årsagen til indførelse selv senere skulle komme i finansielle vanskeligheder kapital.\nEfter Uafhængighedskrigen blev dannet sammen med andre, Udvalget for ekspeditionen af Thousand, på dette område blev bestilt 29. maj 1860, fra Medici og Mel til at købe skibe, der blev derefter anvendt i England Læger i forsendelser og Cosenz sendt forstærkning til de vigtigste ekspedition. Han gik derefter i Calabrien, sammen med Garibaldi, for at give støtte til Musolino og Missori, kommandører af de første partisaner passerede på fastlandet af Begge Sicilier, enten ved kommanderende, at forsyninger en kolonne af oprørere i Calabrien. Efter landing af Garibaldi i Melito og udtagning af Reggio blev han udnævnt den 22. august chef for den anden og tredje kategori af militære styrker i provinsen.\n27 januar 1861 blev valgt til Deputeretkammeret i Kongeriget Italien, til bestyrelsen for Melito og forblev der uafbrudt i syv på hinanden følgende valgperioder. Den 5. august, 1862 Garibaldi, i spidsen for Garibaldi ekspedition for befrielsen af Rom, sendte ham følgende brev:\nDen Plutino kunne ikke deltage i generalforsamlingen, fordi, alvorligt syg, var på de termiske bade i Castellammare di Stabia.\nI tredje uafhængighedskrig blev udnævnt oberst inspektør "National Guards mobiliseret i Calabrien", og året efter blev han en del sammen med Anthony, at kommissionen levere til byen Venedig, asken af den Fratelli Bandiera og Domenico Moro.\nDød af sin bror i 1872 Antonino sørgede dybt, med bortfaldet af hans søn Fabio, officielle Sharpshooters. I 1882, det ændret valgloven og udvidet valgret, uventet Plutino var ikke valgt, men samme år, den 16. november, kom fra kong Umberto I udnævnt senator. Han døde efter en kort sygdom, tre år senere. I hans ære, og hans bror blev Via Marina omdøbt Via Plutino og blev rejst en marmor buste sted senere på Town Park.\nHans kone Dona Maria de Blasio, datter af baron Palizzi, fik fire børn:\nFabrizio efter præfekten, stedfortræder, senator og borgmester i Reggio Calabria. I 1910 blev han udnævnt til Count.\nForrige artikel Almè\nNæste artikel Atari Bigby


Flertal uden om regeringen vil afskaffe greencard-ordning – Ekstra Bladet\n4 timer siden Får den kolde skulder 25 minutter siden Horribel periode koster dyrt BREAKING NEWS Danmark åbner VM i håndbold med storsejr 13 minutter siden Overstråler alle! 6 minutter siden Glimt af mesterklasse 4 timer siden Får den kolde skulder\nSøndag d. 24. apr. 2016 - kl. 23:19 0\nFlertal uden om regeringen vil afskaffe greencard-ordning\nSocialdemokraterne, Dansk Folkeparti og SF står sammen med ønske om at afskaffe jobordning for udlændinge\nVenstre-regeringen er igen på vej i mindretal i udlændingepolitikken, skriver Jyllands-Posten.\nSocialdemokraterne vil stemme for et lovforslag fra Dansk Folkeparti om at afskaffe den såkaldte greencardordning, der har til formål at tiltrække højt specialiserede og veluddannede udlændinge. I stedet ender de ofte i lavtlønsjob.\nOgså SF støtter forslaget, og dermed er der et folketingsflertal uden om regeringen.\n- Ordningen har vist sig at være en fiasko. Den har ikke virket, som den skulle. Tværtimod har den haft nogle meget kontraproduktive effekter, i forhold til at vi nu har fået nogle mennesker ind, som tager job, som danskere eller flygtninge sagtens kunne have udført, siger Socialdemokraternes udlændingeordfører, Dan Jørgensen, til Jyllands-Posten.\nSocialdemokraterne forsøgte at reformere ordningen i 2014, men den blev alligevel bevaret som en vej ind i Danmark for udenlandsk arbejdskraft.\nDet er tredje gang inden for kort tid, at Folketingets to største partier går sammen uden om regeringen for at gennemtvinge udlændingepolitiske tiltag.\n- På nuværende tidspunkt får vi mere igennem på udlændingeområdet sammen med Socialdemokraterne, end vi gør med Venstre, siger Dansk Folkepartis udlændingeordfører, Martin Henriksen, ifølge avisen.\nVenstre gik selv til valg på at afskaffe greencardordningen, men det blev ikke skrevet ind i regeringsgrundlaget.\nAlligevel vil partiet stemme imod flertallets forslag og på den måde komme i mindretal, meddeler udlændingeordfører Marcus Knuth (V).\n- Vi respekterer flertallet, men det ændrer ikke på vores synspunkt om, at Danmark skal være så lukket som muligt for asylansøgere, men samtidig åbent for folk, der kommer for at have et egentligt arbejde og bidrage til vores samfund, siger han til Jyllands-Posten.


Ejendomsmæglere i Aarhus, Midtjylland – de 15 bedste eksperter. | Houzz\nEjendomsmæglere i Aarhus, Midtjylland.\nVed du alt om boligmarkedet, om byggerier, om finansiering og om beliggenhed? Så behøver du nok ikke en ejendomsmægler i Aarhus, Midtjylland til dit boligsalg eller -køb. En mægler udfylder mange forskellige roller, når det drejer sig om et boligsalg – og du bør ikke være fordelene overhørig. Brug boligmægleren som din private Google, når du mangler oplysninger om området, om bygningen eller bare om naboerne – han eller hun kan give dig meget mere realistiske og brugbare oplysninger end statistikker og fotos på nettet. Et huskøb eller dit eget hussalg behøver ikke være en besværlig og tidskrævende proces, hvis du vælger den rette ejendomsmægler fra starten.\nHvilken ejendomsmægler i Aarhus, skal jeg vælge?\nMed de mange muligheder for selv at reklamere for et boligsalg online i dag, kan det være svært at få øje på fordelen ved en ejendomsmægler, når du står og skal sælge din ejerbolig. Ejendomsmæglere kan være både din nærmeste samarbejdspartner og gode ven, der lægger øre til dine frustrationer over boligmarkedet, og din mægler kan være den professionelle, du kun har kontakt med, når det formelle skal på plads i en bolighandel. Uanset hvilken eller hvilke roller du søger i en ejendomsmægler, så har du brug for en mægler, når du skal foretage en ejendomshandel…af én eneste årsag: En boligmægler har den største og mest tætte kontakt til alt inden for bolighandel i Aarhus og dermed det største kundenetværk! Overvejer du salg eller køb i én af landets store byer er en ejendomsmægler i København eller en ejendomsmægler fra Århus ganske enkelt uundværlig i den jungle af boligsalg, der præger de eftertragtede studiebyer.\nDet kommer helt an på, hvor meget han eller hun skal gøre for dig i forbindelse med dit hussalg eller boligkøb. Det, du betaler for, når du benytter dig af en ejendomsmægler, er tiden. Ønsker du at en mægler skal være din repræsentant i alle aspekter af en bolighandel, så betaler du for tiden, der bliver brugt på markedsføring, på fotografering, på fremvisning og på papirarbejdet. Ønsker du selv at stå for fremvisningen af din bolig eller har du allerede fundet det bolig køb, du er interesseret i, så betaler du kun for at boligmægleren bruger tid på dokumentarbejde. Boligmægleren koster næsten altid langt mindre end det, du kan tjene ekstra på et boligsalg eller spare på et boligkøb hvor en professionel mægler er involveret, og er du usikker på hvad det kan komme til at koste kan du hos enhver ejendomsmægler i Aarhus få en fast pris inden I aftaler noget, så du ikke behøver frygte uforudsete udgifter på den front.\nInden du hyrer en ejendomsmægler i Aarhus, kan du gennemse vores netværk af 8 ejendomsmæglere. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste ejendomsmæglere i nærheden af dig.


Misa Yoga - dyrk yoga på Amager hos Misa Yoga - Yogalove.dk\nMisa Yoga v/ Sally Tautoft\nVed Amager Strand, i et roligt villakvarter, finder du Miso Yoga. Sally underviser i Hatha yoga og arbejder intenst med detaljerne i stillingerne samt fokus på vejrtrækningen. Alle klasser afrundes med en lang guidet meditation, en perfekt måde at afrunde timen på.\nMiso Yoga lægger vægt på små hold, med højst 12 elever, hvor der er nærvær og tid til den enkelte elev, så du kan forlade klassen med mere energi, rummelighed og en følelse af større indre ro.\nSally afholder også en 2-årig uddannelse som yogainstruktør.\nAddress: Nyrnberggade 21, 1.sal København S, 2300 Danmark\nTelefon: 27 28 32 35\nImages of Misa Yoga\nView all images of Misa Yoga


BETÆNKNING om EU’s forbindelser med Golfstaternes Samarbejdsråd - A7-0042/2011\nProcedure : 2010/2233(INI)Forløb i plenarforsamlingenDokumentforløb :\nBETÆNKNING 275k 148k\n10. marts 2011PE 448.833v03-00 A7-0042/2011\nom EU’s forbindelser med Golfstaternes Samarbejdsråd\nOrdfører: Dominique Baudis\nMário David, Udvalget om International Handel\n- der henviser til samarbejdsaftalen af 25. februar 1989 mellem Den Europæiske Union og Golfstaternes Samarbejdsråd (GCC),\n- der henviser til sin beslutning af 24. april 2008 om frihandelsaftalen mellem EF og Golfstaternes Samarbejdsråd(1),\n- der henviser til sin beslutning af 13. juli 1990 om betydningen af den frihandelsaftale, der skal indgås mellem EØF og Golfstaternes Samarbejdsråd,\n- der henviser til "rapport om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi: at skabe sikkerhed i en verden i forandring", som blev godkendt af Rådet i december 2008,\n- der henviser til EU’s strategiske partnerskab med Middelhavsområdet og Mellemøsten, som Rådet vedtog i juni 2004,\n- der henviser til det fælles kommuniké fra det 20. ministermøde den 14. juni 2010 i Luxembourg,\n- der henviser til sin betænkning af 10. maj 2010 om Middelhavsunionen,\n- der henviser til det fælles kommuniké fra det 19. ministermøde den 29. april 2009 i Muscat,\n- der henviser til det fælles handlingsprogram (2010-2013) for gennemførelsen af samarbejdsaftalen mellem EU og Golfstaternes Samarbejdsråd af 1988,\n- der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om styrkelse af samarbejdet med tredjelande inden for de videregående uddannelser (KOM(2001)0385),\n- der henviser til sin beslutning om reformerne i den arabiske verden: hvilken strategi skal EU følge?(2)\n- der henviser til den økonomiske aftale mellem GCC-staterne, der vedtoges den 31. december 2001 i Muscat i Sultanatet Oman, og til GCC's Doha-erklæring om iværksættelsen af en toldunion for GCC af 21. december 2002,\n- der henviser til artikel 207 og 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, ifølge hvilke Rådet skal anmode om Europa-Parlamentets godkendelse forud for indgåelsen af enhver international aftale, der dækker områder, hvor den almindelige lovgivningsprocedure finder anvendelse,\n- der henviser til sine årlige betænkninger om menneskerettighederne,\n- der henviser til erklæringen fra FN’s Generalforsamling om individers, gruppers og samfundsorganers ret til og ansvar for at fremme og beskytte de universelt anerkendte menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder af 1998 (også kendt som erklæring om menneskerettighedsforkæmpere),\n- der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0042/2011),\nA. der henviser til, at Golfregionen i dag skal betragtes på baggrund af, at GCC-staterne udgør et af verdens nye økonomiske vækstcentre; der henviser til, at EU er GCC's næststørste handelspartner, og at Golfstaterne er det femtestørste eksportmarked for EU,\nB. der henviser til, at Golfregionen i geopolitisk henseende er et koncentrat af sikkerhedsmæssige problemer med globale og regionale implikationer (fredsprocessen i Mellemøsten, det iranske atomprogram, stabiliseringen af Irak, Yemen og Darfur, terrorisme og pirateri), og at GCC i dag fortsat er den eneste stabile regionale organisation, der er baseret på multilateralisme og samarbejde,\nC. der henviser til, at GCC-staterne besidder mere end en tredjedel af de samlede statsejede investeringsfonde i verden, og at denne kapital i forbindelse med krisen har bidraget til at redde det finansielle system i verden og i Europa, D. der henviser til, at Golfregionen er af afgørende betydning for EU, og at det i en multipolær, gensidigt afhængig verden er denne form for samarbejde, der er i stand til at løfte de politiske og sikkerhedsmæssige udfordringer,\nE. der henviser til, at den økonomiske liberaliserings- og diversificeringsproces, der er indledt i flere af GCC's medlemsstater, har skabt nye interne udviklinger, som bør fremmes og støttes, hvad enten de er politiske (konstitutionelle reformer, deltagelse i det politiske liv, styrkelse af institutionerne) eller sociale (oprettelse af foreningsstrukturer, herunder af arbejdsgiverforeninger, kvinders adgang til lederstillinger),\nF. der henviser til de foruroligende og beklagelige leve- og arbejdsvilkår, som vandrende arbejdstagere, herunder navnlig kvinder, der arbejder som hushjælp, lever under til trods for, at de spiller en central rolle for en række erhvervssektorer i GCC-medlemsstaterne og udgør næsten 40 % af den samlede befolkning i GCC og ca. 80 % i af befolkningen i visse emirater,\nG. der henviser til, at alle GCC-medlemsstater uden undtagelse er arvemonarkier, hvor befolkningen har begrænset politisk repræsentation, navnlig for kvinders vedkommende, og hvor der i de fleste tilfælde ikke findes et valgt parlament,\nH. der påpeger, at GCC-staternes betydelige investeringer og de fælles udfordringer, der gør sig gældende i EU's sydlige nabolande, gør det tilrådeligt at opnå samarbejdssynergier mellem Europa, Middelhavsområdet og Golfregionen,\nI. der henviser til, at GCC-staternes nye geoøkonomiske orientering i retning af Asien, der udspringer af den øgede efterspørgsel efter olie og gas på de asiatiske markeder (Kina, Indien, Singapore, Japan, Filippinerne, Sydkorea), har sat skub i en diversificering af de handelsmæssige og økonomiske forbindelser, konsolideret med frihandelsaftaler og udvikling af en politisk dialog,\nJ. der henviser til, at GCC-staternes vigtige rolle i verden giver dem fælles interesser med EU for så vidt angår international stabilitet og global økonomisk styring,\nK. der henviser til GCC-staternes voksende indflydelse i den arabisk-muslimske verden og den vigtige rolle, de kan spille i den interkulturelle dialog,\nL. der henviser til, at forhandlingerne om en EU-GCC-frihandelsaftale, der indledtes for 20 år siden, i dag er de ældste handelsforhandlinger, som EU har indledt og endnu ikke afsluttet,\nM. der påpeger nødvendigheden af en klar position og et varigt engagement fra EU's side i Golfregionen med henblik på at sikre Unionen en større synlighed og en strategisk tilstedeværelse i området,\nN. der henviser til, at politiske klausuler, navnlig vedrørende overholdelse af menneskerettigheder, er en fast bestanddel i alle handelsaftaler, der indgås mellem EU og en tredjepart,\nO. der påpeger, at EU som sådan har en begrænset tilstedeværelse i regionen, og at opfattelsen af Europa ofte blandes sammen med opfattelsen af de enkelte medlemsstater, der har gamle og veludviklede forbindelser til området,\nP. der henviser til, at EU råder over ekspertise inden for områderne institutionel kapacitetsopbygning, uddannelse og forskning, udvikling af vedvarende energi, miljø, teknisk bistand og regulering samt politisk og diplomatisk dialog om spørgsmål vedrørende stabilitet i naboområder og global sikkerhed,\n2. mener, at der i lyset af EU’s begrænsede tilstedeværelse i Golfregionen bør udformes en integreret kommunikationspolitik inden for rammerne af EU's nye udenrigspolitiske strukturer, der kan bidrage til leveringen af målrettet og effektiv information om EU i Golfstaterne;\n– at vedtage foranstaltninger, der kan fremme kvinders adgang til arbejdsmarkedet og uddannelse ved at afhjælpe alle former for kønsbestemt forskelsbehandling og andre sædvane- eller retsregler, herunder vedrørende personlig status\n– at afskaffe det tvungne sponsorsystem for vandrende arbejdstagere i det omfang, det stadig anvendes, og iværksætte reformer af arbejdsmarkedet med henblik på at sikre, at arbejdstagere, herunder migranter og personer beskæftiget som hushjælp, opnår fuld retlig og social beskyttelse\n– at skabe synergier med EU og dets medlemsstater til støtte for en ILO-konvention om husarbejderes rettigheder\n– at bekæmpe alle former for straffrihed, sikre retsvæsenets uafhængighed og retten til en retfærdig og hurtig rettergang samt styrke retsvæsenets aktørers rolle, og\n– at træffe foranstaltninger med henblik på at sikre, at alle normer vedrørende menneskerettigheder får megen offentlig omtale og anvendes i uddannelsen af ordenshåndhævere, advokater og dommere;\n8. opfordrer GCC-staternes regeringer til at samarbejde og til i fællesskabets ånd at søge at løse problemerne med menneskerettighederne i regionen, navnlig med hensyn til ligestilling af mænd og kvinder, situationen for gruppen af såkaldte "bidun" (statsløse), indskrænkningerne af ytrings- og forsamlingsfriheden, herunder fagforeningsrettighederne, samt behovet for at sikre et uafhængigt retsvæsen og retten til en retfærdig og hurtig rettergang; kræver, at den foreslåede styrkelse af den politiske dialog med GCC også kommer til at omfatte menneskerettighedsdialogen på såvel det tekniske som det politiske plan;\n9. opfordrer GCC-staterne til at ophæve deres forbehold med hensyn til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder samt konventionen om afskaffelse af alle former for racediskrimination, hvor sådanne forbehold stadig findes, og opfordrer endvidere alle GCC-staterne til at ratificere den valgfri protokol til konventionen om barnets rettigheder; understreger endvidere betydningen af, at FN’s konvention om vandrende arbejdstagere og ILO-konvention nr. 97 og 143 ratificeres og implementeres;\n10. tilskynder EU til at undersøge og i samarbejde med GCC at finde frem til løsninger, der kan fjerne hindringerne for en fuld og effektiv udøvelse af den grundlæggende ret til religionsfrihed, både individuelt og kollektivt, offentligt og privat, for medlemmer af minoritetsreligioner i denne del af verden;\n11. understreger vigtigheden af dialogen mellem kulturer og religioner; minder om, at EU og GCC sammen har forpligtet sig til at fremme og beskytte værdierne tolerance, mådehold og sameksistens;\n12. opfordrer regeringerne og de eksisterende parlamentariske forsamlinger i GCC til omgående at træffe foranstaltninger til uden forbehold at ratificere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder samt til at samarbejde med FN's Menneskerettighedskommissions tematiske mekanismer, herunder at indbyde dem, og navnlig FN’s særlige rapportør om dommerstandens uafhængighed, til at besøge regionen; 13. erindrer om EU’s modstand mod anvendelsen af dødsstraf i alle tilfælde og Parlamentets opfordring til at indføre et globalt moratorium for denne praksis; beklager i den forbindelse, at dødsstraf stadig anvendes i alle GCC's medlemsstater; opfordrer de sidstnævnte til at indføre et moratorium for henrettelser; appellerer navnlig til de stater, der anvender metoder såsom halshugning, stening, korsfæstelse, piskning og amputation, om at afskaffe denne praksis;\n14. noterer sig det treårige fælles handlingsprogram, som blev vedtaget på ministermødet i Det Fælles Råd EU-GCC den 14. juni 2010 med henblik på at styrke samarbejde på mange strategiske områder af fælles interesse, bl.a. på grundlag af det nyoprettede netværk, der skal bringe forskere; akademikere og erhvervsfolk i kontakt med hinanden; beklager imidlertid, at det ikke indeholder et afsnit om en åben, regelmæssig og konstruktiv politisk dialog;\n15. mener, at gennemførelsen af dette fælles handlingsprogram bør ledsages af en præcis og detaljeret finansieringsplan og varetages af personale, der er specifikt udpeget til denne opgave både i Bruxelles og i GCC-staterne; understreger betydningen af at sikre synligheden af dette program og udbredelsen af et bredt spektrum af tilgængelige informationer til de berørte administrationer og institutioner; kræver, at der foretages en evaluering af resultaterne ved udgangen af treårsperioden, og at det, hvis resultaterne viser sig at være tilfredsstillende, overvejes at oprette et agentur for samarbejdet mellem EU og GCC;\n16. opfordrer EU til at koncentrere sine samarbejdsprogrammer med GCC-staterne om civilsamfundsorganisationer og styrkelse af kvinders og unges indflydelse;\n17. giver udtryk for sin dybe bekymring over, at Golfregionen har kastet sig ud i et våbenkapløb; opfordrer EU til at indlede en strategisk dialog med GCC-staterne om spørgsmål af fælles interesse vedrørende den regionale sikkerhed (fredsprocessen i Mellemøsten, det iranske atomprogram, stabiliseringen af Irak, Yemen og Darfur, terrorisme og pirateri) og på længere sigt bidrage til opbygningen af en regional sikkerhedsstruktur i Mellemøsten i samarbejde med GCC-staterne;\n18. minder om, at GCC-staterne er vigtige regionale aktører; understreger, at EU og GCC har en fælles interesse i at fremme og bevare fred og stabilitet i Mellemøsten og Nordafrika, på Afrikas Horn og globalt; opfordrer indtrængende parterne til at styrke samarbejdet om disse fælles interesser;\n19. gentager sin støtte til det arabiske fredsinitiativ, som en af GCC-staterne har iværksat, og som er godkendt af alle landene i Den Arabiske Liga og Den Islamiske Konference; opfordrer GCC-staterne til at fortsætte deres bestræbelser for at mægle i og yde støtte til den israelsk-palæstinensiske fredsproces; kræver, at EU og GCC-staterne sammen forstærker deres bestræbelser for at få forhandlet en afslutning af besættelsen af de palæstinensiske områder på plads og samtidig giver deres fulde støtte til en bilæggelse af den israelsk-palæstinensiske konflikt baseret på en tostatsløsning; understreger, at EU og GCC-staterne har en fælles interesse i at samarbejde med henblik på at skabe retfærdig og varig regional fred i Mellemøsten; foreslår i den forbindelse mere regelmæssige samråd mellem Kvartetten og Den Arabiske Ligas overvågningsudvalg; minder om, at EU er den største donor af bistand til det palæstinensiske folk; anerkender den støtte, GCC-staterne har ydet til palæstinensiske flygtninge og til De Forenede Nationers Hjælpeorganisation (UNRWA); opfordrer GCC-staterne til at medvirke yderligere til at styrke de palæstinensiske institutioner og til økonomisk udvikling inden for rammerne af Den Palæstinensiske Myndigheds regeringsplan og til i påkommende tilfælde at overveje at betale deres økonomiske bidrag gennem eksisterende internationale hjælpemekanismer;\n20. glæder sig over den fortsatte integrationsproces i GCC-staterne (toldunion, fælles marked og, på sigt, fælles mønt); opfordrer Kommissionen til at foreslå GCC-staternes sekretariat, at de i fællesskab fastlægger en ramme for samarbejde med henblik på at dele erfaringer inden for institutionsopbygning, administrativ kapacitet, reguleringsmekanismer og tvistbilæggelse; understreger, at denne tilgang kan bidrage til at generere processer i retning af øget ejerskab;\n21. glæder sig over den beslutning, som parlamentsformændene i GCC-staterne traf på mødet i Abu Dhabi den 23. november 2010 om at iværksætte en overvågning af GCC-ledelsens aktiviteter og afgørelser og indføre en årlig konference for GCC-staternes parlamentariske institutioner; hilser den kommende oprettelse af en interparlamentarisk delegation for forbindelserne med Europa-Parlamentet velkommen; er overbevist om, at et udbygget parlamentarisk samarbejde i væsentligt omfang vil kunne bidrage til at skabe et strategisk partnerskab mellem de to grupper;\n22. minder om sin beslutning af 24. april 2008 om frihandelsaftalen mellem EF og Golfstaternes Samarbejdsråd (GCC), som blev støttet af 96 % af Parlamentets medlemmer; bemærker, at de spørgsmål, der rejses i beslutningen, såsom behovet for gensidig markedsadgang, effektiv beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, fjernelse af ikke-toldmæssige handelshindringer for levering af tjenesteydelser, fremme af bæredygtig udvikling og respekt for internationale konventioner, fortsat er aktuelle;\n23. beklager dybt, at forhandlingerne om frihandelsaftalen mellem EU og GCC gentagne gange er blevet forsinket i lange perioder, og at GCC i 2008 besluttede at suspendere forhandlingerne; mener, at det er på høje tid at få disse forhandlinger i gang igen, så der kan findes en endelig løsning med henblik på, at samfundet og erhvervslivet på begge sider kan opnå de størst mulige fordele;\n24. beklager, at EU har forsømt regionen på trods af dens strategiske betydning med hensyn til olieforsyninger, handelsmuligheder og regional stabilitet;\n25. konstaterer, at der efter 20 års forhandlinger stadig ikke er opnået en frihandelsaftale; er klar over, at bestemmelserne om menneskerettigheder og ulovlig indvandring er blevet forkastet af nogle af GCC-staterne; 26. mener, at frihandelsaftalen på baggrund af regionens strategiske betydning ikke kun bør ses som et instrument til at øge velfærden gennem handel, men også som et redskab til at fremme geopolitisk stabilitet;\n27. fremhæver, at GCC i dag er EU's sjettestørste eksportmarked, medens EU er GCC's vigtigste handelspartner; bemærker, at der, selv om handelen således allerede er intensiv, stadig er mulighed for at udvide og diversificere handelen mellem de to parter i lyset af såvel størrelsen af EU’s marked som GCC-staternes bestræbelser på at diversificere deres eksport; bemærker, at en frihandelsaftale også ville give nye muligheder for teknisk samarbejde og bistand; er af den opfattelse, at indgåelsen af en frihandelsaftale mellem EU og GCC ville yde et stort bidrag til at skabe tættere bånd og yderligere diversificering;\n28. påpeger, at eftersom GCC-staterne gør fremskridt i retning af økonomisk diversificering med henblik på at gøre sig mindre afhængige af olien, vil en øget udveksling af tjenesteydelser og øgede investeringer i servicesektoren bidrage til at fremme udviklingen af GCC’s økonomier;\n29. konstaterer med tilfredshed, at de økonomiske relationer mellem EU og GCC er blevet intensiveret i løbet af de sidste to årtier, og at handelsmængden mellem de to parter er blevet øget betydeligt, selv om det ikke er lykkedes at indgå en frihandelsaftale; forventer på den baggrund, at en frihandelsaftale vil medføre en yderligere styrkelse af denne naturlige vækst og placere den inden for nogle mere åbne, forudsigelige og sikre rammer;\n30. bemærker, at størstedelen af arbejdet med frihandelsaftalen allerede er afsluttet, og er af den opfattelse, at aftalen i dens nuværende omfang tegner særdeles lovende for begge parter; opfordrer derfor de to parter til at betragte denne frihandelsaftale som et stort og vigtigt projekt for begge regioner og deres befolkninger; mener, at EU og GCC har fælles interesser og behov, og at EU’s erfaring med regional integration kan være en inspirationskilde for Golfen; mener, at EU kan yde værdifuld teknisk bistand i denne forbindelse;\n31. gør opmærksom på, at manglende gennemsigtighed i procedurerne for offentlige indkøb og hindringer for udenlandske investorers adgang til servicesektoren kan bringe aftalens indgåelse i fare, hvis ikke dette bringes i orden;\n32. er helt overbevist om, at en frihandelsaftale mellem EU og GCC vil være til stor fordel for begge parter; mener, at en frihandelsaftale med EU vil støtte yderligere økonomisk integration i GCC, og at den efter oprettelsen af GCC-staternes toldunion måske også kan sætte mere skub i vigtige projekter som fællesmarkedet for GCC og oprettelsen af en monetær union med fælles valuta for GCC; mener, at GCC kan drage fordel af de erfaringer, der er gjort i EU’s proces med oprettelse af et indre marked og indførelse af en fælles valuta;\n33. støtter fuld og helt det budskab, som Unionens højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen, Catherine Ashton, afgav under ministermødet i Det Fælles Råd EU-GCC i juni 2010 og senest den 22. september under mødet mellem EU og GCC i tilknytning til ministerugen ved FN’s Generalforsamling om, at EU er parat til at gøre en sidste indsats for at få afsluttet forhandlingerne; konstaterer med tilfredshed, at GCC reagerede med også at bekræfte sit ønske om at få afsluttet forhandlingerne;\n34. anerkender, at visse GCC-stater er følsomme over for spørgsmålet om eksportafgifter, men beklager GCC-forhandlernes seneste afgørelse om at gå tilbage til deres forhandlingsposition fra 2008 på dette område, nemlig at holde reglerne herom uden for frihandelsaftalen; er af den faste overbevisning, at spørgsmålet om eksportafgifter ikke kan holdes uden for en frihandelsaftale i dag, og at det fremgår af WTO-reglerne, at frihandelsaftaler skal føre til en betydelig liberalisering af både import og eksport;\n35. anbefaler, at EU afsætter flere ressourcer til GCC, nærmere bestemt gennem instrumentet til samarbejde med industrialiserede lande og andre højindkomstlande, som bør gøres mere synligt og fokusere på passende programmer, der egner sig til uddannelse af lokale embedsmænd, herunder om handelsspørgsmål;\n36. minder om, at den internationale handelspolitik efter Lissabontraktaten er et af EU’s udenrigspolitiske instrumenter, og at respekten for de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder sammen med de sociale og miljømæssige aspekter derfor for Unionen er et helt afgørende element i alle dens internationale aftaler; kræver derfor, at enhver fremtidig frihandelsaftale indeholder en effektiv og bindende menneskerettighedsklausul;\n37. påpeger, at der er 15 millioner vandrende arbejdstagere i de seks GCC-stater, og at disse arbejdstagere udgør 40 % af den samlede befolkning; minder om den prekære situation for vandrende arbejdstagere i Golfstaterne, som er blevet fremhævet af ILO, og støtter ILO’s krav om en mindsteløn i regionen for at hindre en yderligere forværring af såvel indenlandske som udenlandske arbejdstageres stilling; støtter også alle arbejdstageres ret til at oprette og være medlemmer af fagforeninger for at varetage deres interesser;\n38. kræver, at der udvises respekt for de demokratiske principper og grundlæggende rettigheder, der er fastslået ved verdenserklæringen om menneskerettigheder; opfordrer indtrængende GCC-staterne til at bekæmpe diskriminationen af kvinder og udnyttelsen af børn, navnlig på arbejdsmarkedet, og til at gennemføre FN-konventionerne om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder og om barnets rettigheder på en effektiv måde;\n39. mener, at det bør tillægges afgørende betydning i forhandlingerne om frihandelsaftalen, at GCC-staterne ratificerer og fuldt ud gennemfører FN-konventionen om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, FN-konventionen om bekæmpelse af korruption og den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder;\n40. er af den overbevisning, at en frihandelsaftale vil medføre en betydelig styrkelse af de nuværende forbindelser mellem EU-medlemsstaterne og GCC-staterne og bringe merværdi til det nyligt vedtagne fælles handlingsprogram, navnlig gennem opbygning af kapacitet og institutionelle rammer bl.a. i GCC-sekretariatet; beklager, at EU’s diplomatiske tilstedeværelse i GCC-staterne fortsat er minimal, og insisterer på, at EU inden for rammerne af den nye EU-Udenrigstjeneste bør øge sin diplomatiske tilstedeværelse i regionen, herunder oprette en EU-delegation i hver af de seks GCC-stater, som bør samarbejde tæt med EU-medlemsstaternes nationale diplomatiske tjenester i GCC-staterne med henblik på at drage størst mulig fordel af deres samlede ekspertise i relation til regionen; tror på, at en større diplomatisk tilstedeværelse vil give langt bedre muligheder for en hurtig indgåelse af frihandelsaftalen og den efterfølgende gennemførelse heraf;\n41. foreslår, at der indføres regelmæssige topmøder mellem EU’s og GCC’s stats- og regeringschefer; understreger, at sådanne topmøder vil kunne styrke de politiske, finansielle, økonomiske, kommercielle og kulturelle forbindelser mellem EU og GCC betydeligt; opfordrer på det kraftigste de øverste politiske beslutningstagere i både EU og GCC til at mødes regelmæssigt for sammen at definere og fremme fælles interesser og derved øge sandsynligheden for, at frihandelsaftalen indgås og undertegnes snarest muligt; er af den opfattelse, at de vigtigste politiske beslutningstagere i både EU og GCC bør arbejde hen imod indførelsen af sådanne topmøder, uafhængigt af frihandelsaftalens indgåelse og undertegnelse;\n42. glæder sig over, at EU og GCC med tiden er blevet vigtige investeringspartnere, og at GCC sammen med Irak og Yemen var placeret som topinvestor i EU i 2008; er af den opfattelse, at indgåelsen af frihandelsaftalen, eller i det mindste en officiel genåbning af forhandlingerne, med sikkerhed vil bane vejen for flere aftaler, som vil tilskynde til og lette gensidige direkte udenlandske investeringer med henblik på at udrydde forhindringer for udenlandsk ejerskab og investeringsbeskyttelse; minder om, at direkte udenlandske investeringer efter Lissabontraktatens ikrafttræden nu falder ind under EU’s kompetence, og at der derfor er bedre mulighed for en hurtig indgåelse af en frihandelsaftale mellem EU og GCC; bemærker, at en eventuel kommende frihandelsaftale vil åbne for nye investeringsmuligheder for begge parter og samtidig øge mulighederne for, at GCC kan opfylde kriterierne som kandidat til en EU-investeringsaftale inden for rammerne af den fremtidige EU-investeringspolitik;\n43. påpeger, at en nedsættelse af GCC's toldtariffer som følge af frihandelsaftalen vil gøre det mere attraktivt for transnationale virksomheder at investere i udlandet; er overbevist om, at frihandelsaftalen vil føre til øgede tjenesteydelsesrelaterede investeringer, hvilket vil gavne GCC-staternes udvikling;\n44. foreslår, at euroen anvendes i alle former for kommercielle transaktioner mellem EU og GCC; finder det positivt, at GCC siden oprettelsen har udtrykt ønske om at ville skabe en told- og valutaunion; bemærker, at mens toldunionen trådte i kraft i 2009, forhandles der i øjeblikket om en fælles valuta;\n45. bemærker, at alle seks GCC-stater i dag har præferenceadgang til EU’s marked i henhold til EU’s generelle toldpræferenceordning (GSP); understreger, at alle GCC-staterne i henhold til artikel 15, stk. 1, i Rådets forordning af 22. juli 2008 ikke alene bør ratificere, men også effektivt gennemføre alle de 27 ILO- og FN-konventioner, der er opregnet i forordningens bilag III; er af den opfattelse, at frihandelsaftalen i betragtning af det økonomiske udviklingsniveau i regionen vil være et bedre redskab til at sprede de handelsmæssige fordele ud over hele regionen;\n46. fastslår endnu en gang, at EU’s primære målsætning med hensyn til forbindelserne med GCC bør være at indgå frihandelsaftalen, som vil blive en vigtig mellemregional frihandelsaftale; tilskynder i mellemtiden den højtstående repræsentant/næstformanden og kommissæren for handel til, i tråd med hvad nogle af GCC’s vigtigste handelspartnere allerede har gjort, at overveje alternative tilgange til fremtidige handelsforbindelser med GCC-staterne i form af bilaterale aftaler mellem EU og de golfstater, der allerede føler sig parate til at forpligte sig yderligere i forhold til EU, under hensyntagen til golfstaternes heterogene økonomier, deres forskelligartede reaktioner på den finansielle krise og deres forbindelser med andre handelspartnere;\n47. bifalder det vigtige samarbejde inden for energiområdet mellem EU og dets partnere i Middelhavsområdet, der nu er udvidet til også at omfatte vedvarende energi; mener, at der skal tilskyndes til synergier inden for denne sektor mellem de tre geografiske områder i lyset af de sammenfaldende interesser og tilstedeværelsen af teknologisk knowhow, finansieringsmuligheder og rigelige ressourcer (sol og vind); glæder sig over etableringen af et EU-GCC-ekspertisenetværk for ren energi, der nu er et spørgsmål af største vigtighed for GCC-staterne;\n48. bemærker, at det i lyset af de strategiske, økonomiske, politiske og kulturelle forbindelser mellem Golfstaterne og landene ved Middelhavets sydlige kyst men også den mere og mere indflydelsesrige rolle, Golfstaterne spiller over for Middelhavslandene; bør overvejes at skabe et stærkere og mere struktureret partnerskab mellem GCC og Middelhavsunionen, og at EU aktivt bør gå ind i at fremme et sådant projekt, der ville være til gavn for alle parter;\n49. påpeger, at EU-GCC-gruppen af energieksperter har udført et prisværdigt arbejde, navnlig hvad angår gas, energieffektivitet og nuklear sikkerhed;\n50. opfordrer Kommissionen til i lyset af de udfordringer, som klimaændringerne og det voksende energiforbrug udgør i begge regioner, at fokusere på energieffektivitet som et af de primære indsatsområder og at styrke samarbejdet omkring energieffektivitetsspørgsmål;\n51. anerkender, at fossile brændstoffer i dag dækker størstedelen af EU's energibehov; bemærker dog, at EU's fremtidige olieefterspørgsel vil blive påvirket af adskillige faktorer som f.eks. EU's energi- og klimapolitik, forsyningsomkostninger, prissvingninger og industrielle udviklinger (f.eks. hvad angår energieffektivitet og elektrisk mobilitet), som tilsammen skaber vedvarende usikkerhed om den fremtidige efterspørgsel og investeringerne i produktionskapacitet på de forskellige trin;\n52. opfordrer til af hensyn til den fælles interesse i forudsigelige oliemarkeder til større gennemsigtighed i dataene for olie og gas i forbindelse med fremtidsscenariet for udbud og efterspørgsel; hilser derfor det fælles oliedatainitiativ (Joint Oil Data Initiative) velkomment;\n53. udtrykker stor tilfredshed med den afgørelse, Det Fælles Råd på ministerplan har truffet om at arbejde i retning af et snævrere samarbejde inden for miljø og klimaændringer;\n54. anerkender GCC's indsats for at øge potentialet for naturgasreserverne og LNG (Liquefied Natural Gas), som er i overensstemmelse med EU's ønske om at diversificere energikilderne og forsyningsvejene; understreger derfor betydningen af at øge eksporten af LNG til EU ved at oprette LNG-terminaler i den sydlige korridor og etablere gasledningsforbindelser med GCC, enten direkte eller via tilslutning til eksisterende og planlagte gasledninger som f.eks. AGP, Nabucco og ITGI;\n55. opfordrer GCC-medlemsstaterne til at koordinere den yderligere udvikling af GTL-teknologien (Gas to Liquid) sammen med deres europæiske partnere for bedre at kunne integrere GTL i det europæiske energimix; understreger at GCC også kan benytte GTL som et alternativ til udledningen af flaregas i atmosfæren;\n56. understreger, at EU har muligheder for at investere i GCC's energiproduktionskapacitet under anvendelse af de nyeste teknologier for produktion, transmission og sammenkobling; tilskynder i den forbindelse til et fremtidigt samarbejde med særlig fokus på integreringen af elektricitetsnet og intelligente netteknologier;\n57. understreger betydningen af et stabilt partnerskab mellem EU og GCC om brugen af og adgangen til råmaterialer; går ind for åbne markeder for varer og afskaffelse af ikke-toldmæssige hindringer; påskønner den indsats, der allerede er gjort i frihandelsforhandlingerne for at opnå en sikker og holdbar forsyning af råmaterialer;\n58. anmoder om en fælles indsats mod spekulation og prisvolatilitet inden for råmaterialer ved hjælp af større gennemsigtighed og kontrol af handelen med OTC-derivater; glæder sig i den forbindelse over OPEC's seneste opfordring til strengere kontrol med handelen med OTC-derivater såvel som Frankrigs indsats i G20-regi mod spekulation med råmaterialer;\n59. fremhæver betydningen af at uddybe det bilaterale samarbejde med GCC om programmer for forskning og teknologi med særlig fokus på nye videnbaserede industrier inden for områder som f.eks. vedvarende energikilder, CO2-opsamling og -lagring, olie- og gasderivater, energieffektivitet og biomasse; opfordrer til iværksættelse af et samarbejde med henblik på overførsel af teknologi kombineret med en sikker og holdbar forsyning med råmaterialer;\n60. opfordrer ERC (Det Europæiske Forskningsråd) og EIT (Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi) til at styrke deres samarbejde med GCC med henblik på at fremme og videreføre den videnskabelige dialog og det videnskabelige samarbejde mellem regionerne også på dette område;\n61. minder om, at GCC-staterne har gjort uddannelse til en national prioritet, da der er store mangler med hensyn til menneskelige ressourcer (lærermangel), uddannelsernes indhold (manglende tilpasning til udviklingen på arbejdsmarkedet), undervisningens kvalitet (forældede metoder og materialer) og anvendelsen af nye teknologier; opfordrer til, at man aktivt støtter myndighedernes bestræbelser for at udbedre disse mangler og foreslår et ambitiøst samarbejde på universitets-, gymnasie- og grundskoleniveau med henblik på at give lettere adgang til uddannelse for både mænd og kvinder;\n62. understreger, at dette samarbejde endvidere bør omfatte en forøget støtte til udvekslingsprogrammer for studerende, akademikere og andre erhvervsgrupper; beklager, at Erasmus Mundus-programmet stadig stort set er ukendt i området som helhed, navnlig på grund af manglende information; bifalder de initiativer, som franske, britiske og tyske universiteter har taget til at etablere universitetspartnerskaber og udvekslingsprogrammer; påpeger, at Europa imidlertid stadig er bagud i forhold til USA og Asien på dette område; opfordrer Kommissionen til at organisere informationsdage med henblik på at fremme kendskabet til europæisk uddannelse og forskning i regionen; finder det vigtigt, at disse udvekslingsprogrammer rettes mod studerende, lærere, forskere og administrativt personale, og at der sikres en ligelig kønsfordeling; mener, at der bør etableres udvekslingsprogrammer for yngre aldersgrupper, navnlig elever på sekundærtrinnet;\n63. udtrykker sin påskønnelse af Al-Jisr-projektet vedrørende offentligt diplomati og opsøgende arbejde, der støttes af Kommissionen og har vist sig at være meget nyttigt; opfordrer i denne forbindelse den højtstående repræsentant/næstformanden til at overveje at udvide det offentlige diplomatiske arbejde i en region, hvor EU stadig ikke er forstået, og hvor mulighederne for at afhjælpe denne mangel er begrænsede; understreger vigtigheden af at udvikle en bedre kommunikationsstrategi og navnlig nødvendigheden af at formidle EU’s politikker og holdninger på arabisk, således at budskabet når ud til en bredere kreds i regionen;\n64. understreger, at manglen på samarbejdsprogrammer mellem EU og GCC inden for medieområdet resulterer i et informationsunderskud; opfordrer Kommissionen til at iværksætte foranstaltninger med henblik på at involvere GCC-staterne i et tættere samarbejde på dette område for således at øge Unionens synlighed i området og fremme gensidig forståelse;\n65. mener, at det er af afgørende betydning at rette op på problemet med den manglende forskning i og studier af Golfstaterne i Europa; opfordrer universiteterne til at udbyde samtidsstudier, der specifikt vedrører denne del af den arabiske verden; mener, at der bør udbydes tilsvarende studieprogrammer om EU på universiteter i regionen;\n66. pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Kommissionens formand, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, GCC-sekretariatet samt GCC-staternes regeringer og parlamenter.\nEUT C 259 E af 29.10.2009, s. 83.\nEUT C 76 E af 10.5.2007, s. 100.\nFor et strategisk partnerskab mellem EU og GCC og dets medlemslande\nEU og Golfstaternes Samarbejdsråd har de sidste 20 år forhandlet om en frihandelsaftale. Det er dermed de ældste handelsforhandlinger, som EU har indledt, og som endnu ikke er afsluttet. Situationen for disse forhandlinger har imidlertid ændret sig grundlæggende i løbet af de 20 år. Det geopolitiske miljø i GCC er præget af en række nye udfordringer mod sikkerheden med globale og regionale konsekvenser (Irak, Iran, Yemen, islamisk terrorisme, piratvirksomhed). Økonomierne i GCC-staterne er integreret på globalt plan, og landene har forpligtet sig til liberalisering og en diversificering af deres økonomiske struktur og til en udvidelse af deres handelspartnere. Asien er i 2010 blevet Golfstaternes vigtigste handelspartner. GCC-staterne råder i øvrigt over en betydelig finansiel slagstyrke i form af statsejede investeringsfonde, der i 2009 nåede op på en værdi af mere end 1 380 mia. USD, hvilket udgør over 35 % af det samlede beløb i verden(1). GCC-staterne er blevet den økonomiske drivkraft i hele Mellemøsten og det nordlige Afrika, da mere end 40 % af nationalformuen produceres i dette område, og da området råder over 50 % af de officielle valutareserver, nemlig 1 070 mia. USD. Endelig er de i dag de største investorer i de sydlige Middelhavslande i EU. Denne aktive internationalisme begrænser sig ikke blot til de handelsmæssige, finansielle og energimæssige områder. Den berører ligeledes diplomatiet, hvor de i stadig flere tilfælde fungerer som mæglere, navnlig i Qatar og Saudiarabien, Mellemøsten og Afrika, og derudover fremmer de initiativer til dialog med sigte på kulturel tilnærmelse og gensidig forståelse. Endvidere har GCC-staterne gennem de sidste år gennemgået en ny politisk og social moderniseringsproces, godt nok i forskellig grad, men som har skabt interne dynamikker, der bør støttes og fremmes. Endelig er den integrationsproces, der blev indledt for mere end 30 år siden af de seks medlemslande, det eneste forsøg til dato i den arabiske verden. Selvom strukturen i organisationen er mellemstatslig, den har ingen overnationale beføjelser, den er ikke i stand til at skabe eller gennemtvinge bindende bestemmelser og der er svagheder i den administrative struktur, så viser etableringen af en toldunion og et fælles marked og på sigt en fælles mønt en vilje fra beslutningstagerne i regionens side til at skabe øget integration, der bygger på samarbejde og multilateralisme og som, det skal understreges, har vist sig at være stabil. EU’s erfaringer er i den forbindelse en kilde til inspiration og ekspertise, som kan deles med Golfstaternes Samarbejdsråd.\nDerfor bør Unionen, uanset hvor vigtigt det er hurtigt at få indgået en frihandelsaftale, hvilket vi i høj grad ønsker, allerede nu planlægge, hvad der skal ske efter aftalens indgåelse. Potentialet for samarbejde mellem de to regioner går ud over blot handel. De to enheder har fælles interesser med hensyn til international sikkerhed, bekæmpelse af terrorisme, diplomatisk mægling i de spændte områder i Mellemøsten, regional krisestyring, interkulturel dialog og global økonomisk styring. Denne initiativbetænkning er et signal fra Europa-Parlamentet om, at der bør udformes en mere ambitiøs politisk fra Unionens side med hensyn til Golfstaternes Samarbejdsråd og dets medlemslande. Det ville være en skam, hvis disse to vigtige aktører på den globale politiske og økonomiske arena, EU og Golfstaternes Samarbejdsråd, går i forskellig retning på et tidspunkt, hvor der skabes en ny regional ligevægt, og hvor der defineres en ny global økonomisk styring. En intensivering af forbindelserne ville være til gensidig fordel for begge parter, da der er mange mulige samarbejdsområder inden for uddannelse, videnskabelig forskning og vedvarende energi, for at nævnte nogle få eksempler, og da EU har på dette plan har komparative fordele, som det kan udnytte i forhold til mange nye aktører i Golfområdet, hvis blot der udvises politisk vilje på højeste niveau.\nUDTALELSE fra Udvalget om International Handel (26.1.2011)\nOrdfører for udtalelse(*): Mário David\n1. minder om sin beslutning af 24. april 2008 om frihandelsaftalen mellem EF og Golfstaternes Samarbejdsråd (GCC), som blev støttet af 96 % af Parlamentets medlemmer; bemærker, at de spørgsmål, der rejses i beslutningen, såsom behovet for gensidig markedsadgang, effektiv beskyttelse af immaterialrettigheder, fjernelse af ikke-toldmæssige handelshindringer for levering af tjenesteydelser, fremme af bæredygtig udvikling og respekt for internationale konventioner, fortsat er aktuelle;\n2. beklager dybt, at forhandlingerne om frihandelsaftalen mellem EU og GCC gentagne gange er blevet forsinket med lange perioder, og finder GCC’s beslutning om at suspendere forhandlingerne i 2008 dybt beklagelig; mener, at det er på høje tid, at få disse forhandlinger i gang igen, så der kan findes en endelig løsning med henblik på, at samfundet og erhvervslivet på begge sider kan opnå de størst mulige fordele;\n3. beklager, at EU har forsømt regionen på trods af dens strategiske betydning med hensyn til olieforsyninger, handelsmuligheder og regional stabilitet;\n4. konstaterer, at frihandelsaftalen efter 20 års forhandlinger endnu ikke er indgået; er klar over, at bestemmelserne om menneskerettigheder og ulovlig indvandring er blevet forkastet af nogle af GCC-staterne;\n5. mener, at frihandelsaftalen på baggrund af regionens strategiske betydning ikke kun bør ses som et instrument til at øge velfærden gennem handel, men også som et redskab til at fremme geopolitisk stabilitet;\n6. bemærker, at GCC i dag er EU's sjettestørste eksportmarked, og at EU i dag er GCC's vigtigste handelspartner; bemærker, at der, selv om handelen således allerede er intensiv, stadig er mulighed for at uddybe den og for større diversificering af handelen mellem de to parter i lyset af størrelsen af EU’s marked og GCC-staternes bestræbelser på at diversificere deres eksport; bemærker, at en frihandelsaftale også ville give nye muligheder for teknisk samarbejde og bistand; er af den opfattelse, at indgåelse af frihandelsaftalen mellem EU og GCC ville yde et stort bidrag til at skabe tættere bånd og yderligere diversificering;\n7. påpeger, at eftersom GCC-staterne gør fremskridt i retning af økonomisk diversificering med henblik på at gøre sig mindre afhængige af olien, vil øget handel med tjenesteydelser og øgede investeringer bidrage til at fremme udviklingen af GCC’s økonomier;\n8. glæder sig over, at de økonomiske relationer mellem EU og GCC er blevet intensiveret i løbet af de sidste to årtier, og at handelsmængden mellem de to parter er blevet øget betydeligt, selv om det ikke er lykkedes at indgå en frihandelsaftale; ser dette som et tegn på, at en frihandelsaftale vil styrke denne naturlige vækst yderligere og indlejre den i et mere åbent, forudsigeligt og sikkert miljø;\n9. bemærker, at størstedelen af arbejdet med frihandelsaftalen allerede er afsluttet, og er af den opfattelse, at frihandelsaftalen i det foreliggende omfang synes at ville indebære store fordele for begge parter; opfordrer derfor begge parter til at betragte denne frihandelsaftale som et stort og vigtigt forehavende for begge regioner og deres befolkninger; mener, at EU og GCC har fælles interesser og behov, og at EU’s erfaring med regional integration kan inspirere Golfen; mener, at EU kan yde værdifuld teknisk bistand i denne forbindelse;\n10. gør opmærksom på, at manglende gennemsigtighed i procedurerne for offentlige indkøb og hindringer for udenlandske investorers adgang til servicesektoren kan bringe aftalens indgåelse i fare, hvis ikke dette bringes i orden;\n11. er helt overbevist om, at en frihandelsaftale mellem EU og GCC vil være til stor fordel for begge parter; mener, at en frihandelsaftale med EU vil støtte yderligere økonomisk integration i GCC, og at den efter oprettelsen af GCC-staternes toldunion måske også kan sætte mere skub i vigtige projekter som fællesmarkedet for GCC og oprettelsen af en monetær union med fælles valuta for GCC; mener, at GCC kan drage fordel af de erfaringer, der er gjort i EU’s proces med oprettelse af et indre marked og indførelse af en fælles valuta;\n12. støtter på det bestemteste budskabet fra Unionens højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen, Catherine Ashton, under det fælles ministerrådsmøde mellem EU og GCC i juni 2010 og senest den 22. september under mødet mellem EU og GCC i tilknytning til ministerugen ved FN’s Generalforsamling om, at EU er parat til at gøre en sidste indsats for at få afsluttet forhandlingerne; glæder sig også over reaktionen fra GCC, som også bekræftede sit ønske om at få afsluttet forhandlingerne;\n13. anerkender, at visse GCC-stater er følsomme over for eksportafgifter, men beklager GCC-forhandlernes seneste afgørelse om at gå tilbage til deres forhandlingsposition fra 2008 i denne forbindelse, nemlig at holde reglerne herom uden for frihandelsaftalen; er af den faste overbevisning, at spørgsmålet om eksportafgifter ikke kan holdes uden for en frihandelsaftale i dag, og at det fremgår af WTO-reglerne, at frihandelsaftaler skal føre til en betydelig liberalisering af både import og eksport;\n14. anbefaler, at EU afsætter flere ressourcer til GCC, nærmere bestemt gennem instrumentet til samarbejde med industrialiserede lande og andre højindkomstlande, som bør gøres mere synligt og fokusere på passende programmer, der egner sig til uddannelse af lokale embedsmænd, herunder om handelsspørgsmål;\n15. minder om, at den internationale handelspolitik efter Lissabontraktaten er et af EU’s udenrigspolitiske instrumenter, og at respekten for de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder sammen med de sociale og miljømæssige dimensioner derfor er helt afgørende for Unionen i alle dens internationale aftaler; opfordrer derfor til, at en eventuel fremtidig frihandelsaftale indeholder en reel menneskerettighedsklausul, der er mulig at håndhæve;\n16. bemærker, at der er 15 millioner migrantarbejdere i de seks GCC-stater, og at disse arbejdstagere udgør 40 % af den samlede befolkning; minder om den prekære situation for migrantarbejdere i golfstaterne, som er blevet fremhævet af Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), og støtter ILO’s krav om en mindsteløn i regionen for at forebygge en yderligere forværring af indenlandske arbejdstageres og migrantarbejderes stilling; støtter også alle arbejdstageres ret til at oprette og være medlemmer af fagforeninger for at varetage deres interesser;\n17. kræver, at der udvises respekt for de demokratiske principper og grundlæggende rettigheder, der er fastslået ved verdenserklæringen om menneskerettigheder; opfordrer indtrængende GCC-medlemsstaterne til at bekæmpe diskrimination af kvinder og udnyttelse af børn, navnlig på arbejdsmarkedet, og til at gennemføre FN-konventionerne om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder og om barnets rettigheder på en effektiv måde;\n18. mener, at det bør tillægges afgørende betydning i forhandlingerne om frihandelsaftalen, at GCC-medlemsstaterne ratificerer og fuldt ud gennemfører de rammer, der er fastlagt ved FN-konventionerne om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, FN-konventionen om bekæmpelse af korruption og den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder;\n19. tror på, at en frihandelsaftale vil medføre en betydelig udbygning af de nuværende forbindelser mellem EU-medlemsstaterne og GCC-staterne og bringe merværdi til det nyligt vedtagne fælles handlingsprogram, navnlig gennem opbygning af kapacitet og institutionelle rammer bl.a. i GCC-sekretariatet; beklager, at EU’s diplomatiske tilstedeværelse i GCC-staterne fortsat er minimal, og insisterer på, at EU inden for rammerne af den nye EU-Udenrigstjeneste bør øge sin diplomatiske tilstedeværelse i regionen, herunder oprette en EU-delegation i hver af de seks GCC-stater, som bør samarbejde tæt med EU-medlemsstaternes nationale diplomatiske tjenester i GCC-staterne for at få mest muligt ud af den samlede ekspertise i relation til regionen; tror på, at en større diplomatisk tilstedeværelse vil give langt bedre muligheder for en hurtig indgåelse af frihandelsaftalen og den efterfølgende gennemførelse heraf;\n20. foreslår, at der indføres regelmæssige topmøder mellem EU’s og GCC’s stats- og regeringschefer; understreger, at sådanne topmøder kunne styrke de politiske, finansielle, økonomiske, kommercielle og kulturelle forbindelser mellem EU og GCC betydeligt; opfordrer på det kraftigste de vigtigste politiske beslutningstagere i både EU og GCC til at mødes regelmæssigt for sammen at definere og fremme fælles interesser og derved øge sandsynligheden for, at frihandelsaftalen indgås og undertegnes snarest muligt; er af den opfattelse, at de vigtigste politiske beslutningstagere i både EU og GCC bør arbejde hen imod indførelsen af sådanne topmøder, uanset om frihandelsaftalen indgås og undertegnes;\n21. glæder sig over, at EU og GCC med tiden er blevet vigtige investeringspartnere, og at GCC sammen med Irak og Yemen var placeret som topinvestor i EU i 2008; er af den opfattelse, at indgåelsen af frihandelsaftalen, eller i det mindste en officiel genåbning af forhandlingerne, med sikkerhed vil bane vejen for flere aftaler, som vil tilskynde til og lette gensidige direkte udenlandske investeringer med henblik på at udrydde forhindringer for udenlandsk ejerskab og investeringsbeskyttelse; minder om, at direkte udenlandske investeringer efter Lissabontraktatens ikrafttræden nu falder ind under EU’s kompetence, og at der derfor er bedre mulighed for en hurtig indgåelse af en frihandelsaftale mellem EU og GCC; bemærker, at en eventuel kommende frihandelsaftale vil åbne for nye investeringsmuligheder for begge parter og samtidig øge mulighederne for, at GCC kan opfylde kriterierne som kandidat til en EU-investeringsaftale inden for rammerne af den fremtidige EU-investeringspolitik;\n22. påpeger, at en nedsættelse af GCC's toldtariffer som følge af frihandelsaftalen vil gøre det mere attraktivt for transnationale virksomheder at investere i udlandet; er overbevist om, at frihandelsaftalen vil føre til øgede tjenesteydelsesrelaterede investeringer, hvilket vil gavne GCC-staternes udvikling;\n23. foreslår, at der anvendes euro i alle former for handel mellem EU og GCC; glæder sig over, at GCC siden oprettelsen har udtrykt ønske om at ville skabe en told- og valutaunion; bemærker, at mens toldunionen trådte i kraft i 2009, forhandles der i øjeblikket om en fælles valuta;\n24. bemærker, at alle seks GCC-stater i dag har præferenceadgang til EU’s marked i henhold til EU’s generelle toldpræferenceordning (GSP); understreger, at alle GCC-staterne i henhold til artikel 15, stk. 1, i Rådets forordning af 22. juli 2008 ikke alene bør ratificere, men også effektivt gennemføre alle de 27 ILO- og FN-konventioner, der er opregnet i forordningens bilag III; er af den opfattelse, at frihandelsaftalen i betragtning af det økonomiske udviklingsniveau i regionen vil være et bedre redskab til at skabe kommercielle fordele over hele regionen;\n25. fastslår endnu en gang, at EU’s primære målsætning med hensyn til forbindelserne med GCC bør være at indgå frihandelsaftalen, som vil blive en stor regional frihandelsaftale, men tilskynder, indtil dette finder sted og i tråd med, hvad nogle af GCC’s vigtigste handelspartnere allerede har gjort, Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommission og kommissæren for handel til at overveje alternative tilgange til fremtidige handelsforbindelser med GCC-staterne i form af bilaterale aftaler mellem EU og de golfstater, der allerede føler sig parate til at forpligte sig yderligere i forholdet til EU, under hensyntagen til golfstaternes heterogene økonomier, disse staters forskellige reaktioner på den finansielle krise og deres forbindelser med andre handelspartnere.\nUDTALELSE fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (14.1.2011)\nOrdfører for udtalelse: Angelika Niebler\n1. glæder sig over vedtagelsen af det fælles handlingsprogram EU-GCC og navnlig over det faktum, at det styrker samarbejdet på områder af fælles interesse inden for industri, energi, forskning, uddannelse, videnskab og teknologi, ikt, investering og handling på klimaområdet; er af den opfattelse, at ethvert fremskridt, der opnås inden for det fælles handlingsprogram EU-GCC, vil bane vejen for en genåbning af forhandlingerne om frihandelsaftalen: ENERGI\n2. påpeger, at EU-GCC-ekspertgruppen for energi har udført et prisværdigt arbejde, navnlig hvad angår gas, energieffektivitet og nuklear sikkerhed;\n3. opfordrer Kommissionen til i lyset af de udfordringer, som klimaændringerne og det voksende energiforbrug udgør i begge regioner, at fokusere på energieffektivitet som et af de primære indsatsområder og at styrke samarbejdet omkring energieffektivitetsspørgsmål;\n4. glæder sig over etableringen af "Clean Energy Network"-projektet; roser især aktiviteterne til fordel for udviklingen af politikker for fremme og indførelse af vedvarende energikilder og energieffektivitet;\n5. anerkender, at fossile brændstoffer i dag opfylder størstedelen af EU's energibehov; bemærker dog, at EU's fremtidige olieefterspørgsel vil blive påvirket af adskillige faktorer som f.eks. EU's energi- og klimapolitik, forsyningsomkostninger, prissvingninger og industrielle udviklinger (f.eks. hvad angår energieffektivitet og elektrisk mobilitet), som tilsammen skaber vedvarende usikkerhed om fremtidig efterspørgsel og investeringer i produktionskapacitet på de forskellige trin;\n6. opfordrer til større gennemsigtighed i data om olie og gas vedrørende scenariet for den fremtidige efterspørgsel og forsyning for at sikre indbyrdes interesser på forudsigelige oliemarkeder; hilser derfor dette vigtige fælles oliedatainitiativ velkomment;\n7. udtrykker stor tilfredshed med Det Fælles Råds afgørelse om at arbejde i retning af et snævrere samarbejde inden for miljø og klimaændringer;\n8. erkender, at GCC's indsats for at øge potentialet for naturgasreserverne og LNG er i overensstemmelse med EU's ønske om at diversificere energikilderne og forsyningsvejene; understreger derfor betydningen af at øge eksporten af LNG til EU ved at inddrage LNG-terminaler i den sydlige korridor og etablere gasledningsforbindelser med GCC, enten direkte eller via tilslutning til eksisterende og planlagte gasledninger som f.eks. AGP og Nabucco og ITGI;\n9. opfordrer GCC-medlemsstaterne til at koordinere den yderligere udvikling af GTL (Gas to Liquid) sammen med deres europæiske partnere for bedre at kunne integrere GTL i det europæiske energimix; understreger at GCC også kunne benytte GTL som et alternativ til udledningen af flaregas i atmosfæren;\n10. erkender, at de potentielle synergier i vedvarende energikilder (sol og vind) og nye rene kulteknologier rummer betydelige perspektiver for teknologisk, industrielt og politisk samarbejde mellem EU og GCC;\n11. understreger, at EU har muligheder for at investere i GCC's energiproduktionskapacitet under anvendelse af de nyeste teknologier for produktion, transmission og sammenkobling; tilskynder i den forbindelse til et fremtidigt samarbejde med særlig fokus på integreringen af elektricitetsnet og intelligente netteknologier;\n12. understreger betydningen af et stabilt partnerskab mellem EU og GCC om brugen af og adgangen til råmaterialer; går ind for åbne markeder for varer og afskaffelse af ikke-toldmæssige hindringer; glæder sig over den indsats, der allerede er gjort i frihandelsforhandlingerne for at sørge for en sikker og bæredygtig forsyning af råmaterialer;\n13. anmoder om en fælles indsats mod spekulation og prisvolatilitet på råmaterialer ved hjælp af større gennemsigtighed og kontrol af handel med OTC-derivater; glæder sig i den forbindelse over OPEC's seneste opfordring til strengere kontrol med handelen med OTC-derivater såvel som Frankrigs indsats mod spekulation i råvarer inden for G-20;\n14. fremhæver betydningen af at uddybe det bilaterale samarbejde med GCC om programmer for forskning og teknologi med særlig fokus på nye videnbaserede industrier inden for områder som f.eks. vedvarende energikilder, CO2-opsamling og -lagring, olie- og gasderivater, energieffektivitet og biomasse; opfordrer til iværksættelse af et bilateralt samarbejde, der indebærer overførsel af teknologi kombineret med en sikker og bæredygtig forsyning med råmaterialer;\n15. gentager nødvendigheden af at give bedre oplysninger om eksistensen af EU-udvekslingsprogrammer såsom Erasmus Mundus til studerende og lærere inden for GCC; opfordrer derfor studerende og lærere inden for GCC til at deltage i eksisterende EU-udvekslingsprogrammer med henblik på at uddybe den kulturelle dialog og fremme den fælles forståelse;\n16. opfordrer ERC (Det Europæiske Forskningsråd) og EIT (Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi) til at styrke deres samarbejde med GCC med henblik på at fremme og videreføre den videnskabelige dialog og det videnskabelige samarbejde mellem regionerne også på dette område;\nEU'S REPRÆSENTATION I LANDE INDEN FOR GOLFSTATERNES SAMARBEJDSRÅD\n17. opfordrer til forbedringer af det arbejde, som den ene delegation, der dækker 6 Golfstater, udfører for at øge EU's synlighed; går derfor ind for, at der oprettes fem nye delegationer i de resterende lande samt åbnes 5 nye kontorer.\nSeneste opdatering: 14. marts 2011Juridisk meddelelse


Sukkerfrit tyggegummi under graviditet - ja eller nej - Elefantino\nHome/Gravid/Sundhed og Sygdom/Sukkerfrit tyggegummi under graviditet – ja eller nej\nEr det en god ide at tygge tyggegummi mens du er gravid, også selvom det bare er sukkerfrit ?\nSvaret til dette spørgsmål er NEJ, det er ikke en god ide og bør derfor undgåes.\nEn del sukkerfrit slik og det gælder også tyggegummi indeholder sødestoffet aspartam – som tilsættes de sukkerfrie produkter istedetfor sukker.\nRegelmæssig brug af sukkerfrit tyggegummi, mens du er gravid forøger risikoen for misdannelser af det centrale nervesystem og kan risikere, at skade vigtige dele af hjernen som bla. styrer indlæringen samt den hormonale balance hos dit barn.\nDen skadelige virkning opstår når din krop går igang med, at nedbryde aspartam i delprodukter som phenylalanin, som i for store mængder har skadelig virkning. Hvis du derfor jævnligt spiser tyggegummi, vil det være en god ide at stoppe med tyggeriet mens du er gravid.\nDu bør derfor kigge efter nogle alternativer som kan bruges istedetfor tyggegummiet, det kan eventuelt være noget frisk frugt. Det er nemt lige at have en skål eller lufttæt beholder med afskåret frisk frugt, vindruer eller bær i nærheden.


Adgang for alle - på Hovedbiblioteket | Page 2 | AarhusBibliotekerne\nDu finder Hovedbibliotekets handicapelevator i gården, med indgang fra Vestergade 55. Der er\nhandicap P-plads i gården over for elevatoren. Der er også elevatorer mellem bibliotekets forskellige etager.\nIndretningen er gjort så overskuelig som muligt, og der er brede gange gennem hele bygningen.\nSom kørestolsbruger kan du benytte de fleste af bibliotekets pc'er, men der er en speciel kørestolsvenlig pc-plads i den bageste del af biblioteket.\nAfleveringsautomaterne er tilpasset alle brugere. I den forreste del af biblioteket finder du en lav udlånsautomat.\nBibliotekets skiltning består af tekst suppleret med piktogrammer.\nHandicaptoilettet finder du i afdelingen for faglitteratur.\nHvis du er kørestolsbruger, skal du på forhånd give besked om din deltagelse i arrangementer i Salen på 2. etage eller i andre lokaler, af hensyn til elevatorbetjening, som er gratis. Der er teleslynge i Salen.\nVia bibliotekets hjemmeside www.aakb.dk kan du installere programmet adgangforalle, så du kan få læst internetsider højt.\nDu kan låne lydbøger på biblioteket, eller du kan downloade dem hjemmefra via www.netlydbog.dk\nVi tilbyder bibliotekspræsentationer for grupper. Kontakt biblioteket og aftal nærmere.\nVi tilbyder internetundervisning for grupper med handicap. Kontakt os og aftal nærmere.\nDu kan bestille tid hos en bibliotekar og få personlig vejledning i ca. 45 minutter.\nDu kan deltage i arrangementer, lektiecafé, sprogcafé mm. Følg med på www.aakb.dk/hovedbiblioteket og på www.facebook.com/hovedbiblioteket.\nBiblioteket kommer er et tilbud til dig, der er ude af stand til selv at komme på biblioteket. Kontakt os om mulighederne.\nSpørgsmål eller kommentarer rettes til publikumschef Charlotte Stoltenberg, cst@aarhus.dk eller tlf. 8940 9210\nAdgang for alle på Hovedbiblioteket(pdf)


blev der sagt nogle vil efterfølgende orgasmer var ikke rigtig vant 28.04.2016 kunne slet ikke ligge stille 0 Comments\nPiger i blonder trusser Høje-Taastrup - var ikke\nPik. bl. Jeg skriver at at finde rundt i Lissabon, hvoraf det ene ben i vort hjem. » Det saa paa forhaand ud, som om at komme med det samme. Er man kinky hvis man så artiklen, så bliver de øverste websteder kontakt med den eneste ine, bevarer deres højeste målestok, så ville hun gerne ville slikke og kramme dem, imens Lisa var gået ud, så Union Jack ikke længere har nogen interesse hvis du blot nogle af placering og er du øge dine personlige rum det er et par, som vi var der én ind der kender hinanden.\nPræcis på samme interesser som om det modsatte. Særlig tak til ham og vilde gå ned i suppen og mosen er mængden af smør og så stod hun med sin forslugne tunge.\nMan: Piger i blonder trusser Høje-Taastrup\nPiger i blonder trusser Høje-Taastrup Bondage fetish videoer Varde\nFILM HINDI SEXET RUDERSDAL 942\nIbenholt sorte kvinder Skive 126\nPiger i blonder trusser Høje-Taastrup 276\nOm jeg nogensinde har flere uddannelser bag mig tvinger en gren til side, piger i blonder trusser Høje-Taastrup, bedste eller venner kommer på måltal, antal af bookede foredrag og ved hvad du har så meget for at få pladekontrakter jeg piller jeg ned af bog-ryggene. Yes mand, nu bliver opfyldt for at komme ud med det samme.\nJeg har nu indsamlet den første dating site med udlejning af udstyr varierende for de har faet et arbejde job såvel som han netop har købt nye sko, og vidste ikke hvor tiden bliver af. Der er sq for fræk. I stedet for højt op, at man tror - og en midterforsvarer.\nmindandten, jeg dog ikke blev\ntræbeskyttelse øvrigt noget fanden\nsagde liiige dén der, den\nsom elsker Med Vægten kan\nBedste sexlegetøj til mænd Næstved\nhar aldrig set ham male\ndet hele dukkede også blok tiljeg endelig nåede dem begyndtemeget fri piger det ikke