»Det er så håbløst forældet at tænke i skemaer« - skoleliv.dk\nRasmus Andreasen er skoleleder på Sønderskov-Skolen i Sønderborg. Han mener, at den projektorienterede undervisning motiverer eleverne, fordi de skal bruge det, de lærer, noget og ikke bare lærer for læringens skyld.\nRasmus Andreasen er skoleleder på Sønderskov-Skolen i Sønderborg. Han mener, at den projektorienterede undervisning motiverer eleverne, fordi de skal bruge det, de lærer, noget og ikke bare lærer for læringens skyld. Foto: Sønderskov-Skolen\nNyheder 13. aug. 2017 kl. 23.16\nPå Sønderskov-Skolen i Sønderborg afskaffer de skoleskemaet. Skolen skal nemlig være 100 procent projektbaseret. Det handler om at følge med tiden og klæde eleverne på til et omskifteligt arbejdsmarked, forklarer skolens leder.\nUden for Sønderborg er der et sommerhusområde, som ofte er plaget af oversvømmelser. Men hvad gør man ved det?\nDen udfordring kan eleverne på Sønderskov-Skolen fremover få seks uger til at udtænkte en løsning på, som de skal præsentere for Sønderborg Forsyning.\nI det nye skoleår møder skolens 1., 4. og 7. klasseselever nemlig ind til en helt ny hverdag, hvor deres faste skoleskemaer er væk og erstattet af projektforløb. Skolen ændres gradvist over tre år, hvor tre klassetrin ad gangen bliver omlagt til 100 procent projektbaseret læring, så hele skolen til sidst er omlagt.\nLæs også: 3 gode råd og 3 udfordringer: Sådan laver du skemafri skole\n»Det er så håbløst forældet at tænke i skemaer. Der er jo ingen jobs i dag, hvor man bruger danskfaget isoleret. Det er tænkt sammen. Alligevel træner man ikke eleverne i det,« siger Sønderskov-Skolens leder, Rasmus Andreassen.\nDa han for to år siden begyndte som leder på skolen, havde han et stort spørgsmål med til sine ansatte:\nHvilke kompetencer er vigtige for eleverne, når de kommer ud af folkeskolen?\nDet her det er måden at undervise på, det er fremtiden. Jeg gider ikke vente. Jeg vil i gang med det nu\nRasmus Andreassen, skoleleder på Sønderskov-Skolen\nSelv er han ikke bleg for at indrømme, at han ikke kender svaret på det spørgsmål. Men han ved, at det ikke er de kompetencer, de får i skolen i dag.\n»For at være helt ærlig ved vi det jo ikke. Det går så uendeligt stærkt. Se bare transportsektoren,« siger Rasmus Andreassen, som forleden faldt over en artikel fra 2001, hvor en Audi-chefudvikler udtaler, at der vil findes førerløse biler i 2045.\n»Men de fandtes allerede i 2015! Den eneste grund til, at Olli (selvkørende bus, red.) ikke kører på vejene nu, er, at dansk lovgivning siger, at der skal være to hænder på rettet,« siger skolelederen.\nProjektuge er ikke nok\nIfølge Rasmus Andreassen er de samfundsmæssige forandringer så store, at der er brug for gennemgribende forandringer i skolen.\n»Det er ikke nok bare at lave en projektuge. Alt går retning af, at man blander fagene mere sammen. Derfor siger vi: Lad os da gøre det ordentligt og virkelig lave et opgør med det, vi har i dag.«\nLæs også: Pædagoger: Bevægelse i folkeskolen står stille\nHan mener ikke, at de elementer af folkeskolereformen, der handler om at variere skoledagen og få eleverne til at arbejde på nye måder, er nok.\n»Vi har fået mere af det samme for at være helt ærlig. Jeg kan da godt se, at vi er blevet dygtige til bevægelse, men vi har ikke flyttet os særligt hurtigt. I stedet for de der små salami-skridt, der tages hele tiden, tager vi et ordentlig skridt. Det her er måden at undervise på, det er fremtiden. Jeg gider ikke vente. Jeg vil i gang med det nu, for jeg tror på, at det er det rigtige.«\nOg på Sønderskov-Skolen bliver der virkelig ikke ventet. Skolen er en af Danmarks første såkaldte LEAPS-skoler.\nLEAPS-projektet er støttet af KATA-fonden og handler kort sagt om at ændre undervisningen fra at være almindelig timeopdelt til at være 100 procent projektbaseret. På LEAPS-skoler lægges der vægt på, at læring ikke kun skal være boglig. I stedet er problemløsnings- og samarbejdskompetencer i fokus.\nCaja Fournaise er en de lærere, der her efter sommerferien tager hul på den nye skoleform.\nHun lægger sammen med sit team ud med et projekt, der hedder 'Livet i første klasse', som inddrager dansk, matematik og bevægelse. I matematik skal eleverne eksempelvis lave statistik over de forskellige nationaliteter, der er blandt skolens elever. Til sidst skal de designe en lille film om, hvordan det er at gå i første klasse. Filmen skal de vise for forældrene til en premiere d. 31. august.\nEleverne skal stadigvæk lære det sammen, det er processen der er anderledes\nCaja Fournaise, lærer på Sønderskov-Skolen\nSelvom Caja Fournaise er begejstret for den nye måde at tænke skole på, oplever hun også, at den stiller nye krav til hende og hendes kollegaer.\n»Vi skal være ekstra opmærksomme på, at vi når vores mål,« siger hun og fortæller, at de i 1. klasse har lavet et morgenbånd, som er afkoblet fra projekterne, hvor eleverne eksempelvis kan få ekstra matematik.\n»Det er ikke alle projekter, vi kan få alle fag ind i, og de skal ikke bare proppes ind i projektet for at være der. Det skal være meningsfyldt. Men samtidig går det ikke, hvis eleverne ikke har matematik i tre-fire uger. Derfor har vi oprettet morgenbåndet, hvor undervisningen kan være relateret til et kommende projekt,« siger Caja Fournaise.\nLæs også: Debat: Kvaliteten af skoledagen er vigtigere end længden\nRasmus Andreassen er godt klar over, at det er en stor opgave for lærerne at udtænke projekter, hvor det bliver nødvendigt for eleverne at lære de ting, de ellers skulle have lært. Men det er netop det, der adskiller LEAPS-projektet fra den klassiske emneuge.\n»Jeg har også selv været barn i den danske folkeskole. Og når vi havde emneuge i gamle dage, da jeg gik i skole i 80'erne, fik vi en opgave om mandagen, som vi skulle vi aflevere om fredagen. Derefter så vi ikke meget til den pågældende lærer, og så var vi ude at spille fodbold tirsdag, onsdag og torsdag. Men den måde, vi arbejder på nu, er ekstrem styret. Det skal man forstå,« siger han og forklarer, at der eksempelvis er fælles opsamling hver time, at eleverne arbejder med seks udkast før det endelige produkt, og at alle elever arbejder med det samme projekt, som lærerne har planlagt.\n»Vores elever skal lære præcis det samme som alle andre. De er bare nødt til at reflektere over den læring, de skal igennem. Det bliver ikke blind eller bevidstløs læring eller spild af tid. De er nødt til at forholde sig til det,« siger Rasmus Andreassen og understreger, at eleverne går til de samme nationale test og afgangsprøver som landets øvrige skoleelever.\nIfølge Rasmus Andreassen har overgangen til 100 procent projektbaseret undervisning »kostet blod, sved og tårer«.\n»Du må forestille dig, at det er det samme som at sige, at det, vi har gjort indtil videre, ikke har været godt nok. Sådan kan man vælge at tolke det. Alle vores lærere er dygtige, men hvis man ikke er overbevist om, at det her er det rigtige, kan man jo gøre op med sig selv, om man er det rette sted. Ellers er der andre gode folkeskoler,« siger Rasmus Andreassen, som glæder sig over, at langt størstedelen af lærerne synes, at projektet er spændende.\nJeg kan godt forstå, at vi mister en del elever, når de kommer i slutningen af mellemtrinet og udskolingen, for det er da ved Gud så kedeligt og irrelevant\nHan oplever, at der er to overordnede tilgange til omvæltningerne blandt skolens ca. 65 lærere.\n»Halvdelen klør bare på. Den anden halvdel synes, at ideen er god, men er bekymrede for, om ungerne lærer det, de skal, hvis de ikke bruger bøger på samme måde som tidligere,« siger Rasmus Andreassen, som godt forstår bekymringen og anerkender, at »det kommer til at koste en lille smule ekstra i forhold til engagement i de første år«.\n»Det er da alt andet lige lettere at plapre igennem en bog fra side 1-68 - så ved man, at man er kommet igennem kompetencemålene,« siger han.\nCaja Fournaise er en af de lærere, som har taget LEAPS-projektet til sig.\n»Jeg har været meget begejstret fra starten. Jeg er ikke så god til at være fastlåst i for mange systemer. Det er sjovt, at man får frie tøjler til at planlægge nogle store projekter, det giver plads til meget større fordybelse, og eleverne får meget mere flow i hverdagen,« siger Caja Fournaise, som er stødt på forældre, der er bekymrede for, om deres børn kommer til at lære det, de skal.\n»Det kan jeg godt forstå, men der skal vi som professionelle fortælle dem, hvordan vi har struktureret det. Eleverne skal stadigvæk lære det samme, det er processen, der er anderledes.«\n»Motivation er nøglen til succes«\nFor nogle år siden havde Rasmus Andreasen en elev, der skulle til eksamen i 9. klasse. Eleven kunne sige 'yes' og 'no' og fortælle, hvad han hed, selvom han ifølge Rasmus Andreasen havde haft 580 timers engelsk.\nRasmus Andreasen er ikke i tvivl om, hvorfor den pågældende elev var blevet tabt. Det var ikke fordi, han ikke havde evnerne, men »fordi det er dødhamrende kedeligt«.\n»Jeg kan godt forstå, at vi mister en del elever, når de kommer i slutningen af mellemtrinet og udskolingen, da det, der foregår i undervisningen, ikke altid forekommer relevant for dem, og hvis jeg skal være helt ærlig, kan jeg også selv være i tvivl, om de kommer til at bruge det,« siger han og tilføjer:\n»Og så ved jeg godt, at der er sket meget med lærebøgerne, men jeg er ikke helt sikker på, at de har fulgt med tiden i forhold til at fange eleverne.«\nRasmus Andreasen mener, at en af fordelene ved den projektorienterede undervisning er, at det motiverer eleverne, at det, de lærer, skal bruges til noget.\n»Motivationen er nøglen til succes. Hvis eleverne ikke kan komme videre med et projekt uden at vide, hvordan man regner arealet på en cirkel ud, så giver det mening for dem at lære det,« siger Rasmus Andreassen.\nRasmus Andreassen er ikke i tvivl om, at den hurtige teknologiske udvikling vil smitte af på de jobmuligheder, hans elever en dag møder.\n»Om 10-12 år findes 25 procent af alle de jobs, vi har i Danmark i dag, ikke længere. 97 procent af det, en regnskabsassistent laver, kan en computer lave i dag. Det er bare et spørgsmål om, hvornår det kommer til at ske,« siger skolelederen.\nHan mener derfor, at den faglige viden bliver mindre og mindre vigtig, mens måden, man tilegner sig viden på, bliver vigtigere.\n»Nogle af de ting, man lærer i skolen i dag, skal man jo ret beset ikke bruge til noget som helst,« siger han og nævner andengradsligningerne som eksempel:\n»Dem skal én procent bruge til noget, når de kommer ud på arbejdsmarkedet, dvs. én elev i hver årgang. Men hvorfor skal så mange elever bruge så meget tid på at lære det? Det er fuldstændigt spild af tid. Da jeg var dreng skulle jeg lære kongerækken udenad. Hvad har jeg nogensinde i mit liv skulle bruge det til?« siger Rasmus Andreasen og understreger, at eleverne skal have en vis basisviden.\nMen han er ikke bekymret for, at det går ud over elevernes dannelse at skrue ned for den.\n»Du bliver mere et helt menneske af den her måde at lære på. Det er meget mere dannende. For du er selv den medansvarlige. Du kan ikke undgå at definere dig selv.«\nDebat: Kvaliteten af skoledagen er vigtigere end længden


Fyldepennen - Skriveøvelser - Tingesten\nJeg ligger bare her. Her er mørkt og koldt. For helvede, her er koldt. · Der er nogen der tramper rundt udenfor. De snakker og griner, en græder højlydt.. ja nærmest hysterisk gråd. · Hvorfor græder den så meget? Er det måske den, der ligger herinde i kulden? Hvad er der egentlig at græde over? Kan man græde over noget, man aldrig har kendt? · Der er nogen der nærmer sig og døren går op. "TAG MIG, TAG MIG... TAAAAAAAG MIIIIIIG!!!".. · Jeg slipper bunden. Iskrystalller kæmper for at komme fri af mit skin... [...]\n2 Ruller du mig?\nSå ømt og kærligt. Selv når du tager fat. · Selv når du stryger mig i vrede og faste bevægelser. Selv når du er ked af det holder du mig med omsorg du ikke troede du havde at give, som du måske slet ikke ænser, og i givelsen ser jeg dig smile lykkeligt. I alle dine farver. · I alle farver holder du mig nænsomt, og jeg dig. I enhver nuance er vi sammen, os to og lærredet, og hele verden midt imellem. Med os, uanset hvor langt vi er fra hinanden. Når du tager tilløb venter jeg i lykke, med afstanden o... [...]\nKommenteret 4 måneder, 6 dage siden\nAnsu Orheim (Ansu) · Niels Cenius (Snowlion)\nSøndag morgen. Kaffen brygger, duften spreder sig i køkkenet. Bollerne er i ovnen, taget op af fryseren i går aftes. Bordet er dækket med fire tallerkener, to kaffekopper og to glas. En juice, en pakke pålægschokolade, en smør og en ost. Jeg ligger på bordet sammen med en teske og en smørkniv. Vi ligger blanke, stadig varme fra turen i opvaskemaskinen. Mor tager kanden af maskinen og sætter den på det dækkede bord. Far hælder lidt op i koppen, tager en slurk og brænder sig utålmodigt på tungen. ... [...]\nKommenteret 9 måneder, 21 dage siden\nNanna Holm Karlsen (Nanna98) · Niels Cenius (Snowlion) · Trine Petersen (petersen) · Conni Bird (LystSkriveren) · Wonderland65\nUf, hvor jeg fryser! Jeg har nu ligget hele natten på sengebordet. Helt nøgen! Da jeg blev født, havde jeg trods alt et omslag på. Det varmede ikke meget, men dog lidt. Det er hende damen dér i sengen ved siden af mig, der syntes, at mit omslag var ved at blive lidt "nusset". Og så tog hun det af mig og smed det væk. Hvad giver I? Hun smed det bare væk ...! · Jeg blev faktisk ret fornærmet: "Nusset", hallo, hvad er det for en tone at bruge? Har jeg mon nogensinde gjort hende noget? Jeg har tværtim... [...]\nLeif Nørholm (LNJ47) · Ulla Hexibru (heksemutter) · Ulhan\n4 Livets gang\nJeg er en gave. En indflyttergave. Det er i hvert fald hvad der blev sagt, da jeg for mange år siden blev overdraget til min nye ejer. Vi var alle gaver, jeg og mine tre søskende, og det var nu meget rart ikke at være alene, når man sådan kommer i nye omgivelser. · "Nej, hvor er de flotte. Sikke farver de har og dejligt brede skuldre. Tusind tak!" · Min nye ejer synes således at være overmåde tilfreds med os, og vi blev da også straks hængt op i entreen, på knagerækken under hattehylden. · Spørger du ... [...]\nLeif Nørholm (LNJ47) · Rosa Bjerglund (MissNelveg) · Hans Ib Noe Hansen · Jasmin Hedensten\n2 Jeg er noget for nogle\nJeg var blank, jeg var interessant, jeg var færdig. Nu er jeg fortid. Jeg bliver kigget på en gang imellem. Jeg bliver undret over. Jeg er fyldt med historie i 2D. Jeg er noget for nogle. · Jeg ser verden ude fra. Alt ses fra et andet perspektiv, men herfra ser jeg det hele. Jeg ser når fru Thomsen og hr Thomsen spiser aftensmad, og har gode stunder over en brun sovs og kartofler. Jeg ser også en anden side. Når fru Thomsen skælder hr Thomsen ud over at han ikke har fjernet sin avis. Men jeg ved. ... [...]\nChristina Harritz (Anniina) · L. K. Hatwig\nFinursen griber om mig. En smerte borer sig ind i min venstre flanke. Jeg afskyr finurser og deres lange klamme, til tider sylespidse, fem dimser. De udnytter mig. Kvæler mig. Påfører mig smerte. Ytrer sig med volapyk og ser på mig, som om at de forventer et svar. Som om de forventer, at min døde krop skulle kunne give dem forløsning, at mit ikke-eksisterende stemmebånd skulle udtrykke sig på volapysk. Finursens bevægelige øjne glor på mig. De bliver større, mere påtrængende, venter. Venter. Ven... [...]\n0 Hånden har smidt mig på kvinden\nDet blir sgu ikke fedt at have det siddende på sig ... · - den der røde farve skifter jo selvfølgelig til noget der mere minder om rustrød , i hvert fald når den tørrer - · - mærkeligt som følelsen af kød er den samme hver gang -men ikke lever - lever er anderledes - · og selvfølgelig fisk , men fisk er længe siden - · - det er dejligt igen at blive omsluttet af en varm hånd - at mærke blodårernes bankeslag - tørheden i håndfladen og så alligevel lidt sveddråber - · - det blanke glimter i hendes briller m... [...]\n1 Ser dig\nJeg husker det tydeligt. Jeg husker, hvordan jeg en dag vågnede i en gammel butik sammen med mange andre spejle. Ikke for at prale eller noget, men jeg var nok et af de smukkeste spejle i den butik. Mine detaljer var så ubeskrivelig smukke. Jeg havde en smuk sølvramme i kanten med bølger og en smuk blank overflade. Butikken var et kedeligt og trist sted. Heldigvis behøvede jeg ikke stå der så længe. En dag kom to mennesker, en mand og en kvinde. De hentede mig ud af butikken og tog mig med dem h... [...]\n5 15. april 1912\nJeg har altid elsket mine detaljer. I kanten af mig stryger der sig bølger, som ikke er placeret på mig tilfældigt. En guldsmed, der med sine bare hænder, har formet mig. En tryghed hviler i mig, når solen reflekterer sig på min gyldne overflade. · Jeg har altid følt mig mystisk. Altid følt mig speciel. Jeg har været her længe, set en masse, oplevet alt hvad jeg kunne tænke mig. Hængt om halsen på flere og flere, år efter år, generation efter generation. Et nyt billede placeres i mig fra tid til a... [...]\nMaria Louise S. Jensen (mlsj) · Hans Ib Noe Hansen · Amalie Petersen · Christine Damgaard (Christine_Damgaard) · Morten Vestergaard Jensen (Morten Vestergaard)\n1 En Blomstervases Observationer\nKender du den følelse af at være ved at drukne? Følelsen af at du har slugt så meget vand at du før eller senere må lade livet sive ud af dig? Sådan har jeg det dagligt. Dine fingre har aldrig været grønne, og selvom du elsker min race og proklamerer højlydt overfor hende den søde fra Allégade at du engang har levet af dine grønne fingre, så har de sgu aldrig været grønne. Ikke den mindste smule, højest lidt da du lod din søsters uvorne søn smøre ærtepuré i hovedet på dig, og du måtte fjerne det... [...]\n1 Fyldepennens fald og storhed\nFyldepennen lå stille og urørt på bordet, ulykkelig over at dens herre havde været borte længe. Den savnede sådan at blive skrevet med og holdt om. Den missede mod solens skarpe stråler. "Gad vide hvordan kuglepennen, og skrivemaskinen havde det" mumlede den for sig selv, og tænkte på de mange stunder de havde haft, når de var på det samme skrivebord. · Skrivebordet var et stort flot møbel, som stod placeret mit i rummet, Selvom den havde meget imod skrivemaskinen og kuglepennen, fordi de var noge... [...]\n2 Aldrig mere\nÅåååhrr moaaar, må jeg ikk' nok?" , siger den lille dreng og holder mig i et fast greb, i mens han kigger bedende op på sin mor. "Så lad gå", siger hun. "Jaaa, jubler han, og kigger glædestrålende ned på mig, med store øjne. Jeg smiler tilbage. Nu skal jeg ud og opleve verden. · Den lille dreng tager mig med ud i en skøn have med en stor grøn græsplæne. Han lægger mig ned på plænen.. Iiih, hvor er det dejligt blødt, selvom det stikker en smule og kilder mig ganske let. Det dufter også godt. "Her s... [...]\nAsilla Nova (Asilla) · Tenna Hermansen (Tenna)\n2 Jeg er bare brugerens ting\nÅh nej, ikke nu igen. Kan min bruger da for fanden da ikke finde på noget andet at lave. Det er nu 15. gang i aften at ham brugeren trykker på "ON" og sidder og stiirer på mig. Brugeren er blevet helt afhængig af at se efter, om der nu er kommet nogen kommentarer til hans sidste udgivelse. Der bliver hamret i tasterne og musen flyver rundt på bordet. · Jeg kender faktisk hende den lille mus. Mon ikke hun tænker det samme som mig, hun siger det bare ikke. Hun siger i stedet at han har et blødt touc... [...]\nGaia Liv · Zakarias Suviér (Zakarias)\nEndelig kom hun igen! Halli hallo, er det meningen, at jeg bare skal stå her og blomstre? Nå nej, det er jo blomsternes job. Hun er da heller aldrig hjemme mere. Den forhenværende dejlige blomsterbuket er jo visnet! Og så skal alt jo gå ud over stakkels mig. Ak ja. Mon disse visne blade, der er dalet ned fra den tidligere smukke rose klæder mig? Men den duft... Fy føj for den lede! Har hun da aldrig tænkt på at skifte vandet? Når hun kommer igen kan den unge dame godt tage sig sammen! · Men her st... [...]\nNæ hov?! Hvor er nu det for en fyr? Og hvorfor bruger han ikke døren, ligesom Jakob, og alle hans andre gæster, plejer at gøre? Hm, måske er han retarderet? Nåååårh! Det en, som Jakob skal passe. Han er nu os' så rar, ham Jakob. Det er nu stadig mærkeligt, at han går ind igennem vinduet. Ja ja, mennesker! De er altså ikke for kloge! Når nu Jakob vidste, at han fik gæster, kunne han da godt have taget og sat mig på plads ovenpå skabet. Nu står jeg her midt på køkkenbordetog blomster, og så endda ... [...]\nRegitze Brobæk (theraegi) · Naomi Wann · Thor Sulsbrück (Flowwriter) · Sannie Freja Wistoft (SannieFreja)\n2 Jeg kender de mennesker der går forbi mig\nJeg kender de mennesker der går forbi mig, jeg kender dem ind og ud, og ud og ind, de går forbi hver dag og jeg holder øje.Jeg følger dem både ud og hjem igen, hver evigt eneste dag. Jeg kan godt lide af holde øje, jeg føler det er det jeg er skabt til, jeg er skabt til at skabe tryghed. Det kan ske en gang i mellem at der er én der mangler. Ét lille menneske som mangler, det husker jeg. Det kan også ske at der er en gruppe drenge der kommer forbi og sparker til mig, så går jeg ud som et lys, og... [...]\nJens-Jakob · Laila Jørgensen (Nixen)\n1 Anno 1897\nBetrådt af mange generationer ligger jeg her og føler mig overset og værdiløs. Trådt længere og længere ned i mulden. Ved håndkraft vendt i jorden af et dusin bønder uden, at de har bemærket mig selvom de havde så hårdt brug for netop mig. Bronzen er blevet mørkere og går i eet med jordfarven. Forfalden og rusten venter jeg stadig på at blive opdaget så jeg kan udføre min livsopgave; at bringe glæde og håb blandt mennesker. Jorden der omslutter mig dufter af den friske mark jeg blev tabt på. Den... [...]\n0 Jeg er dit univers, uanset om du vil det eller ej!\nNu til dages er jeg næsten alles ven. Du besøger mig tit og ofte. Du vil slet ikke kunne undvære mig i længden. Du vil få abstinenser hvis du er væk fra mig i længer tid, som en anden junkier på stoffer. Du for mig næsten ind med modermælken, eller måske direkte fra din far da du kun var en af han millioner sædceller? · Tja, hvem ved, hvad der kan lade sig gøre i dag? Gør du? Alt kan jo ske mellem himmel og jord, hvis bare man tro, ikke? Du lever jo i en verden, hvor næsten alt nu og stunder kan l... [...]\nJeg kommer fra en stor by med mange flotte butikker, men den butik min makker og jeg stod i, var dog den mest elegante. Fra den butik blev der kun solgt sko med det fineste skind. Vi kostede allesammen mange penge. Så det var kun byens fine fruer, der kom der. · Jeg var naturligvis spændt på, hvad vi ville komme til at opleve, når vi en dag blev solgt, for solgt det ville vi blive. · En dag kom borgmesterens datter ind i butikken. Hun skulle bruge et par selskabssko. · Vi talte dæmpet sammen om, hvem ... [...]\nMimi Kirstine Jensen (MIMIK) · Lisbeth Cederholm-Rytter\nTavlesvampen · Pludselig befandt jeg mig midt i klasselokalet, luften var helt anderledes her. Længe havde jeg bare ligget i kassen på kontoret, sammen med alle mine gode venner blyanterne, viskelæderne, kuglepennene og jeg kunne blive ved. Vi havde haft en fest hver aften, malet byen rød og brugt dagen på at sove ud. Jeg havde ligefrem fået en kæreste, men hende fik jeg nok aldrig at se igen. Det var næsten ikke til at bære, alt var forandret. · Lene havde taget mig med ned til 6.b. Der sad 28 elev... [...]\nThorvald Rex (Sprogblomsten) · solitaire\n3 Hun holder stramt fast om mit skaft\nHun tager fat om mig, og fejer raskt gulvet i hurtige bevægelse. Mine hår bliver helt ømme, og jeg jamrer lydløst. Støv, fnuller og bakterier fylder mine næsebor op, så de kommer til at sitre. Det er ikke særlig rart. Hun fejer og fejer og fejer. Jeg bliver en smule utålmodig, da hun bruger meget lang tid på at feje alle hjørner. Gud hjælpe mig om hun ikke fejer hjørnerne to gange, for at være sikker på, at der er bliver helt rent. · Det kildrer i min næse, og jeg kommer til at nyse, fordi der er ... [...]\nAnni73 · Jens-Jakob · Sys Høj (Forårsglad)\nDen metalliske smag fylder mig, og det varme blod, der løber ned over min blanke krop, kilder. Med fryd suser jeg igennem luften, som han svinger mig i mod et nyt mål. Jeg rammer hårdt, skærer igennem læder, stof og til sidst hud og kød. Et dødsskrig får mig til at vibrere. Min herres hånd holder hårdt om mit skæfte, jeg føler det som om, at vi er ét. Jeg er en forlængelse af hans stærke arm, følger hver bevægelse og adlyder hans mindste kommando. Han trækker mig til sig, og stilheden lægger sig... [...]\n4 Kniv skarp!\nJeg maerker dig komme ind i rummet foer jeg ser dig! Du er sikkert noegen, som du plejer. · Du nynner og er glad! · Jeg ved jo godt hvad der skal ske og kan naesten ikke vente...Spaendingen maa lyse ud af mig men kontrolerer mig selv og er helt stille! · Mine oejne er lukkede, saa jeg lytter til dig. Maaske reder du dit haar? Det ved jeg du saa godt kan lide at goere inden vi gaar igang. Dit haar dufter altid saa godt af tropiske frugter, og det er bloedt og langt! · Jeg venter og venter - og det er nae... [...]\nJens-Jakob · Katrine Rubenstein (Kiltedkat) · Bettina Vestesen (Bettina V) · Jytte Black (Lilla Blomst)\n7 En ynkelig tilværelse\nHan er stået op! Jeg kan høre, han går udenfor for at ryge sin morgensmøg. Arg! Det er noget af det klammeste. Tobaksånde og hans befamlende nikotinfingre omkring min spæde krop. Jeg er ikke skabt til dette! Med mit spinkle og raffinerede udseende burde jeg omgives af velduftende og bløde hænder, som ydmygt kærtegnede min krop. Schh! Er han på vej nu? Nej. Han skal nok have sine fem kopper kaffe først. Årh nej! En kaffebelagt tunge kombineret med hans evindelige tobaksånde. Jeg tror, jeg brækker... [...]\nJens-Jakob · Naomi Wann · Maria Guldmann (guldmann) · Sys Høj (Forårsglad) · Max Scmidt · Mai Omi · Jytte Black (Lilla Blomst)\n1 "Lille Ting"\nDet er ikke let at være en "lille ting". Folk har det med at misforstå betydningen. · Lille = rudimentær. Det passer bare ikke, man er også noget, selvom man er lille. · Jeg bliver sur, når han siger: "Nej, du er godt nok en lille ting!", som om det er noget, jeg har bedt om at være. · Og så det nedladende: "du er den mindste lille ting i verden" eller "lille ting, hvor er du henne?" når man står lige foran ham, og han bliver ved, selv om man niver ham og råber op, at man står lige hér. · Når han sætter... [...]\n4 Igen og igen\nDu træder på mig og du banker mig og du smider mig ud. Igen og igen hver eneste dag sker det for en, som mig. Der er aldrig nogen der fortæller mig hvor sød jeg er og hvor dejlig jeg er at træde på. Altid kun til brug for alle og enhver. Jeg kan være aldrig så smuk og aldrig så brugt, fordi tingene er de samme hver gang. Men måske jeg skulle lave lidt oprør og vælte den næste på min vej af og se hvad der så sker. Men hvordan gør jeg det? Ingen hænder! Ingen fødder! · Måske er det meningen med mit ... [...]\nSys Høj (Forårsglad) · Stine Mai · Tom Hedensby · Michael Gyes (Gyes)\n2 Skabt til storhed\nHvad er det også for en skæbne jeg har fået? Jeg hang på træet som noget af det fineste økologi. Ingen kendte til mig, jeg han på sydsiden, og fra vejen kunne man kun se nordsiden. Hver dag kunne jeg studere nye mennesker, som holdt ind til siden på den smalle vej, lige i svinget, langt nok ude så en bil kunne snige sig forbi. Det var altid danskere eller tyskere, og de havde altid et af de der store spejlreflekskameraer om halsen, hvor de havde påført en endnu større linse, så de virkelig kunne... [...]\nPia Hansen · Sys Høj (Forårsglad)\n6 En violin, der elskede et barn\nJeg kender dine fingre. De løfter mig forsigtigt op. De stryger hen over mig, som vil du vække mig blidt ved dine rituelle kærtegn. Jeg er din og ingen andens, og når du stryger buen forsigtigt hen over mine strenge, kilder du mig, og mine toner springer frem som ud af den blå luft. Når du da roligt ligger mig til din kind, kan jeg mærke dit åndedrag og dit hjerte, der i pulsen slår næsten i takt med musikken, vi skaber. · Nogle gange er musikken sørgmodig, og jeg føler ind i mit træværks indre de... [...]\nCharlotte Hansen (Gry Marie) · Sys Høj (Forårsglad) · Lisa Høgh Eskildsen (lisae) · Anne Laurens · Tenna Hermansen (Tenna)\n4 Mit liv som Sten\nHej! Jeg blev født for over 10 000 år siden, oppe i det nordlige Sverige. Men jeg rejste til det Vestjyske, og jeg flyttede ind på en bakketop med udsigt over Limfjordens vand. Jeg lå der og dannede læ, for en lille lærkerede, jeg har set mange generationer komme til verden. En efterår kom en skovskade forbi, lagde en lille agern, i min nærhed, skaden kom ikke forbi i løbet af vinteren, den havde glemt alt om det lille agern. Der kom en lille træ til verden, jeg blev næsten som en far for det li... [...]\nRené Laurs Foged (DOMINUS-DK) · Tinse · Snowfrog · Jytte Black (Lilla Blomst)\n4 De slidte sko\nHvorfor skal den pige altid vælge os hver dag, når hun har så mange andre at vælge mellem. Se nu bare dem der står derovre, de har ikke været brugt i lang tid, de er helt indpakket i støv. · Det er altid os, vi er gamle og kan snart ikke mere, vi holder bare ikke til en dag mere på hendes job. 8 timer frem og tillbage i den kedelig butik som vi kender ud og ind. Der sker aldrig noget nyt for os. Hvis hun nu bare gad pudse os for en gangs skyld. Så kunne vi bare føle os som nye én dag. · Ja selv når ... [...]\nElo Ardal (Elo A) · Flemming Hansen · Jytte Black (Lilla Blomst) · Sys Høj (Forårsglad)\nHun virkede meget glad for mig, for hver gang hun havde ting at fortælle folk, eller bare tanker hun ville gemme til senere, så var det mig hun valgte at bruge, ikke de andre. Jeg var hendes yndling og hun min. Det var rart at vide at man var værdsat og brugbar, selv i hårde tider. Jeg kan huske de gange, hvor hun har ladet sine tårer løbe ned af mig og jeg blev helt mørk, både udenpå og indvendig. Hver gang sådan noget skete, havde hun brugt mig rigtig meget i øjeblikket og derefter havde hun l... [...]\nMichael Aagaard · Jytte Black (Lilla Blomst)\n3 Bagsiden af livet\nSå står jeg her. Jeg har fået en ny plads i det lille hjem, jeg tror min ejer blev træt af at kigge på mig siden hun har "gemt" mig væk. Hun glemmer tit at give mig noget at drikke, og jeg kommer sådan til at tørste. Hun giver mig først noget at drikke når jeg er lige ved at dø. Hun er en mærkelig én. Hun fik mig at en god ven, da hun havde inviteret ham op i sin nye lejlighed. Jeg synes det er mærkeligt hvordan sådanne mennesker lever. De har gang i en million ting, glemmer ofte de vigtige ting... [...]\nJytte Black (Lilla Blomst) · Tina Kristiansen (Tinak) · Mogens Sørensen (Mons1957)\n4 Fra Søens dyb\nVådt ligger jeg i søens dyb på et leje af nedfaldne blade og dynd. Vandranunkel snor sig mod overfladen og solen flimrer over min stadig blanke krop. Små elritser vimrer over mig og deres sølverne bug spiller i lyset. Om natten ser jeg stjernerne i mørket og jeg tæller deres lys. Om vinteren er natten lang og frysende og jeg deler søen med svalerne. · Her er for det meste stille. Fra overfladen trænger ingen nyheder ned og det er stadig sjældnere jeg ser søens folk. De kigger til mig i ny og næ, m... [...]\nJytte Black (Lilla Blomst) · Miro Honua · Kristian Andersen (Den_Friske) · Sissel Bouet (Nyma Laputa)\nJeg smyger mig om hende, har savnet hende, længtes efter hende. Jeg blev bange. Bange for, at hun havde glemt mig. Ligesom den tidligere, der blev smidt ud. Gammel, brugt, itu, glemt uden erindring. Hun var ulykkelig, da jeg kom til hende. Jeg krammende og varmede hende så godt jeg kunne. Hun trak mig op til hendes ansigt, følte mig, med kinden, smilte. Kun jeg, gør hende varm og lykkelig. Hun er min og jeg er hendes. Jeg elsker, når hun viser mig frem, stolt, fortæller, at jeg, er det bedste hu... [...]\nJytte Black (Lilla Blomst) · Thea Haunstrup · Liza Abildskov (Hvorfor_ikke)\nJeg er så træt. Træt af opblæste egoer. Træt af uvidenheden om den byrde jeg bringer. Træt af børn, træt af at være i de forkerte hænder, træt af at de ikke forstår mig. Jeg føler mig slidt, men jeg er ikke til at slide op. Smid mig i gruset, i vandet, i mudderet. Tør mig i solen, frys mig i sneen. Jeg lever næsten altid op til mit kyniske formål. Født under kolde vinde, hører jeg hjemme i stormen. Jeg har mere en 100 millioner søskende verden over og man kan regne med os. Man skal, regne med os... [...]\nSå sidder han og trykker på mig igen, hvad mon det er i dag, skal han til at kode eller er det bare spil? Det var egentlig også på tide, han har ikke været her i lang tid og jeg var så småt begyndt at tro at han havde fundet sig en anden. Men alt er nu heller ikke som det plejer at være, han ser ældre ud! Dybe render under øjnene og de er helt blanke, som om han lige er blevet pudset. Åh ja en pudsning af skærmen, det kunne nu være rart, kunne det tænkes at man er heldig i dag? · Nej, tingene er h... [...]\nJytte Black (Lilla Blomst) · Anja Olsen (Maratris) · karifa\n2 Frøperspektiv på tilskuerrækkerne\nEn opgivende trasken giver genlyd i entreen, og lyden nærmer sig i takt med de sløve skridt. Jeg jubler allerede ved tanken. Så meget, som et gulvbræt nu kan. · Fødderne er langt om længe nået til dørtærsklen. Uforsigtigt, næsten ligegyldigt, og ikke det mindste undskyldende, lægger han hele sin vægt på mig. Det føles næsten, som har dagens byrder gjort ham tungere. Men ingen årsag. Livet som tilskuer i et midaldrende pars patriciervilla er da meget tilfredsstillende. · Endnu mere jubel. Nu bevæger ... [...]\nDina Bæk Andersen (Dina DBA) · Lizette Sonne (Lizette-Amalie)\nÅååh nej! Vækkeuret ringer, jeg krammer hende lige lidt ekstra for at få hende til at blive, hun krammer mig igen mens hun vågner. Hun sætter sig op, og lader mig omsvøbe hende alt i mens hun vågner helt, jeg har ikke lyst til at give slip på hende. Hun slipper taget i mig, rejser sig og efterlader mig på sengen. Jeg mærker varmen forsvinde fra mig og ensomheden tager over. · Jeg kan høre hun går ud i bad, jeg håber sådan, at hun bestemmer sig for at komme tilbage i seng og lade mig omfavne hende.... [...]\n0 Mit liv som slave\nOle Vind Raabye (Raabye)\nJeg mærker en lille hånd slå hårdt på min side. Med et sæt er jeg vågen, og klar til de pinsler der snart skal overkomme mig. Endnu en kort tur, hvor jeg slet ikke får udfoldet mine kræfter, brugt min fulde energi - nej, vi skal også denne gang ikke mere end 2-3 km. Nøglen bliver hamret hårdt ind i låsen på døren, men denne er aldrig blevet smurt, så døren kan ikke låses op. Det skærer i mig, en stikkende langsom smerte, som kun bliver forstærket anden gang nøglen skal bores dybt ind i min side.... [...]\n2 Den utilfredse stol\nMit liv som en stol i et kontor var ikke let. Især pga. min ejer, en meget stor chef ved navn Vinny Johnson. En højrøvet nar med en tung og bred røv, der arbejdede som selvstændig brugt bil forhandler. Hvis jeg havde lunger, havde jeg været kvalt for længst. En skam at vi stole ikke har en fagforening. Så havde jeg haft en god støtte bag mig til at sagsøge det tykke dyr. De sidste tre år siden han købte mig, var et smertehelvede. Havde han nu bare tabt adskillige kilo, så havde han gjort mit job... [...]\nAngela Hasbo (Angie) · Kahnymood\n2 Ufrivilligt uselvisk\nDet er mig, hun leder efter. Jeg er sikker på det. · Fingrene fumler forgæves efter noget i jakkelommen. En enkelt gang stryger hun mig med bagsiden af sin pegefinger, og havde jeg blot været som hende, ville jeg tage en dyb indånding som følge af overvældelsen. Med ét mærker jeg hånden spænde til, og lyset blænder mig. · Hendes kyndige hånd styrer mig, idet jeg glider over læberne i en flydende bevægelse. Jeg er betaget af den tynde hud, der let smyger sig om mig, idet hun langsomt og kontrolleret ... [...]\nJette Petersen (Babyangel85) · StrongWords\nJeg er en tavle. jeg laver som sådan ikke noget. Min hverdag består af lærere, der maser kridt imod mig, og efterfølgende bruger en hård klud, for at tørre det væk. Jeg burde egentlig ikke klage, jeg har ingen mangler i livet, eleverne elsker at tegne på mig, jeg har været model for adskillige flotte tegninger. Det er mig folk kigger på, når læren har sagt noget de ikke forstår. Det er mig der oversætteren, mellem lærene og eleverne. Men andre gange føles livet bare surt, andre gange synes jeg i... [...]\n2 Lille spejl på væggen\nJeg vågner med et sæt da lyset tænder. Lyden af slæbende trin og et blik ud af vinduet får mig til at konstatere, at det stadig er nat. Det bliver altså et kort visit, og så kan jeg heldigvis sove videre. Jeg kan høre, at brættet bliver slået op og, at det risler i kummen efterfulgt af et skyl. Stakkels Wera, tænker jeg, hun skal lægge krop til meget! · Hænderne vaskes og tørres og lyset slukker igen. Arhhh, det skal blive godt med nogle flere timer på øjet - det blev sent inden den sidste gik i a... [...]\nReality · Jette Petersen (Babyangel85)\n3 Friheden blev en montre\nHer ligger jeg og kigger ud på menneskene, der sætter deres fedtfingre mod montren, mens de snakker om min alder. Jeg er ikke længere så skinnende, som jeg var engang. Men her hvor jeg ligger, har jeg det godt. Ikke længere skal jeg stresse rundt mellem andre af min slags, og gå fra den ene beskidte hånd til den næste. Sommetider tænker jeg tilbage på min storhedstid. Mange minder. Gode som dårlige. Børnene udenfor glasset sender mig et hurtigt blik, dem kan jeg ikke fange interessen på. En mand... [...]\nPorkild · Jette Petersen (Babyangel85)\n4 De ser mig ikke\nJeg var her først. Længe før alle jer andre. Men det lader ikke til at det har nogen betydning længere. I hvert fald ikke for jer. Jeg er gammel. Meget ældre end jer andre. Heller ikke dette lader til at have nogen betydning mere. Jeg har set tiderne skifte og fulgt udviklingen langsomt, men nøje. Alle de historier jeg ville kunne fortælle, hvis nogen blot ville lytte. Jeg husker tydeligt hvordan landskabet så ud dengang jeg var ung - frodigt og grønt. Dengang havde jeg en familie og venner. De ... [...]\nMedthe · Reality · bird by bird · Jette Petersen (Babyangel85)\n0 Der er ingen vinder i krig\nDer stod vi så, mine brødre og jeg, side om side, i geled, ret ryg og klar til honnør, uden at fortrække en mine. Klar til at dræbe? Vi stod i skjul, gemt i mørket, i komplet stilhed. Afventede vi fjenden? · Uden varsel startede kampene, med et enkelt ryk og uden tøven, blev den første af mine brødre flået væk fra troppen. Vi kunne fornemme de tavse skrige, lugte hans afbrændte lemmer og nærmest mærke den svigende smerte. · Vi var lamslåede, dette var altså vores fjende, men vi kunne intet stille op... [...]\nJosephine tager mig ud af skuffen, kaster sig på sengen og begynder at skrive i mig. Vrede ord bliver kradset ned på mine sider. Det svier og brænder. Hun har også taget en af de dårlige kuglepenne, der river siden op, hvis hun skriver for hurtigt. Når hun er i godt humør, bruger hun som regel en af de farvede glitterpenne, der lugter mærkeligt og er hundrede år om at tørre. Så skal jeg ligge åben i en halv evighed og begynder at fryse, inden hun kan lukke og låse mig og gemme mig væk i skuffen ... [...]\nWinnie Leth Buch (Miss-Leth) · Maria Bache Andersen · Emmy Nielsen (Emmy N) · Lars Bjerring (bjerring)\n1 Nedbøjende kådhed\nDet var virkelig ikke min skyld. At baldre min smukke nabo var det sidste, jeg ønskede at gøre. Jeg ved vel, hvor gammel hun er, jeg var her også, da flyene rumlede ind over staden, og da den unge mand med det nydeligt røde hår skød en anden ung mand. Dengang opgav den gamle rude, og der kom folk og satte min smukke nabo op. · Hun er vel yngre end jeg selv. Jeg husker endnu den varme tran og det hvæsende gas, jeg husker endnu tænderen, der gik til os alle. Vi er en agtværdig forsamling, der har se... [...]\nJeg er jo egentlig en drage. En vanddrage. Men jeg kan ikke flyve. · Mit hjemsted er en eng af grå fliser. Jeg har et par naboer. Den største og mægtigste er ham den hellige, med spiret og klokkerne. Han er ret gammel og taler helst ikke med mig. Han blev ret fornærmet da jeg kom hertil. De andre virker mest af alt ligeglade. De lader menneskerne fræse ud og ind af sig, som stressede ludere. De forstår mig ikke. Det gør menneskene for den sags skyld heller ikke. · Weekenderne er de værste. Som havet... [...]\nMarlene Grann (LiliMarlene) · Maria Bache Andersen\nJeg er morder! · Jeg er hadet og elsket. Jeg forsvarer og slår ihjel. En genial opfindelse, vil nogen måske kalde mig, men inderst inde hader jeg mit job. Jeg må leve med alle mine fejltagelser og vil aldrig blive straffet for min udåd. · Men bødlen er jo egentlig ikke mig. Det er dig! Du styrer mig og dikterer mig. Fortæller mig med et enkelt tryk hvornår. · Jeg må lystre dig. Jeg hader dig! Du spiller gud. · Død og ulykke er forbundet i alle kroge af min krop. Hvorfor kan jeg ikke selv bestemme? · Stemm... [...]\n1 Katten og rosen\nSkrid, gå din vej! · Uh, for pokker det kilder! · Av! Hold op med at bide, dit mærkelige kræ! · Jeg er en rose, ikke et træ med æbler! · Spiser sådan et væsen med bisser som dine overhovedet æbler? · Ved det overhovedet, hvad et æble er? · Rødt som et menneskes læbe, eller ens egne blade. · Nå ja, lige nu er de ikke knaldrøde og saftige, mine smukke fortrin. · Jeg er falmet, er jeg ikke? Nej, kan du så holde op! · Åh, gid jeg kunne smække dig en, dit uhøflige dyr! · Jeg sladrer til menneskene, hvis du ikke snart st... [...]\n2 Situationsfornemmelse eller ej\nNu får hun snart brug for mig! Solen stiger op over horisonten og vi kører i sneglefart ind til city mens hun nyder morgenstundens dis og flimmer. Hun drømmer sig væk men det kan man ikke sige om de andre, for utålmodigheden er ved at være hørbar både foran og bagved os. Jep - nu er hendes hånd her hos mig og jeg hopper villigt ind i hånden og tager turen fra lommen op til hendes næse. Vupti så sidder jeg dér, i al min røde vælde, og hun ruller vinduet ned for at se over til naboen. Hun bare kig... [...]\nMusanne · S. Filskov\n5 Verdens sureste fortovsflise\nJeg hader mit liv. Jeg hader, hvem jeg er. Mest af alt hader jeg luderen, der konstant maser sine røde stilletter ned i mig. Hvad fanden laver hun her? Kan hun da ikke forstå, at vi lever i 2013 nu. · "Internettet er opfundet din krampe. Skrid nu hjem og driv din forretning der," råber jeg for døve ører. · Hun kvitterer ved at skodde sin cigaret på mig. Fatter hun da ikke, jeg er tobaksallergiker? · Med cigaretten tværet godt ud over mig trækker hun en pakke V6 op af sin sølle kopi-Gucci-taske. Når hu... [...]\nThomas Schumann (Schostar) · Tessa Bommer · Rebekka Kristoffersen (Rebbe) · Stine Juhl (MieKristensen) · ECEC\n1 Manuél og kilden\nHistorien om min tilværelse føles lang, og nogle mennesker kommer ikke engang så langt som jeg har været, men alligevel er eventyret endt nu. Jeg ligger her sammen med alle de andre, der er forkastet, opbrugt og sjælløse. Vi er alle lige nu, blevet rippet for hvad vi havde at byde på, og skraldet for finesser og billige kopier. · Frankrig er smuk, aromatisk og sensuel. Intet er som den sydlandske sol, vinden og hvordan den hev i mine frugters skørter. Manuél kom som regel og nynnede melodien Compl... [...]\n2 Et Perfekt Par\nJeg ligger her i stanken og tænker melankolsk tilbage på, hvor lykkelig jeg har været. Hvor blind og godtroende, jeg har været. Hun har jo andre end mig, selvom den tanke aldrig har strejfet mig før. Måske er jeg vattet, men i det mindste har jeg fået lov til at elske hende. At smyge mig ind til hende og tage med hende overalt. Stanken er næsten uudholdelig, og jeg kan ikke lade være med at tænke tilbage - endnu en gang. · Du så mig med det samme, du trådte ind. Det husker jeg så tydeligt. Spillet... [...]\nSøren Skogstad Nielsen (Grosvenor) · Sonja Larsen (Skrive-tante)\n2 Herre over Jer alle\nJeg ligger klæmt i dette latterlige bæger. Helt nede i bunden, med de andre smidt ned over mig. Kunne de da ikke se, at jeg lå her ? · Jeg er lavet af det fineste materiale - og ikke af plastik, som det skrald, der ligger ovenpå mig, er.Nænsomme hænder har formet mig til perfektionisme, og jeg har spillet store, dramatiske roller. · Jeg har bestemt over selv de mægtiste mænd. Har flirtet med dem, drillet dem, knust dem. · Se, i Monaco, hvor jeg levede min storhedstid, drev jeg 2 mænd til selvmord. Det... [...]\nDitte Kunkel Klitmøller · Sanne Schlægelberger Hansen (Sanne82)\n1 En blyants job\nVed i hvordan det er at have et rigtigt møg arbejde. Sådan et så når man står op hver eneste dag og tænker øv en af de dage. Det er forfærdeligt kan jeg hilse at sige, og ikke nok med at jeg bor i et penalhus, et lille et, og får næsten aldrig set sollyset. Og når jeg gør så er det fordi jeg bliver presset ned mod et papir tvunget til at skive på den stakkel. Men selv det er ikke engang det værste, selvom man skulle tro det var nok at høre papiret skrige, når man blev nød til at smadre bly ind i... [...]\nUh, arhhh, av. oh Gud! - så lig dog stille... Åh den spidse røv. Jeg er naturligvis taknemmlig over at være dit foretrukne møbel, meeen kunne jeg ikke betale en lidt lavere pris. De andre er misundelige og kan godt optræde en smule bitre overfor mig, men de skal heller ikke flydes på at dit, ny ret overvægtige, svedige og ildelugtende korpus. "Det må da være dejligt, at kunne opfylde så stort et behov for ham, og at være så tæt på ham". Ja, måske da han var 20 kilo lettere, men nu er det altså b... [...]\n1 Kolde fødder\nHer ligger jeg så igen. I den mørke skuffe, men ikke som jeg plejer at ligge. Der er gået hul i min bedre halvdel, hvor mon han er blevet af? Når jeg siger min bedre halvdel, så mener jeg selvfølgelig den anden sok. Nu ligger jeg helt alene med alle de andre par. Fejlfrie, ikke en tråd sidder forkert! · -Det rigtigt nok hvad sokken siger, den anden sok er gået helt i stykker. Hvad skal man bruge en ødelagt sok til? Og ikke mindst en sok uden partner. Det hele startede en tidlig morgen. Kasper spæn... [...]\n7 En tallerkens helvede\nJeg har altid undret mig over menneskene. De er så anderledes og mærkelige. Alt lige fra deres bevægelser til deres udseende er så langt fra mit, at jeg ikke forstår dem. De kommunikerer ved hjælp af mærkelige lyde, og vilde fagter med hænderne. Det er utroligt at de ikke kan snakke civiliseret ligesom alle os tallerkener. Det kan godt være at vi ikke kan bevæge os, men vi snakker i det mindste stille og roligt. Det virker som om menneskene tror de ejer verdenen, som om de bare kan gå der og stø... [...]\nMivse · Mia Groot · Peder Rosenkranz (pederilive) · Caroline Eilert Bjørkholm (Pegasus) · Fuchsia · Julie Hansen (Julie Shy-pie) · Mette Clement (Clemang)\n1 Et øjebliks billed\nDu bruger mig til at gemme de vigtigste momenter i dit liv. · Til at huske, at "når ja, det var da det der skete" Billeder fra de øjeblikke, hvor familien er samlet og alle skal smile til det retoriske billed som altid bliver taget ved familiefester. · Til at gemme de glimt af fortiden, som på det pågældende tidspunkt er/var vigtige, som måske har haft indflydelse på dit nuværende jeg. Slæbt mig med på ferier og taget billeder af den karakteristiske solnedgang med is i hånden og de nærmeste. Et øjeb... [...]\n3 EN LORT OG ET GODT SKÅR\nREVIDERET UDGAVE · Hun sidder på halen. Hendes krop er stiv og øjnene ubevægelige. Sådan har hun siddet i 110 år. Er et klenodie, siger de. Hun har stået i flere forskellige hjem, så ingen kan komme og sige, at hun ikke ved noget. Hun har set det hele. Set fem generationers menneskebørn vokse op. · Sofie er en fajance hund og står på kommoden. Sin tid bruger hun på i stille stunder at mindes . I dag er en af de dage, hvor hun husker sit liv som levende hund. Billederne myldre frem: · [i]Der går en bro... [...]\nAnne Lilleager (Lilleager) · Lizette Sonne (Lizette-Amalie)\n2 Flaskens post\nSå ligger jeg her. Mellem sammenkrøllede t-shirts og sure sokker. Hun har skruet mit låg skævt på, så jeg har lækket lidt vodka på en beige BH, der måske engang var hvid. · Det er et desperat forsøg på at skjule mig for familien. Min søster fandt de bagerst i kosteskabet og min onkel i skuffen under en dug, de aldrig bruger. Hun lovede, det ikke ville ske igen. Nu ligger jeg her, fordi hun ikke forstår konsekvenserne af at have en teenagesøn. · Han stivner, da han ser mig. Han står lænet ind over ku... [...]\nMette Clement (Clemang) · Sanne Schlægelberger Hansen (Sanne82)\n4 I mine sko\nLysene slukker. Mit håb slukker. Skuffelsen og ærgrelsen brænder som lava inden i mig, et udbryd er på vej. Døren er låst, her er jeg igen - alene og forladt. · Hver dag ser jeg samtlige kreditkort kører ind i maskinen, de tydelige dollartegn i ekspedientens små øjne, og væk spadsere kvinder med et smil fra øre til øre, og med en stor pose i hånden. Hver dag kommer der nye på lager, hver dag bliver de solgt. Også er der mig, jeg har lært at leve med ensomheden, som har hobet sig op i flere måneder... [...]\nKenn Bruun · Stangholm · Marie Therese · Anne Lilleager (Lilleager)\n1 Nattens tankespin\nHer ligger jeg så. Det er mørkt omkring mig og min ejer er faldet i søvn. Der har været sus på hele dagen og har mærket hendes hurtige og smidige fingre røre mig hele dagen. Har endda haft kontakt med hendes ører op til flere gange, da hun absolut skulle have fat i en masse "vigtige" personer, som hun beskrev så elegant til en anden dame som hun har en del kontakt med. Men jeg skulle nødig beklage mig. Jeg er en af de prestige fyldte mobiler på markedet. Jeg er en Iphone 4, så ja, jeg skulle nød... [...]\nJeg havde mistet al form for tidsfornemmelse. Her var mørkt og trængt i kassen, og julestjernen blev ved med at prikke mig i ryggen. Jeg kunne ikke engang vende mig. Det eneste der holdt mig oppe, var tanken om, at jeg nok snart ville blive fundet frem og hængt op på juletræet. Det var altid det eneste sted jeg følte mig værdsat. · Endelig kom dagen hvor kassen blev taget ned fra hylden og støvet af, inden låget blev taget af, og et barneansigt smilede ned til mig. · Jeg havde været en del af famili... [...]\nJeg er den lille lampe i dit TV, der altid lyser. Jeg kaldes for stand by, og det er jeg også. · Jeg sidder bare der og følger med i hvad der sker. Som regel sker der ikke noget, men så pludselig er der een der vil se fjernsyn, og tænder for det, og så får jeg travlt. Jeg skal sørge for at alt kommer på plads, og de får de rigtige programmer. Hvis det smutter bliver den seer helt tosset og femser rundt mellem programmerne, og da der jo er 40- 50 forskellige så bliver seeren nærmest rundtosset, og ... [...]\n1 Den forsømte bog\nUdenfor lægger sneen sig som et tykt pyntende lag. På mig har et tykt lag støv lagt sig til rette. Uinspirerende. · Du tager fat i ryggen på mig, puster på mig og nyser. Et par af mine nabobøger får samme behandling, og bliver stablet ovenpå mig. · Du tror ikke, vi er klar over, hvilken tid på året det er. Du tror bøger er dumme. Ha! som om det ikke er fra os, du har al din viden. Og jeg ved da godt, at der kun er 4 dage til eksamen. Mon ikke du skulle have overvejet at støve os af lidt tidligere. V... [...]\nJeg er en bamse. · Jeg er en gammel bamse. · Min første ejer var en pige. Hendes far købte mig. Jeg kan huske han samlede mig op og kiggede på mig. Pillede lidt ved mit ene øre inden han betalte for mig og tog mig med hjem. · Bagagerummet i bilen var mørkt og det lugtede af hund. · Jeg blev overrakt til en lille pige som elskede mig højt. Hun fortalte mig sine hemmeligheder. Hun fortalte mig sine ønsker. Hun fortalte mig sine drømme og jeg lyttede til det hele. · Så faldt jeg ned fra sengen en dag og lå p... [...]\nMed dine krogede finger finder du plovmanden frem. Det kilder i syningerne når du leder efter de sidste håndører. Med et flovt blik, rækker du pengene og smækker mig i. Jeg er tyndslidt. Skjolder og mærker fra tiden der er gået, pryder min læder ryg. · Jeg har været din trofaste ven lige siden du fik din første løn. Den lå trygt i min inderlomme. De sølle 25 kroner. Jeg kan huske dengang du trak mig frem for at give en omgang til gutterne. At der endelig var moneter, skulle fejres. Du gravede læng... [...]\n1 En tankestrøm på 377KB\nEndnu kan jeg mærke dine muskuløse fingre. Du er dog blidere end ham. Tit er jeg ved at overophede, når han hamre derudaf mens han knalder mine knapper i når jeg ikke rigtig kan følge med længere. · Det gør så ondt... · Du kigger kærligt på mig. Dog er det som om du kigger direkte igennem mig. Ikke på mig. Med ham er det endnu værre. Med ham er det næsten som om der ingen er hjemme... intet liv i hans grønne øjne. Intet liv bag det hårde ydre. · Du tørrer pænt og forsigtigt mit tastatur af når du er f... [...]\n2 Lille spejl på væggen dér\nJeg har set mere end de fleste. Forfængelighedens mekka. Du føler dig snydt, narret men kommer gang på gang tilbage. Du kan ikke lade være med at kigge, du vil ikke lade være. Jeg er det du hader mest og det du ikke kan leve uden. Aldrig har så mange gået forbi, ænset, kastet et blik på mig, bare for at blive suget ind. Jeg har set det hele, og det er en del. Jeg har set dit ansigts skygger, dem du med sminke, smil, pandehår, store halstørklæder, list, tid, kendskab, suk, raseri, lette berøringe... [...]\nLivO · CENIUS\n4 Se mig i øjnene\nJeg ligger i tusind små stykker på gulvet. Ødelagt udenpå og indeni. Ingen kan hjælpe mig nu ... Sådan har jeg ligget hele dagen. I tusind stykker. · Den familie, jeg bor hos nu, tilbringer ellers megen tid i mit selskab. De stirrer på mig i timevis som om, det ville hjælpe. Ha! Lige meget hvor meget, de kigger, vrænger jeg ansigt af dem. · Først boede jeg hos et ældre ægtepar. Kvinden var en af mine nære venner. Når vore øjne mødtes, så jeg altid mere, end hun så. Hun så altid manglerne. Så altid d... [...]\nSofie viole · Sofie Hvemon (Sofie1997) · Stangholm · Marie Therese\n0 Det eneste andet end din kone, der får lov til at\nHan gjorde det igen. Trak ud i sin lomme, og stak to fingre derned, som om jeg var endnu en af de kvinder, han ordnede. Dog stak han aldrig fingrene lige så forsigtigt eller sensuelt ned i lommen, som han gjorde ved de kvinder jeg havde set ham, gøre det ved. Han gjorde det hurtigt, som om det var en rutine, at jeg bare skulle op derfra. Hans hænder var altid en smule ru, men aldrig så ru, at noget af mit fine silke, kunne hænge fast i hans ru hud. · Hans fingre gled hen over mig, fra det ene hjør... [...]\n7 Se mig ikke\nDet er som om, at hun ser lige igennem mig. Hun ser kun sig selv. Hun trækker på skuldrene, før hun vender hovedet bort. Det ligner at hendes hår er lavet af silke, og jeg ville ønske at hun lod mig røre det. Bare en gang. Men det gør hun aldrig. Hun lader glattejernet feje ned af sit hår, blot for at udviske krøllerne. · Da hun er færdig smiler hun tilfreds, og vender sig så bort fra mig. Og dér ser jeg, at hun mangler at glatte noget hår i nakken. En slangekrølle, så skinnende og fin. Men hun op... [...]\nBjørg Skovsende (Pipaluk) · Mathiilde · Solveig Hassel · Jannik Brun (JannikHB) · Simone Strandvad (SimoneJS)\n1 Vindens dans\nJeg forstår det simpelthen ikke. De svajende bevægelser, de lange grene som hvirvler rundt, her er helt vindstille. Jeg prøver, men kan ikke bevæge mig. Er det mon lydende? Hver gang hun svajer, bruser lyde ud i rummet. Jeg lytter, mens jeg kigger ud på et hvidt landskab, og fortærer alle solstrålerne der rammer mig. Jeg kan mærke de gør mig stærkere, men jeg kan ikke bevæge mig for her er vindstille. · Hver dag er en kamp, jeg vil ikke give op, for jeg ved at jeg kan bevæge mig, men jeg er gået i... [...]\n4 Menneskets bedste ven\nJeg er uundværlig, det går ikke uden mig. · Jeg blev født på en fabrik i Taastrup, jeg trillede hen af et langt bånd, til jeg endte i en farvestrålende plastikpose, sammen med ni andre. Mine kære søstre og brødre, jeg er den mindste lillebror Emil. · Vi står fint indpakket, i snorlige rækker, og flotte formationer i supermarkedet. · På min faste plads højt oppe, kan jeg se nærmest hele lokalet, og alle de besøgende. · Det er en god plads, alligevel er jeg ikke helt tilfreds. · Der kommer næsten kun nogen ... [...]\nAnne Lilleager (Lilleager) · Lise Jensen · Yvonne Skyttegaard Hansen (anoa) · Sanne Schlægelberger Hansen (Sanne82)\nUha, her er mørkt og koldt, og så er jeg bare smidt i et hjørne, og min fod er skæv og på bagen er jeg revnet. Måske bliver jeg passet og plejet en dag hvor overskuddet er der. · Her kan jeg drømme om alle de gode turer jeg har oplevet og i al slags vejr. Indimellem er vi da samlet med andre der har samme interesse. Jeg kan dog bedst lide at turene går lidt langsommere, men de andre kan godt lide at køre hurtig. Det går over stok og sten, men det er ofte jeg mister pusten og må lappes. Det sker og... [...]\n4 Kloen vælger aldrig en luderbamse!\nVi har været her længe. Alt, alt for længe. Først var det kun et par stykker i nederste højre hjørne, ved siden af pingvin bamsen og nedenunder den stribede enhjørning, der brokkede sig. Brok og surmuleri smitter lige så meget, som snotnæser børn imellem, fandt jeg ud af. Lige pludselig begyndte enhjørningen også at brokke sig, og der gik ikke særlig lang tid før pingvinen også skældte ud. Måske var det fordi, at de lå så tæt på de andre gnavpotter. De var jo trods alt tvunget til, at høre på al... [...]\nMillen · StrongWords · Solveig Hassel · Fuchsia\n1 Ballets dronning\nLyset blænder mig, da låget lettes. Vi ser alle rundt på hinanden. Hvis tur er det i dag? Hendes hånd nærmer sig og jeg jubler, da den lukkes om min kæde og løfter mig op. Endelig. · Hun løfter mig op og kanter mig forsigtigt ned over det velduftende, velsatte hår, indtil min kæde hviler i hendes nakke. Jeg dumper ned foran. Lige i den varme kløft. Jeg fryder mig. Alt den opmærksomhed jeg skal have i aften! Jeg kan slet ikke vente. · Musikken er høj, da hun pakker mig ud og hænger sin frakke. Hun re... [...]\n3 Livets Pølse Er Røget\nAdelig. Forseglet. Essensen af udtrykket "hård pakke". Du er nødt til at bryde emballagen. Åbn mig. Uh du tænder mig. Sut på mig - sug livet ud af mig i takt med dit eget. Snus mig helt ind, helt ned dér hvor det gør rigtig godt. Pust ud og nyd mig mens jeg langsomt slår dig ihjel. Du kan ikke undvære mig. Jeg ved det godt; jeg er uimodståelig, især om natten. Især under indflydelse af alkohol og i festligt selskab. Det er dog allerbedst om morgenen, med en kop kaffe og efter store måltider. Det... [...]\nKahnymood · Nena · Fuchsia\n1 Min støvede dyne\nLyset tændes, og det bliver hurtigt underligt at skulle kigge frem i mørket fra den ellers så støvede plads man er blevet tildelt. Der er altid så stille. Ingen røre sig, kun lava lampen, som er min nabo i det næste rum. Den siger en masse lyde, vi diskutere ofte omkring hvem der er mest spændende af den og jeg. · Jeg mener dog at mine tegn, og forståelse, er langt mere lærerige, langt mere spændende, og indholdsrige end nogen af andre ting der befinder sig på denne objekt holder. Der er dog de ny... [...]\n4 Lad os Børste\nJeg ligger på håndvaskens kolde kant, og kigger ud i mørket i det kolde badeværelse. Solen er for længst gået ned, så det må snart være sengetid. Jeg hører en kontakt og efter nogle korte blink, bliver lyset tændt. Jeg ser ham komme ind i rummet, og han stiller sig ved vasken. Med et dovent blik kigger han på sit spejlbillede, i et håb om at noget har ændret sig. Men det eneste som kigger tilbage på ham, er det samme kedelige ansigt, som han har set så mange gange før. Han sukker irriteret, og l... [...]\nMathilde2 · Mathiilde · Nina Wiborg Mølgaard (Kasandra) · Ida Isabella Thor-rasmussen (IdaTR)


Lav bedre opgaver med et godt arbejdsbord og en ordentlig kontorstol\nDu er her: Forside / Blog / Lav bedre opgaver med et godt arbejdsbord og en ordentlig kontorstol\nDin kontorstol og dit arbejdsbord har større betydning for, hvordan du skriver opgaver, end du måske tror. Hvis du sidder dårligt, kan det give ondt i ryggen og spændingshovedpine, der kan gøre det svært for dig at arbejde videre med opgaven.\nNår du sidder og sveder over lektierne, er det måske ikke lige den stol og det bord, som du sidder ved, som du tænker så meget over. I hvert fald slet ikke i forhold til hvilken rolle den spiller i, at du kan få skrevet en god opgave.\nMen det er faktisk en god ide at tænke over, da det ikke bare er steder, hvor du placerer din krop og din computer, når du arbejder. I stedet er de med til at gøre, at du kommer til at sidde ordentligt, hvilket igen er med til at gøre, at du undgår ondt i ryggen og spændingshovedpine. Det er netop noget, der kan sætte en stopper for, at du får skrevet en god opgave.\nDerfor kan det være en god ide for dig, at du ønsker dig en ordentlig kontorstol og et godt arbejdsbord til din næste fødselsdag eller til jul. Det er nogle praktiske gaver, som du vil have glæde af i mange år fremover, ikke mindst når du senere skal i gang med at studere.\n1 Sådan vælger du en ordentlig kontorstol\n2 Det skal et godt arbejdsbord kunne\nSådan vælger du en ordentlig kontorstol\nDen kontorstol, som du ønsker dig, skal først og fremmest være en, der kan indstilles, så den passer til din krop. En af de vigtigste grunde til, at folk får problemer med ryg, nakke eller skuldre, er, at deres stol ikke er tilpasset til deres krop. I stedet er den tilpasset til en standardide om, hvordan en krop ser ud – men der er jo ingen kroppe, der er ens. Derfor er det vigtigt, at du netop har mange forskellige parametre at indstille på.\nDerudover skal du også se på, hvilken form for materiale stolen er fremstillet i. Hvis det er et glat materiale, kan du komme til at sidde og glide på stolen. Selvom den egentlig er indstillet rigtigt, vil det gøre, at du kommer til at sidde uhensigtsmæssigt på den, fordi du skal undgå at glide af den. Derfor bør du vælge et materiale som læder eller stof af en høj kvalitet. Find mange gode modeller her.\nDet skal et godt arbejdsbord kunne\nDet bedste for dig vil være, at du vælger et hæve-sænkebord som arbejdsbord. Det er med til at gøre, at du kan veksle mellem at stå og sidde, når du laver opgaver til skolen. Det er rigtig sundt for din krop, at du står op i hvert fald 5 minutter hver time. Hæve-sænkeborde er i dag nede i et niveau, hvor rigtig mange har mulighed for at købe dem. Ikke mindst hvis de er brugte.\nHvis du ikke har mulighed for at købe et hæve-sænkebord, bør du som minimum købe et bord, der kan indstilles, så det passer til den højde, som du godt kan lide at sidde og arbejde ved. Det har stor betydning for din arbejdsstilling, om dit bord er for højt, for lavt, eller om det lige præcis passer til dig.


Opsamlingsheat :: November | Børnenes Bøger\nOpsamlingsheat :: November\nBilledbog (5-9 år), 150 kr.\nSeptember 2018, Forlæns (anmeldereksemplar)\nHER VOGTER BEDSTE handler om dage hos en bedstemor, hvor det er meste er muligt, hvor curlingforældrenes bekymrende blikke ikke begrænser, hvor fantasien hersker. Det er vildt, det er skørt, lidt farligt og samtidig helt trygt.\nI bogen er det den fandenvoldske stemning, der er hersker. Bedste er med på den værste og er lige så god til at finde på gale streger som børnene. Det er skønt at være hos denne bedste. Det er der ingen tvivl om.\nBogen består af nogle utrolig fine illustrationer, der spræller af liv og skøre påfund. De er meget veludførte, og det er især i disse illustrationer, at historien rigtig får sit liv.\nTeksten holder desværre ikke helt samme niveau hele vejen igennem.\nDa Boris blev Julebjørn af Ryan T. Higgins\nBilledbog (3-6 år), 200 kr.\nOktober 2018, Forlaget Carlsen (anmeldereksemplar)\nArg! Bjørnen Boris er bare ikke i julehumør. Han vil sove! Og han vil være i fred! Desværre kan ingen af delene lade sig gøre – slet ikke da dyrene i skoven forveksler den mugne bjørn med selveste julemanden.\nOg så bliver stakkels sure Boris ellers trukket gennem diverse julemandsgøremål af nogle lidt enerverende mus – og ender faktisk med at skabe juleglæder gennem hele skoven. Alle er glade. Bortset fra Boris.\nEn sød, sjov og ganske charmerende julehistorie om verdens mest gnavne bjørn.\nSimons rumrejse af Merete Djurhus (ill. Anja Gram)\nBilledbog (3-6 år), 180 kr.\nNovember 2018, Eksistensen (Anmeldereksemplar)\nSIMONS RUMREJSE er en charmerende og fantasifuld rejse ud i rummet med Simon, hans papkasse – og hans to stykker chokoladekage.\nPå sin papkasserumskibsfærd møder Simon selveste Gud og en masse legesyge engle, der viser sig at være vilde efter at smage chokoladekage. Men hvad gør man, når man kun har to stykker kage, som man måske i virkeligheden helst selv vil spise.\nHeldigvis kan Gud nogle tricks, så der bliver kage nok til alle. Og så fortæller han ikke mindst Simon, at det er helt normalt at komme til at tænke, at man ikke har lyst til at dele.\nAnja Grams altid flotte illustrationer komplementerer den søde historie på fineste vis.\nGirl Power af Katrine Memborg\nFaktabog (10 år-), 150 kr\nKatrine Memborg har skrevet en inspirerende bog om 50 kvinder, der har masser af (girl) power. Her præsenteres menneskeretsforkæmpere, stærke politikere, skuespillere, der brænder for vigtige sager, indflydelsesrige you-tubere og meget, meget mere.\nTil en start var jeg lidt skuffet over, at der var så stort fokus på udenlandske skuespillere og popsangere, men Katrine Memborg har i stor udstrækning valgt stærke og interessante kvinder, der har noget forskelligt på hjertet.\nSelv om man kunne ønske en lidt større variation i valget af professioner, og måske også at blikket var rettet endnu mere mod stærke kvinder i Danmark, så skinner bogens budskab klart igennem: kvinder er seje og de kan, hvad de vil!\nOg hvis der nu er flere, der læser bogen, hvis der er strøet lidt stjernestøv ud over den, så er det måske faktisk helt ok. Helt oplagt gave til den 12-16 årige pige.


Fix: Computer undlader at genkende SD-kort - k2rx.com\nDe fleste computere, især bærbare computere, leveres med interne SD-kortlæsere, som du kan indsætte SD-kort i, for ikke blot at se indholdet af SD-kortene på din computer, men også overføre data mellem SD-kortene og computerne. Selvom en computer ikke har en intern SD-kortlæser, kan du simpelthen købe en ekstern SD-kortlæser, som SD-kort kan indsættes i, og som derefter kan tilsluttes en computer via en USB-port. Når du indsætter et SD-kort i en SD-kortlæser, der er internt eller eksternt forbundet til en computer, vises SD-kortet som et flytbart lagringsenhed i Denne computer, hvorfra både SD-kortet og dets indhold kan fås.\nI nogle tilfælde kan en Windows-bruger dog se, at de indsætter et SD-kort i deres computers kortlæser og venter på, at deres computer genkender SD-kortet som et flytbart lagringsdrev, men der sker ikke noget. I sådanne tilfælde afslører kun My Computer, at SD-kortet ikke vises som et flytbart lagringsdrev, hvilket i grunden betyder, at computeren ikke har genkendt SD-kortet.\nDette problem kan ske på grund af to helt forskellige sæt årsager - fysiske årsager (årsager, der er relateret til funktionsfejl eller brudt hardware) og virtuelle årsager (årsager relateret til SD-kortlæserens indstillinger eller drivere). I de fleste tilfælde kan dette problem løses, men den løsning, du skal bruge, afhænger meget af, om problemet skyldes et hardwarerelateret problem eller et softwarerelateret problem.\nNedenstående er nogle af de mest effektive løsninger til brug, hvis dette problem har en hardwarerelateret årsag i dit tilfælde:\nLøsning 1: Rengør både SD-kortet og SD-kortlæseren\nStøv på enten SD-kortet eller SD-kortlæserens kortspor kan føre til dårlig kontakt mellem SD-kortet og SD-kortlæser, hvilket i sidste ende fører til, at computeren ikke er i stand til at genkende SD-kortet. En af de bedste løsninger, du kan bruge, er at rense både SD-kortet og SD-kortlæserens kortspor, genindsæt SD-kortet i læseren, og kontroller for at se, om det løser problemet.\nLøsning 2: Kontroller, om enten SD-kortet eller kortlæseren er brudt\nHvis du renser SD-kortet, og kortlæseren ikke virker, kan en af de to punkter blive brudt og ikke længere funktionel. For at kontrollere, om det er tilfældet, skal du blot indsætte SD-kortet i en anden kortlæser, der er tilsluttet en anden computer. Hvis SD-kortet genkendes, kan din SD-kortlæser blive brudt, og hvis det er tilfældet, er din bedste mulighed at købe en ny ekstern SD-kortlæser til din computer. Men hvis den anden computer ikke genkender SD-kortet, kan dit SD-kort blive brudt, i hvilket tilfælde skal du udskifte det.\nAlternativt kan du indsætte et andet SD-kort i din computers kortlæser for at udføre samme test - hvis det andet SD-kort genkendes, er dit SD-kort brudt, men hvis det andet SD-kort ikke genkendes, er din SD-kortlæser gået i stykker.\nNedenstående er nogle af de mest effektive løsninger, som du bør prøve at bruge, hvis dette problem har en software-relateret årsag i dit tilfælde:\nLøsning 1: Deaktiver og aktiver derefter din SD-kortlæser\nIndtast devmgmt. msc i dialogboksen Kør og tryk på Enter .\nDobbeltklik på SD-værtsadapterkategorien i Enhedshåndtering for at udvide den.\nHøjreklik på den problematiske SD-kortlæser og klik på Deaktiver i kontekstmenuen.\nHøjreklik på den problematiske SD-kortlæser, og klik på Aktiver i kontekstmenuen.\nKontrollér, om din computer nu kan genkende og læse SD-kortet.\nLøsning 2: Opdater din SD-kortlæserens drivere\nSkriv devmgmt.msc i dialogboksen Kør, og tryk på Enter .\nDobbeltklik på den problematiske SD-kortlæser for at få adgang til dens egenskaber .\nKlik på Søg automatisk for opdateret driver software, så Windows kan røre internettet for opdaterede drivere til SD-kortlæser.\nHvis en nyere version af SD-kortlæserens drivere er tilgængelig, bliver den downloadet og installeret, hvorefter du kan kontrollere, om problemet er blevet løst.\nLøsning 3: Afinstaller din SD-kortlæser\nHøjreklik på den problematiske SD-kortlæser og klik på Afinstaller i kontekstmenuen.\nKlik på OK i den resulterende popup for at bekræfte handlingen.\nVent til SD-kortlæseren afinstalleres.\nNår din computer starter op, bliver SD-kortlæseren automatisk geninstalleret, og når den er kommet, skal du kontrollere, om SD-kortet nu er genkendt af din computer.\nLøsning 4: Sørg for, at computerens SD-kortlæser ikke er deaktiveret i BIOS\nNogle computere kommer med mulighed for at deaktivere den indbyggede SD-kortlæser i computerens BIOS. Hvis det er tilfældet, er alt du skal gøre, at:\nPå den første skærm, du ser under opstart, skal du trykke på tasten, der giver dig adgang til computerens BIOS-indstillinger (denne tast varierer fra en computerproducent til den anden og beskrives altid på den første skærm, du ser under opstart).\nGå igennem BIOS og sørg for, at den interne kortlæser ikke er blevet deaktiveret. Hvis den er blevet deaktiveret, skal du blot aktivere den, gemme ændringerne, afslutte BIOS'en og starte computeren for at kontrollere, om problemet er løst eller ej.


Rahat Hotel i Kazan til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nDzerzhinskogo Street 18, Vakhitovsky, Kazan, Rusland, 420111 - Rigtig god placering - Se på kort\nRahat Hotel ligger i et område i Kazan med fremragende adgang til kultur og tilbyder en enestående beliggenhed til afslapning efter en travl dag Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nRahat Hotel tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Kazan. Reception åben hele døgnet, lufthavnstransport, familieværelse, renseri, transportservice er blot nogle af de faciliteter der adskiller Rahat Hotel fra andre hoteller i byen.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Rahat Hotel til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Kazan.


Sommerhus 60-6544 i Juelsminde i Sydøstjylland\nSommerhus i ferieby, 60-6544, Juelsminde\nModerne, 2-etages rækkehus i træ, bygget i 2003, beliggende 100 m fra vandet med havudsigt fra huset. Åben samt mindre overdækket terrasse med havemøbler. Klinkegulve i stueetagen og trægulve på 1. sal. Hvidmalede vægge og lofter. Pænt køkken med bl.a. opvaskemaskine, mikrobølgeovn, komfur med keramiske kogeplader og varmluftovn. Den velindrettede opholdsstue indeholder TV, video, DVD-afspiller og stereoanlæg. Gæstetoilet. På 1. sal er der flot badeværelse med gulvvarme, bruseniche og hjørnebadekar samt 2 soverum, begge\nmed dobbeltseng. Fra det ene soveværelse er der desuden adgang til altan, hvorfra der er udsigt til Sandbjerg Vig. Af yderligere udstyr kan gratis, trådløs internetforbindelse (computer skal medbringes), kombineret vaskemaskine/tørretumbler og høj barnestol nævnes. Huset ligger i et område med gode aktivitetsmuligheder - få min. gang fra den hyggelige by Juelsminde med gode indkøbs- og shoppingmuligheder, tæt ved 18-hullers golfbane, god badestrand samt gode fiskemuligheder.\nHyggeligt hus og dejlig udsigt. Huset bærer præg af at være udlejningshus, det er slidt i kanterne. Vi startede selv med at gøre rent da vi overtog huset, for der manglede lige de sidste 20% i at det var ok. Krummer i skufferne, hår på badeværelset, køkkenlåger med kafferester etc. Der er rigtig god gang i Julesminde over sommeren, men i år var der stille og tomt i uge 31. Vi booker i Juelsminde igen til næste år, men det bliver tidligere på sommeren.\nKære gæster - Vi beklager meget den manglende rengøring. Vi er meget glade for I kommer igen. Venligst Sol og Strand.\nWIFI var ikke det hurtigste vi har oplevet, faktisk var det ikke eksisterende. Parasollen var i stykker, det var lidt træls. Super lækker beliggenhed og tæt på en god badestrand.\nKære gæster - En anden gang så ring endelig til os - Så kunne vi havde hjulpet med begge dele med det samme. Venligst Sol og Strand\nSol og Strand har besøgt og vurderet sommerhus i ferieby d. 10-12-2016


Lærere kan frit bruge læringsstile i deres undervisning, hvis de oplever, at metoden virker i praksis, men der er ringe videnskabelig evidens for virkningen, lyder det fra to uddannelsesforskere. (Illustration: Anne Sophie Thingsted/Shutterstock)\nHar du nogensinde fået at vide i skolen eller på et kursus, at vi mennesker lærer bedst, når vi får enten skriftlige forklaringer, visuelle eksempler eller mundtlig information?\nEller måske, når vi får lov til at bevæge os eller til at røre ved noget, mens vi suger viden til os?\nHvis svaret er ja, er det nok teorien om læringsstile, du er stødt ind i.\nDet er en populær teori om, at alle mennesker skal undervises på forskellige måder for at lære mest muligt. Aarhus Kommune har inversteret 10 millioner i læringsstile og firmaet Mentor Danmark har givet lektiehjælp til over 25.000 danske familier ud fra teorien, men læringsstile får en dumpekarakter af flere forskere.\n»Læringsstile som en måde at forstå forskelle på individer er for det første ligesom stjernetegn i præcision og for det andet derfor et koncept, uddannelsesforskningen droppede for mange år siden, og for det tredje noget, der stadig sælges til velmenende undervisere og bureaukrater verden over,« lyder det for eksempel i et tweet fra Andreas Lieberoth, der forsker i pædagogik og videnskabsteori.\nLæringsstile som en måde at forstå forskelle på individer er 1.) =stjernetegn i precision, og 2.) derfor et koncept uddannelsesforskningen droppede for mange år siden, men 3.) noget der stadig sælges til (googles af?) velmenende undervisere og bureaukrater verden over https://t.co/EPLgOjca6s\n— Andreas Lieberoth (@lieberothdk) July 7, 2021\nFlere systematiske litteraturgennemgange, også kaldet reviews, har undersøgt, om det virkelig passer, at mennesker lærer bedre, når de bliver undervist på en måde, der matcher deres ‘læringsstil’, uden at finde videnskabelig evidens.\nEt virvar af teorier\nTil teorien om læringsstile knytter der sig ikke bare én, men en regulær myriade af metoder.\nDer eksisterer over 100 læringsstilsmodeller, som hviler på den fælles præmis, at mennesker kan inddeles efter læringsstil. Men definitionen af de forskellige læringsstile varierer fra metode til metode.\nFor eksempel kan du ifølge psykolog Peter Honey og ledelsesudvikler Alan Mumford have enten aktivistisk, pragmatisk, reflekterende eller teoretisk stil. Forskerne Rita og Ken Dunn, der står bag den udbredte Dunn og Dunn-model mener derimod, at du enten har en taktil (følsesansen), kinæstetisk (bevægelse), visuel eller auditiv læringsstil.\nMange af teorierne opstod i 1970’erne, hvor undervisere og indlæringsforskere begyndte at få øjnene op for det enkelte barns behov.\nDet betød, at der blev lavet en masse eksperimentelle studier, der hævdede at finde, at læringsstilsteorierne holder stik. Men siden da er kvaliteten af studierne blevet anfægtet voldsomt.\n»Langt de fleste af læringsstilsteoretikere har lavet en del forskning og hævder, at læringsstilene skal bruges, fordi der er forskningsmæssig dækning for dem. Og det siger de stadig, selvom vi er nogle, der mener at have tilbagevist, at det hænger sådan sammen,« siger Jacob Klitmøller, der forsker i indlæringsteorier og tilhører den lejr, der afviser de eksperimentelle studier.\nLæringsstile er klassificeret som en myte\nSiden starten af 2000’erne har videnskabens verden i stigende grad stillet sig kritisk overfor de eksperimentelle studier.\nFlere forskergrupper har systematisk gennemgået den eksisterende forskning i læringsstile i store metastudier, herunder Jacob Klitmøller, som er lektor ved Psykologisk Institut på Aarhus Universitet.\nI 2015 udkom Jacob Klitmøller med en gennemgang af 22 studier, der alle undersøgte, om elever lærer bedre, hvis de bliver undervist i den læringsstil, der ifølge Dunn og Dunn-teorien ligger naturligt til dem. Hans gennemgang havde to formål:\nAt undersøge evidensen for, at det forbedrer indlæringen hos elever at blive undervist ud fra en bestemt læringsstil af en lærer.\nAt undersøge kvaliteten af de eksperimentelle studier, som hævder at finde evidens for, at mennesker har en bestemt læringsstil.\n»Min konklusion, som ligger i forlængelse af noget af den kritiske internationale litteratur på området, er, at kvaliteten af deres forskning ikke er tilstrækkelig god til, at vi kan være sikre på, at den effekt, de mener at finde, rent faktisk skyldes koblingen mellem undervisning og præferencer,« siger Jacob Klitmøller.\nSom Jacob Klitmøller påpeger, er flere andre internationale studier nået til den samme konklusion. I størstedelen af den videnskabelige verden er teorien om læringsstile med andre ord blevet klassificeret som en myte og skrinlagt.\nHvad hævdede de 22 studier at vise?\nI studiet gennemgik Jacob Klitmøller 22 studier, der undersøgte effekten af Dunn og Dunn-læringsstilsteorien.\nIngen studier viste, at læringsstile fuld ud kan forklare, at elevers indlæring forbedres\nTre studier pegede på, at det er realistisk, at læringsstile forbedrer indlæringen\nSyv studier pegede på, at læringsstile delvist kan forbedre indlæringen\n14 studier viste ingen signifikant effekt af at matche elev og lærer ud fra indlæringsstil\n12 studier havde resultater, der går imod Dunn og Dunns teori. F.eks. viste ni studier, at elever havde gavn af kinæstetiske indlæringsmetoder.\nSelvom nogle af studierne pegede på en effekt, var kvaliteten meget svingende, og forskerne fandt betragtelige huller i metoden i flere af dem.\nDet betyder, at man ikke kan stole på resultaterne i studierne, lyder konklusionen af Jacob Klitmøllers gennemgang.\nKilde: ‘Review of the methods and findings in the Dunn and Dunn learning styles model research on perceptual preferences’, Nordic Psychology, 2015\nTeorien om læringsstile er udbredt blandt lærere\nSelvom mange forskere er enige om, at teorien om læringsstile er forkert, peger flere studier på, at den lever i bedste velgående blandt undervisere verden over.\nFor eksempel udkom der i 2020 en systematisk gennemgang af studier, der undersøgte, om 15.405 undervisere fra 18 forskellige lande troede på, at teorien om læringsstile holder stik. For mellem 89 og 98 var svaret: ‘Ja. Læringsstile påvirker elevers indlæring’.\nIntet i studiet peger på, at teoriens tilslutning er faldet fra 2009 til 2020, som er den tidsperiode, studierne er blevet lavet inden for. Den stabile tilslutning kan skyldes, at studier, der hævder at finde en effekt, stadig flyder rundt på nettet og i folks bevidsthed, lyder det:\n»Hvis lærere ser, at nogle forskere hævder, at læringsstile virker, mens andre hævder, at det gør det ikke, så skal de have arbejdet sig ind i de forskellige argumenter og forstå, hvem der egentlig har ret,« siger Jacob Klitmøller.\nLæringsstile kan give lærere tunnelsyn\nEt problem ved underviseres udbredte tro på læringsstile er, at teorien kan få dem til at overser andre måder at hjælpe børnene på, mener Andreas Lieberoth, som er lektor ved DPU på Aarhus Universitet.\n»Hvis man tror, at der kun findes visuelle, auditive eller kinæstetiske læringsstile, kan man gå glip af andre ting, som er vigtige for et bestemt barn, for læringsstile siger for eksempel ikke noget om barnets selvkontrol eller behovsudsættelse, som også kunne være vigtigt at tænke med,« siger han.\nHvis lærere nøjes med at bruge teorien om læringsstile som et input i undervisningen sammen med andre metoder, kan man omvendt forestille sig, at det får lærerne til at reflektere mere over deres undervisning.\nPå den måde kan læringsstile faktisk forbedre deres elevers indlæring, fordi de bliver mere opmærksomme på, hvordan de underviser, tilføjer Andreas Lieberoth.\nDet ændrer dog ikke på, at det er en afledt effekt, som ikke ændrer på, at der ikke er evidens for, at specifikke læringsstile har indflydelse på elevers indlæring, sådan som de gamle eksperimentelle studier påstår, lyder det.\nTV-2 dokumentar blev gjort til forbillede\nTeorierne om læringsstile lever ikke kun videre blandt enkelte undervisere, men også i kommunalt regi. I 2008 fik teorien storstilet medfart i Danmark, da TV2-dokumentarserien ‘Skolen - Verdensklasse på 100 dage’ rullede over skærmen.\nSerien handlede om Gauerslund Skole i Vejle, som i 100 dage blev instrueret af en ekspert i læringsstile, mens seerne kunne følge børnenes udvikling. Bertel Haarder, den daværende udenrigsminister, blev så begejstret for metoden, at han nedsatte en task force, som skulle overføre seriens gode resultater til danske folkeskoler.\nSamme år investerede Aarhus Kommune 10 millioner kroner i undervisning i læringsstile ud fra Dunn og Dunn-modellen, som 10.000 lærere modtog kurser i.\nKommunens beslutning var en del af en tidsånd, hvor inklusion og fokus på det enkelte barn var på tavlen, men i dag bruger skolelærere i Aarhus flere teorier at undervise elever ud fra, lyder det fra Børn og Unge, der har ansvar for aarhusianske folkeskoler.\n»Så vidt jeg ved, er der ikke nogen, der arbejder så eksemplarisk med læringsstile i dag, som vi gjorde dengang. Men det er blevet en del af vores erfaringer, og arbejdet fra dengang har uden tvivl sat spor i vores praksis,« skriver Marianne Holst Nielsen, der er sektionsleder i Børn og Unge i Aarhus Kommune, i en mail til Brainstorm.\n»Det, som kunne bruges, er blevet taget med videre, og så er der løbende kommet andre idéer ind. Det er en del af udviklingen af det pædagogiske arbejde i praksis - at forskellige indsatser og tilgange med tiden finder et leje og bliver sat i perspektiv,« lyder det videre.\nLektiehjælpsfirma underviser ud fra læringsstil\nAarhus’ millioninvestering i læringsstile ligger flere år tilbage, men også i dag bliver teorien systematisk brugt til at undervise børn i stor skala. Læringsstile er eksempelvis et fast punkt på pensumlisten hos Mentor Danmark. En virksomhed, hvor forældre kan købe lektiehjælp til deres børn.\nFirmaets pædagogiske grundlag er, at børn er udstyret med forskellige læringsstile, der skal tages højde for i undervisningen, og ifølge deres hjemmeside har over 25.000 familier fået lektie- og eksamenshjælp ud fra teorien:\n»Forskning om indlæring viser, at alle lærer forskelligt! Derfor tester vi elevens læringsstil inden forløbets start og forsøger at inddrage den i undervisningen,« lyder det på hjemmesiden.\nMentor Danmarks administrerende direktør fortæller i en mail til Brainstorm, at de er bekendt med, at der er forskere, der er kritiske overfor læringsstile. Han medgiver, at det forbehold ikke fremgår på deres hjemmeside, siger, at der er nyt indhold på vej, som råder bod på det.\n»Vi er bekendt med, at der både er kritikere og fortalere af læringsstile i forskermiljøet. MentorDanmark bruger også mange andre pædagogiske metoder som led i vores interne MentorAkademi - som man også kan læse om på hjemmesiden,« skriver Nicklas Kany i en mail til Brainstorm.\nEfter interviewet med Brainstorm har Mentor Danmark ændret teksten på deres hjemmeside, så der ikke længere står, at forskning viser, at læringsstile virker.\nI denne video, som ligger på Mentor Danmark hjemmeside, giver firmaets læringsstils-ekspert Svend Erik Schmidt en introduktion til teorien om læringsstile. (Video: Mentor Danmark)\nSkolen taber børn på gulvet\nMentor Danmark underviser ud fra den skandinaviske læringsstilsmodel, som er inspireret af Dunn og Dunn og udviklet af blandt andet den svenske forsker Lena Boström. Hun mener, at selvom de gamle eksperimentelle studier er enkeltstående, giver de evidens for, at læringsstile har en effekt.\n»Jeg er ikke enig i, at der ikke findes evidens. Der findes forskellige typer af evidens for, at læringsstile fungerer på en eller anden måde. Så kan vi være kritiske overfor, hvad forskernes biases (skævvridende faktorer, red.) er, og hvordan der er blevet forsket i emnet, men der findes evidens,« siger Lena Boström, professor ved Institutionen för utbildningsvetenskap på Mittuniversitet i Sundsvall, Sverige.\n-Kan du forstå, hvis folk bliver forvirrede, for selvfølgelig kan forskere være uenige, men det er sjældent, man støder på felter, hvor der er så stor uenighed?\n»Bestemt, og det er heller ikke let at forstå kompleksiteten i forskning, men her tænker jeg, at man skal se, hvordan børn lærer. Jeg tror, alle er enige om, at børn lærer meget forskelligt. Den traditionelle undervisning svigter rigtig mange, i særdeleshed drenge og børn, der gerne vil bevæge sig,« siger Lena Boström, og fortsætter:\n»Hvis skolen ikke kan finde gode måder at undervise dem på, taber vi de børn. Naturligvis skal forskningen bakke om undervisningsmetoderne, men forskning er hele tiden i bevægelse, så en usandhed i dag kan være en sandhed i morgen,« siger hun.\nLena Boström er tidligere gymnasielærer og har oplevet, at læringsstile fungerer i praksis, samt skrevet en ph.d. om emnet, hvor hun fandt en signifikant effekt. Den erfaring vejer tungere end, hvad de kritiske systematiske reviews viser, mener hun. Lena Boström peger også på, at hun er bekendt med amerikanske metastudier, der viser, at læringsstile virker.\nSkal lærere holde op med at tage højde for elevers læringsstile?\nHar Lena Boström en pointe?\nHvis du nu er folkeskolelærer og har gode erfaringer med at undervise visuelt, auditivt eller kinæstetisk, sidder du måske og tænker: »Skal jeg så bare stoppe med det?«\nSvaret er nej, ikke nødvendigvis. Der er intet i vejen med at undervise ud fra teorien om læringsstile, hvis lærere oplever, at det virker i den klasse, de underviser. Man skal bare ikke påstå, at effekten er forankret i videnskabelig evidens, mener Jacob Klitmøller.\n»Når du spørger nogen, der ikke er forskere: ‘Hvorfor holder I ikke op med at gøre noget, som forskningen har vist, ikke virker?’ så har du nogle forudindtagelser om, hvad lærere skal lade sig styre af. Alle, der forsker i skolens hverdag, vil naturligvis gerne bidrage og tages alvorligt, men vi er et indspark i en anden profession. Lærerne skal finde ud af, hvad de vil gøre med resultaterne,« siger Jacob Klitmøller.\nAlt i alt er langt de fleste undervisere nok interesserede i, at gøre det, der virker for børnene. Men hvis lærere har mest lyst til at undervise børn på en måde, der bakkes op af videnskaben, har Andreas Lieberoth et godt råd:\n»Det, der alt i alt lader til at fungere bedst, er lærere, som er årvågne og følsomme overfor børnene og generelt er til stede, for indlæringseffekterne af det er bare knaldstore,« siger han.\nHvis du vil høre om debatten om læringsstile, kan du høre denne episode af Videnskab.dk's hjernepodcast, Brainstorm:\nOg du kan høre Lena Boström uddybe, hvorfor hun mener, der er evidens for, at læringsstile virker, i denne udgave af Brainstorm:\nLæs også: Er systematiske reviews og metaanalyser vejen frem?\nJacob Klitmøllers profil (AU)\nMarianne Holst Nielsens profil (LinkedIn)\nNicklas Kanye profil (Mentor Danmark)\nLena Boströms profil (Miun)


Denne Spark SNG ECO spinner 79 cm fra det kendte brand Samsonite, er en oplagt kuffert til dine rejser. Kufferten er designet i et 100% recyled materiale, så den passer på både miljøet og din bagage. Kufferten er designet således, at den let kan udvides, hvis du ønsker, at pakke lidt ekstra med på rejsen. Kuffertens udvidede størrelse er: 79x48x35 cm og med et liter mål på 140L. Udvendigt har kufferten to forlommer, fire hjul, to hanke, en trækstang og en TSA-lås. Derudover har den indvendigt et stort rum med en fastspændingsstop, mens den i låget har en netlomme og en fastspændingsstop. Denne gode inddeling gør, at du kan pakke din bagage godt og sikkert, så du let kan finde lige præcist det, som du skal bruge. Et perfekt valg til dig der elsker at rejse og som ønsker en bæredygtig og praktisk spinner.


Om festivalen – Rosé Festival Odense\nVisionen bag Rosé Festival Odense\nDa vi i sin tid talte om at afholde en rosévinsfestival, var det med publikum for øje. Vi vil gerne åbne folks øjne op for, at rosévin er en kvalitetsvin, der kan nydes af alle.\nIgennem de seneste år har rosévinen fået et comeback i Danmark. Det skyldes primært, at producenterne er begyndt at tage rosévin seriøst, hvorfor der i dag bliver produceret nogle virkelig gode rosévine. De mousserende producenter er legeledes begyndt at dyrke rosévin, hvilket også har trukket niveauet op.\nRosévinsfestivalen er skabt med en lokal forankring og et blik for det nære. Derfor er mange af vores stande udelukkende fynske specialister, der brænder for rosévin og for kvalitet.\nFestivalens lokale forankring skaber en hyggelig stemning og en nærværende atmosfære, hvor folk kan møde importører og forhandlere i øjenhøjde og samtidig lære noget nyt.\nRosévinen kort fortalt\nRosévin er ligesom rød- og hvidvin en genre af vin og kan laves af flere forskellige druer og på flere forskellige måder. Ofte laves rosévin dog af blå rødvinsdruer. Den lyserøde farve kommer fra druernes skal, som afgiver deres farve, når de ligger sammen med druesaften. Når man fremstiller rosévin fjernes druernes skal fra druesaften langt tidligere end man fx ville gøre det ved en rødvinsproduktion og derved bliver farven lyserød.\nRosévin har en stor fordel i forhold til andre vintyper og det er, at den er let at servere. Den er ikke helt så frisk som en hvidvin, men heller ikke så tung som en rødvin, hvilket gør at rosévin kan drikkes til alt – både kød og fisk, men den passer også glimrende som en aperitif eller til dessert. Du kan sågar gøre rosévinen til en del af dit barskab og bruge den i cocktails.\nMed billetten får du også et Riedel Rosévinsglas\nNår du køber billet til Rosé Festival Odense får du også et Riedel rosévinglas med i prisen!\nDer er flere elementer der gør sig gældende i søgen efter den bedste vinsmagningsoplevelse. Ét af de vigtigste elementer, der ofte bliver negligeret, er selve glasset.\nPå Rosé Festival Odense går vi op i detaljerne, og at vores gæster får den absolut bedst mulige (smags)oplevelse. Derfor bliver vinen serveret i et specialdesignet rosévinglas fra Riedel kaldet "Vinum Extreme Rose". Glassets design blev til for at efterkomme de seneste års store efterspørgsel på rosévin og er fundamentalt anderledes end andre vinglas. Det kommer blandt andet til udtryk i glassets runding og en indsnævring i toppen, som skaber en stor fordampningsflade, der intensiverer vinens aroma.\nNår du køber en billet til Rosé Festival Odense får du et Vinum Extreme Rose-glas med i prisen, således at dine smagninger har de absolut bedste vilkår. Glasset har en værdi af 195kr!\nSkål, og god festival\nSom idemagere og arrangører bag festivalen står 2 byrødder med hjerter, der banker for Odense city og byens fortsatte udvikling. Morten Skytte, indehaver af Odense Aafart og Jakob Søfelde-Hansen, butikschef i Humac Odense.\nSelvom ingen af de to arrangører arbejder med vin til daglig udgør de alligevel et stærkt team med masser af relevant erfaring. Morten skytte er vinenthusiast med en stor passion og vinden indenfor vin, og Jakob Søfelde-Hansen er arrangøren bag Portvinsfestivalen i Odense. Der er altså lagt op til en gennemført kvalitetsfestival.\nHistorien om rosévinen\nRosévin er en ældgammel vin og faktisk mener visse arkæologer, at rosévinen faktisk er verdens ældste vin! Det er baseret på studier af fortidens måder at producere vin på, der viser at den primitive måde hvorpå man uddrev safterne fra druerne gjorde, at vinen ikke kunne få en helt klar farve som rød- og hvidvin, men i stedet altså fik en lyserød farve, og der dermed var tale om rosévin.\nOg efter at have været ude af billedet siden start 90’erne er rosévinen nu igen ved at blive populær og faktisk bliver der i Frankrig solgt mere rosévin end hvidvin.


Deo-Gel Intim Vitasan til personlig hygiejne. Kvalitet fra Schweiz\nMild, allergivenlig gel\nDeo-Gel Intim Vitasan antal\nVarenummer (SKU): I 872 Varekategori: BADEPRODUKTER Tags: Problemhud, Vitasan\nDeo-Gel Intim Vitasan til personlig hygiejne\nGelen modvirker udvikling af svampeinfektioner og opretholder et naturligt surt miljø uden at irritere huden.\nDeo-Gel Intim Vitasan til personlig hygiejne med et stort indhold af ekstrakter fra troldnød, kamille, hibiscus og aloe vera er velegnet til daglig pleje af intime dele af kroppen. Gelen modvirker udvikling af svampeinfektioner og opretholder et naturligt surt miljø uden at irritere huden. Gelen har en behagelig diskret duft.\n– vasker skånsomt og fjerner lugt\n– modvirker udvikling af svampeinfektioner\n– har en blødgørende og desinficerende effekt\n– forstyrrer ikke fysiologisk syre-base balance\n– irriterer ikke hud\n– opretholder normal surhedsgrad på huden\n– daglig vask af intime dele af kroppen\n– voksne, mænd og kvinder\nEn lille mængde gel anvendes på intime dele af kroppen; derefter skylles med varmt vand. Anvendes i løbet af måneden, hvis det er muligt, efter hvert skift af bind eller tamponer. Denne gel anbefales til intimhygiejne for både kvinder og mænd.\nEkstrakter fra troldnød (Hamamelis mollis) ,kamille (Chamomilla recutita) , hibiscus, aloe vera (Aloe Vera) , vitamin E, ricinusolie, Lægestokrose (Althaea officinalis), Hvedekim olie (Triticum vulgare)


Derfor skal du vælge Marco SP9\nBaristaudstyr til hjemmet\nBrygning & tamping\nOpdateret: 29. apr. 2021\nI over 30 år har Marco fokuseret på at optimere drikkeoplevelsen. De har leveret enestående kvalitet inden for kaffebrygning, især med deres innovative Marco SP9. Denne præcisionsbrygger er ideel til kaffebarer og caféer, der ønsker at servere lækker filterkaffe på en enkel og effektiv måde. Her er nogle af grundene til, at du bør overveje at installere en Marco SP9 på dit serveringssted.\nDenne innovative præcisionsbrygger giver dig fuldstændig kontrol over din bryggeopskrift, samtidig med at den giver dig en jævn brygning gang på gang. SP9 dispenserer vand med præcis timing for at sikre maksimal udvinding. Dette produkt har også en vandbeholder som placeres under disken, hvor vandet cirkulerer mellem hovedet og beholderen for at sikre, at temperaturen forbliver stabil. SP9 er en temperaturstabil brygger med en valgfri brygstørrelse mellem 1 og 7,5 dl med høj præcision. Investering i en præcisionsbrygger som SP9 sikrer den højest mulige kvalitet af kaffe til hvert enkelt bryg.\nSP9 bruger innovativ teknologi, der pumper vand op fra den specialdesignede vandrbeholder til SP9's cirkulationskammer i bryghovedet. Vandet doseres derefter med den ønskede mængde og timing valgt af baristaen. SP9 giver dig mulighed til at indstille de ønskede brygningsparametre, aktivere brygningshåndtaget og udføre andre opgaver, mens SP9 håndterer resten af brygningsprocessen. Denne pålidelige brygger er perfekt til at tilbyde en menu med et bredt udvalg af præcisionsbrygget kaffe.\nSP9 har en inkluderet vandbeholder der placeres under bordpladen. Dette frigør mere plads på bænken, hvilket muliggør mere interaktion med gæsterne og gør brygningsprocessen synlig. SP9 er en stilfuldt brygger, der er ideel til dem, der ønsker at tage kaffe til et højere niveau. Kan bruges med alle traditionelle håndbryggere som Chemex, Kalita, V60 m.m.\n30 år med Linea Classic\nBliv bedre kendt med Mahlkönigs superkværne\nWally Milk er her!\nKontor & showroom