Motorsporten.dk - Diverse Motorsport - Tak Sverige!\nNår den danske asfaltbane sæson skydes i gang er det rigtigt forår. Weekendens åbningsløb på, motorsportens svar på Parken (der var jo ”dømt” landskamp), FDM Jyllands- Ringen bød på sol og til tider godt race.\nDe fremmødte tilskuere og arrangørerne af løbet bør i den grad sende de varmeste hilsner og en varm tak til vort svenske broderfolk i form af de kørere ”från hinsidan”, som var tilmeldt ”Åbningsløbet”.\nUden de mange svenske kørere, havde det godt nok været en tynd omgang! Kun 1600 Challenge med 22 biler og Special Saloon Car med skuffende 14 biler kan levere et felt på mere end 10 biler! SSC var af flere udråbt til den nye ”Kongeklasse” i dansk banesport, det bliver nu næppe mere end en lille Prinsgemal!\nMange klasser, få biler…hvad gør man så? Man slår da bare et par klasser sammen. Langt fra den bedste løsning og nogen i de blandede felter må føle sig til grin. Suzuki’erne der agerer fyld og bagtrop i Yokohama Cup, men det er vel intet mod det som Renault Clio-klassen udsættes for. Et nyt flot navn ”Renault DTC Light Cup”(!) ændrer næppe på det faktum at Clio’erne ufrivilligt indsættes som fyld i de klasser som er lejlighedsvis tyndt besat: DTC eller SCC.\nVed åbningsløbet fik DTC hjælp fra Sverige til et par meget seværdige løb i det fælles projekt Scandinavian Touring Car Cup, men vi kan frygte når det bliver ”hverdag” (= almindelige DTC-løb uden sveskerne). En god håndfuld DTC-biler ”up front” og en tilsvarende håndfuld Clio’er halsende bagefter.\nSå må vi håbe for SCC, at lidt flere af de før sæsonstart annoncerede ”mindst 28 biler” dukker op…alternativt kan de jo slås sammen med Formel Ford!?\nAlt det her skal kørerne, teams og sponsorer på ingen måde lastes for. Motorsport er en meget dyr sport/ hobby og alle gør deres bedste og ofte meget mere til, trods de svære økonomiske tider. Entusiasmen fejler bestemt ikke noget når man følger arbejdet i depotet, mellem løbene, om aftenen eller sågar om natten, der kæmpes!\nFejlen er her i Danmark som i resten af motorsports-verdenen: Der er alt for mange klasser.\nDe fleste må være enige i, at lidt færre klasser med mange flere biler i, må være løsningen.\nSå var der lige det der med takken til svenskerne. Ved deres hjælp og tilstedeværelse, fik vi to fantastisk flotte løb i STTC, hvor de fik hård kamp fra den danske DTC-elite. Specielt Magnussens ”jagt” i første heat og Schlünssens og Jens Reno Møllers fight i heat to beviste, at DTC-kørerne kan matche de blå-gule, trods svensk dominans i træning og kvalifikation. Spændende bliver det at se hvordan danskerne klarer sig i de to ”udebaneløb”.\nSpændende var det også med de for os nye bilmærker så som Volvo (C30) og VW (Scirocco). Især de to Volvo’er fra Polestar Racing var med helt fremme, sejr til norske Tommy Rustad i første heat (og det i en dansk-svensk landskamp!) og en andenplads til Robert Dahlgren i andet heat. Det kunne være fedt at se Volvo’erne i WTCC.\nGlimt fra STC Cuppen\nTo STCC-supportklasser var rejst med til FDM Jyllands-Ringen: Radical og Porsche Carrera Cup. Radical er små åbne sportscars (”Le Mans” biler i trekvart str.). De er lynende hurtige og tævede de 6 danske Peugeot Spider godt og grundigt.\nPorsche Carrera Cup er som navnet antyder en mærkeklasse med ens biler. OK race uden den store dramatik, men som gav dagen et strejf af international toprace. Mange gode kørere og royalt islæt! Den svenske prins Carl Philip havde valgt at tage en pause fra pressehurlumhejet omkring søsterens kærlighedsliv… nok ikke et dårligt valg!\nOm de andre løb er der vel at bemærke, at malermester Claus Christensen har klaret omstillingen fra Clio Cup til barsk Porsche 997 Cup i SSC med bravur. Claus vandt begge heats i fin stil. Kun Johannes Graversen og verdens sejeste Fiat kunne give modstand og desværre kun i første heat.\nI 1600 Challege er John Gammelgaard suveræn og i Yokohama Cup fik Number 1 Racing styr på sagerne med en 1-2 sejr i heat 2 efter en skuffende indsats i første heat.\nHos Danmarks svar på Andretti-klanen, Winther familien fra Roskilde, fik tredje generation debut. Jens Winther lll eller Elliot blev toer i sit første Formel Ford løb! Desværre udgik han i andet heat…men vel ”OK godkendt”.\nJesper K. Egebart gjorde rent bord med 2 sejre.\nPeugeot Spider bød på et opgør mellem de ”gamle” go-kart rivaler og supertalenter Søren Mosebo og Johan Jokinen…en sejr til hver.\nHos Clio´erne - sorry DTC Light Cup - var Michael Christensen suveræn med to sejre. Dagens overraskelse K-Rejsers Martin Frederiksen, med en fjerdeplads og en femteplads og en flot treer i kvalen.\nWeekend’ens største ”sensation” var næsten at ”Mr. DTC” Michael Carlsen og Peugeot Odense-team’et havde skiftet plads i depotet! Hatten af for gutterne fra O’ense… de gi’r sgu ikke op. ”Against all odds”, så kommer de bare igen hvert år!\nI det store hele en god weekend på Ringen, med overvejende godt ”ræs” trods alt… STCC trak det store læs og gav det fremmødte publikum lyst til mere….\nSå derfor: Tak Sverige…\n25/04/10 - Jyllandsringen - Swift Challenge\n25/04/10 - Jyllandsringen - Yokohama 1600 Challenge


Gense Folkemøde-debat: Hvem tager hånd om dem, der overlever kræft? - DCCC - Danish Comprehensive Cancer Center\nDu er her: Nyheder Gense Folkemøde-debat: Hvem tager hånd om dem, der overlever kræft?\nDer er brug for at sætte senfølger efter kræft på dagsordenen - derfor har Kræftens Bekæmpelse og DCCC i fællesskab arrangeret en debat om emnet på Folkemødet fredag eftermiddag. Foto: DCCC\nNederst på denne side kan du gense debatten om senfølger, som Kræftens Bekæmpelse og DCCC arrangerede på Folkemødet 2021.\nI Danmark kan vi glæde os over, at flere og flere overlever kræft. Det er resultatet af en fokuseret og fælles indsats gennem mange år. Men midt i glæden må vi ikke glemme de tidligere kræftpatienter, som ofte oplever senfølger. De har brug for, at der bliver taget hånd om netop deres senfølger, og at der er styr på arbejdsfordelingen mellem regioner, de praktiserende læger og kommunerne - uanset, hvilken kræfttype, man har haft og hvor i landet man bor.\nI Danmark er vi blevet dygtigere til at diagnosticere kræft tidligt og behandle sygdommen effektivt. Derfor overlever flere i dag mødet med den alvorlige sygdom. Det er en vigtig udvikling, som vi skal fastholde. Men sideløbende med det arbejde er vi nødt til at tage hånd om de mennesker, der overlever et kræftforløb – det er nemlig ikke gratis at vinde kampen mod kræft.\n"De færreste tænker over, at kræftbehandling ikke er omkostningsfri. Oven på en succesfuld behandling oplever mange kræftpatienter senfølger – de oplever langvarige bivirkninger af både fysisk og psykisk karakter bagefter. Det gælder både dem, der er blevet opereret, dem der har fået stråling og kemoterapi samt kombinationer af de behandlinger," siger Marianne Nord Hansen, der er formand for Senfølgeforeningen, og derfor har kontakt til mange tidligere kræftpatienter.\nDe hyppigste og mest belastende generelle senfølger er langvarig træthed, smerter, søvnproblemer, depression, frygt for, at kræftsygdommen vender tilbage og vanskeligheder med hukommelse og koncentration. De hyppigste og mest belastende specifikke organrelaterede senfølger er diarré, inkontinens, smerter og seksuel dysfunktion.\nI en rundspørge gennemført af Kræftens Bekæmpelse, som omfattede mere end 3.000 personer behandlet for forskellige kræftformer, fortæller 58 procent, at de har senfølger, som belaster dem i deres hverdag. I Danmark nærmer vi os at have 400.000 tidligere kræftpatienter. Det betyder, at flere hundredetusinde har brug for hjælp.\nEn national indsats skal hjælpe patienter og øge vores viden\nVi kommer altså ikke udenom, at problemet med senfølger er særdeles påtrængende. Som samfund har vi ikke fundet en ordentlig måde at hjælpe de her patienter på. Og det er på trods af, at vi faktisk allerede har en del viden om, hvordan vi kan hjælpe patienterne.\n"Det er muligt at udrede, rådgive og behandle flere typer af senfølger – både målrettet og ofte med et lavt ressourceforbrug. På flere områder er det også muligt at finde senfølger, der er under udvikling, og dermed sætte ind med forebyggende tiltag og behandling," siger Peter Christensen, der er professor på Aarhus Universitet, overlæge på Mave- og Tarmkirurgi, Aarhus Universitetshospital og en del af det nationale samarbejde Bedre Viden om Senfølger.\nHan bliver bakket op af Christoffer Johansen, der er professor, overlæge på Onkologisk Klinik, Center for Kræft og Organsygdomme, Rigshospitalet og Centerleder, Nationalt Center for Senfølger hos kræftoverlevere. Han understreger, at senfølger efter kræftbehandling for en stor del af patienterne er et ufravigeligt vilkår, som vi er nødt til at forholde os til.\n"Enhver kræftpatient vil opleve, at der sker forandringer i livet efter behandling for kræft. Det kan både være fysisk, psykisk og socialt. Det er vores opgave som samfund at forebygge, at de forandringer bliver dybdegående og varige ved at opdage dem tidligt og behandle dem efter bedste evne," siger han.\nAlle fem regioner har oprettet klinikker for senfølger, så sundhedsvæsnets tilbud er blevet bedre over de seneste år. Men de kliniske tilbud er skævt fordelt på kræftformer og udrednings- og behandlingsmulighederne er langt fra dækkende.\nSamtidig er der fortsat en hel del, vi ikke ved om senfølger efter kræft. I Danmarks tilfælde er det dog blot endnu et argument for at få udrullet en national strategi for at tage hånd om senfølger. Ved at gøre det, kan vi nemlig både hjælpe de danske patienter og samtidig skabe ny viden af meget høj kvalitet.\n"Fordi vores sundhedssystem tager sig af både de velstillede og mindre velstillede, kan de regionale senfølgekliniker samle data for alle typer af kræftpatienter. Det kan være med til at give os endnu mere viden om, hvem der får senfølger, og hvordan vi skal behandle dem. Ved at behandle flere, kan vi altså samtidig blive klogere, så vi kan blive endnu dygtigere til at behandle senfølger. Det understreger sådan set bare behovet for at skrue op for indsatsen og samarbejde på nationalt plan," siger Christoffer Johansen.\nRegioner, læger og kommuner skal løfte ansvaret\nDer findes i dag ikke en nationale strategi på området. Og opgaven med at tage hånd om den sårbare gruppe bliver ikke løftet tilfredsstillende. Der findes ganske vist en ansvarsfordeling mellem hospitalsafdelingerne og de praktiserende læger, men den fungerer ikke i praksis og der er for stor variation på tværs af landet.\n"Mange kræftoverlevere oplever, at der ikke er enighed om, hvorvidt det er egen læge eller hospitalslæger, som har ansvaret for dem, når de er færdige med kræftbehandlingen. Derfor tager det lang tid at finde det rigtige behandlingstilbud, og i ventetiden oplever mange af dem nedsat livskvalitet og gener, som vi faktisk kunne gøre noget ved," siger Marianne Nord Hansen.\nDerfor er der behov for at få lavet en aftale, der virker, så der ikke er tvivl om, hvem der skal tage sig af de tidligere kræftpatienter.\n"Regionerne, de praktiserende læger og kommunerne må sætte sig sammen og aftale en arbejdsfordeling på det her område, så patienterne ikke overlades til sig selv. Der bør etableres senfølgeklinikker i alle regionerne med en let og entydig indgang for patienterne via egen læge, så alle får samme tilbud, uanset hvor i landet de bor," siger Marianne Nord Hansen.\nMød Marianne Nord Hansen og Peter Christensen til Folkemødet.\nDCCC og Kræftens Bekæmpelse inviterer i fællesskab til debat om samfundets håndtering af senfølger på årets folkemøde. Det sker fredag den 18. juni kl. 15.15 til 16.00. Du kan læse mere om debatten her og følge debatten live via dette link.\nDebatten modereres af Tine Götzsche, og i panelet er:\nMarianne Nord Hansen (formand for Senfølgerforeningen)\nJesper Fisker (Direktør i Kræftens Bekæmpelse)\nRikke Hjorth Westh (Formand PLO Bornholm)\nJette Skive (Formand for Sundheds- og Ældreudvalget KL)\nKarin Friis Bach (Formand for Sundhedsudvalget Danske Regioner)\nPeter Christensen (professor i senfølger, Det Nationale Forskningscenter for Senfølger efter Kræft i Bækkenorganerne på AUH)\nDebat om senfølger på Folkemødet 2021\nHerunder kan du gense debatten i sin fulde længde (45 min.).


Kulturpris til Henning Jensen - Gentofte Kommune\nSkuespiller Henning Jensen får kulturpris\n07-10-2011 Gentofte Kommunes Kulturpris går i år til skuespiller Henning Jensen. Prisen blev overrakt fredag den 7. oktober 2011 på Gentofte Rådhus i forbindelse med Gentoftes Ældredage.\nSkuespiller Henning Jensen modtager Gentofte Kommunes Kulturpris, der hvert år siden 1992 er blevet uddelt til en fremtrædende gentofteborger.\nUdover æren følger med prisen et diplom og 25.000 kroner. Kulturprisen gives som anerkendelse af en god kunstners virke.\n"Henning Jensen har i et langt liv været en af de mest betydningsfulde skuespillere på den danske teater- og filmscene. Vi kender ham både fra store karakterroller på de største teatre og fra roller i nyere tids populære tv-serier. Vi glæder os over her i kommunen at kunne hædre en af landets mest fremtrædende kulturpersonligheder", sagde borgmester Hans Toft ved prisoverrækkelsen, der fandt sted i forbindelse med Gentofte Kommunes Ældredage.\n"Tusind, tusind tak, for denne fornemme pris. Det er en stor, stor glæde for mig, at være i selskab med så mange fremragende kunstnere her i Gentofte, der alle har modtaget kulturprisen i de foregående år. At modtage denne anerkendelse af mit virke som skuespiller og kunstner gør mig både glad, stolt og taknemmelig", sagde skuespilleren Henning Jensen umiddelbart efter, at han havde fået overrakt Gentofte Kommunes Kulturpris af borgmester Hans Toft på Rådhuset.\nMere om Gentofte Kommunes Kulturpris\nGentofte Kommune uddeler hvert år en pris til en fremtrædende kunstner med bopæl i kommunen, der har gjort sig bemærket på den danske eller internationale kulturscene. Kulturprisen gives som en anerkendelse af kunstnerens store arbejde og talent.\nPrisen er gennem tiden gået til kunstnere som Sanne Salomonsen, Anne Linnet, Palle Mikkelborg, Bent Fabricius Bjerre, Lars H.U.G. og Lisbeth Dahl. Sidste år fik Paprika Steen prisen.\nPrisen skal medvirke til at skabe opmærksomhed omkring kulturlivet og det store kunstneriske potentiale i kommunen.


Københavns kommune - Udeskole en pædagogisk fordring | skoven-i-skolen.dk\nKøbenhavns kommune - Udeskole en pædagogisk fordring\nLæs om udeskole i Københavns Kommune.\nI Københavns kommune er der gennem en årrække målrettet og systematisk arbejdet på at udvikle fysiske og pædagogiske rammer for at fremme en udeskolekultur på skolerne. Arbejdet har ført til enestående resultater med bl.a. udvikling og etablering af en række meget forskellige læringsmiljøer – økobaser, mininaturskoler, miljøskoler og værksteder, hvor mere end 80 000 besøgende børn hvert år bliver undervist.\nKøbenhavns Kommune definerer udeskole som en undervisningsform, hvor undervisningen aktiveres og regelmæssigt flyttes udenfor klasseværelset til eksempelvis skolens nærmiljø eller naturen. Børnenes tilegnelse af kompetencer og holdninger sker gennem involvering af krop og sanser i mødet med direkte oplevelser og et erfaringspædagogisk grundlag fra virkeligheden.\nNatur og byparker som rum for dannelse og læring\nIndsatsen for processen om at fremme en udeskolekultur på de københavnske skoler startede i 1994 med udgangspunkt i naturen og byens parker. Visionen var at gøre naturen og byens parker til skolernes ”forlængede pædagogiske rum” ikke bare inden for naturfagene men for hele fagrækken.\nValget af natur og byparker skal ses i lyset af, at mange københavnske børn havde meget få erfaringer med naturen (stort naturunderskud). Dette storbyvilkår stod i skærende kontrast til vores viden om, hvor vigtigt naturkontakt er for børn. Ligeledes viste alle hidtidige erfaringer, at naturen som ”pædagogisk rum” indeholdt kvaliteter og muligheder, der på basale punkter langt overgår de fleste andre læringsmiljøer som eksempelvis meget plads, mulighed for fysisk udfoldelse, læring med sanserne, autenticitet, hands on erfaringer og store variationer i tid og rum. Vilkår der kan tilgodese børns forskellige intelligenser og læringsstrategier og børn med særlige behov.\nKøbenhavns Kommune målsatte sig derfor at udvikle og etablere mininaturskoler i byens parker og økobaser i skovene nord og vest for København. Målsætningen var at alle 78 Københavnske skoler og specialskoler skulle tilknyttes begge typer af naturskoler. Målsætningen var ligeledes at gøre naturskolekoncepterne miljømæssige bæredygtige, driftsmæssige billige og fleksible i forhold til anvendelsesmuligheder samt gøre lærerne selvhjulpne i forholdet til at forestå undervisningen.\nI dag er der udviklet og etableret 7 mininaturskoler i 7 grønne områder i København. Mininaturskolerne kan ind til videre kun benyttes af indskolingsklasserne. Mininaturskolerne er placeret så de tilknyttede klasser kan nå dertil på under 20 min. Fysisk består mininaturskole af en skurvogn eller container med udstyr til undervisning og aktiviteter. Efter et kørekortskursus forestår lærerne selv undervisningen. Mininaturskolerne har et samlet driftsbudget på kr. 200.000 og 6-7000 besøgende.\nDer er i dag udviklet og etableret 9 økobaser (Københavns Økobaser) i statsskovområder, som alle klasser kan benytte sig af. En økobase er placeret i et spændende naturområde, hvor der på en ”hjembase” er etableret en primitiv overnatningsplads, et bålsted og et enkelt udstyrsdepot i form af fx en skurvogn. Økobaserne har hver en økobasebestyrer, der samarbejder med et antal tilknyttede skoler arbejder sammen om økobasens indhold og udvikling, bl.a. gennem et brugerråd.\nKøbenhavns Økobaser har en samlet drift på ca. kr. 1,6 mill., har tilknyttet 78 skoler og årligt 35000 besøgende.\nSom et tredje ben i den Københavnske naturskolemodel blev der i 1996 etableret en traditionel naturskole, som er ressourcestærk i forholdet til faciliteter, udstyr og ansatte.\nKalvebod Naturskole har 8000 besøgende og et driftsbudget på 1,3 mill.\nUdeskole og naturklasser\nArbejdet med at skabe en egentlig udeskolekultur hos lærere, på skoler og fritidsinstitutioner er et langt sejt træk. Ikke fordi der er modstand tværtimod, men fordi skolerne organisatorisk har svært ved at indrette sig efter de nye pædagogiske vinde, som kræver en anderledes ressourcetænkning i form af transporttid og ofte to lærere. Desuden mangler selv meget dygtige lærere ofte kompetencer i forholdet til at undervise i det meget anderledes undervisningsrum, som naturen er.\nFor at støtte udviklingsprocessen for udeskoleaktiviteterne har Københavns Kommune taget en række initiativer med bl.a. udvikling af undervisningsmateriale, afholdelse af pædagogiske dage og store fælles arrangementer, etableret brugerråd, foretaget ”task force” indsatser på skolerne, afholdt kurser for alle fagområder, inddraget mange forskellige og spændende samarbejdsparter, igangsætning af udviklingsprojekter og forskning på feltet og forsøgt at gøre det nemt ved at stille udstyr til rådighed og etablere ”pædagogiske stiforløb” i landskabet.\nEt eksempel på et nyere initiativ (2004) som er blevet en succes, er Københavns Økobasers tilbud om at støtte etableringen af naturklasser på skolerne. Københavns Økobaser støtter lærernes planlægning, det faglige indhold og en lille del af undervisningen. En økobase er defineret ud fra følgende kriterier:\nnaturklassen skal tænkes ind i årsplanerne\nundervisningen i naturen og på skolen skal hænge sammen\nundervisningen skal regelmæssigt og minimum 12 gange i løbet af skoleåret foregå på økobasen og evt. andre steder i naturen (mininaturskolen, Øresundsmiljøskolen, eget sted i naturen m.v.)\nundervisningen skal være fordelt over året, sådan at der også er ture i vinterhalvåret (der kan godt være indlagt blokke af 2-3 dages varighed evt. med overnatning)\nder skal være opbakning på skolen til naturklassen, dvs. økonomi til to lærere, gerne udvidet timetal på turdagene (mulighed for omlægning af undervisning), midler til transport og godkendelse af skolebestyrelsen\nI dette skoleår er der registreret godt 30 naturklassser.\nLæringsmiljøer i byens rum\nI 1999 etablerede Københavns Kommune Miljøtjenesten som et tværkommunalt samarbejde, der satte yderligere fart i udeskoleundervisningen. Miljøtjenestens formål er, at give mulighed for at børn og unge i København kan få forudsætning for at tage stilling til og handle som miljøbevidste fremtidige borgere. Tanken er, at sikre besøgsmuligheder og læringsmiljøer der kan skabe større indsigt og forståelse for det naturvidenskabelige område samt støtte arbejdet på skolerne med tværgående natur- og miljøemner og problemstillinger.\nMiljøtjenesten har derfor igangsat en række udviklingsinitiativer med henblik på at skabe ideelle læringsmiljøer i byen:\nudvikling og etablering af et Energiværksted og et Vandværksted som er eksperimenterende miljøskoler\nudvikling og etablering af en Øresundsmiljøskole som inddrager havet, sundet, havnen og kulturmiljøet i undervisningen\nudvikling og etablering af et naturfagsværksted for de mindste børn med bl.a. inspiration til udvikling af skolers og daginstitutioner udearealer\nudvidelse og kvalificering af besøgsmuligheder med alle de Københavnske miljøinstitutioner (affaldsværker, rensningsanlæg, genbrugsstationer m.v.)\nMiljøtjenestens undervisningstilbud giver børn og unge i København mulighed for, gennem konkrete førstehånds indtryk af virkeligheden at opdage og opleve, hvor ressourcerne til byens beboere kommer fra, og hvordan byens tekniske infrastruktur og miljøinstitutioner fungerer.\nPå både naturskolerne og miljøskolerne skal eleverne på deres egne betingelser gennem leg, oplevelser og eksperimenter individuelt og i fællesskab få en forståelse for de sammenhænge, der findes inden for området, samt for at natur og miljø er værd at passe på.\nMiljøtjenesten har i dag 30 000 besøgende årligt.\nUdeskole på skolerne\nKøbenhavn har siden 2002 gennem en pulje givet støtte til forbedring af udearealerne på skoler. Et af kriterierne for at få midler er udviklingen af skabelsen af læringsmiljøer hvad enten det er en vejrstation, et væksthus eller et hønsehus. Udearealerne kan måske betragtes som udeskolens gråzone, men indgår udearealerne i en sammenhængende undervisningsplan med de øvrige udeskole aktiviteter, er udearealerne mindst ligeså væsentlige.\nudeskolestrategiens 3 dimensioner\nSom det fremgår af ovennævnte har Københavns Kommune defineret 3 indsatsområder som implicere den pædagogiske grundide med udeskole:\nlæringsmiljøer i naturens rum\nlæringsmiljøer i skolernes uderum\nStrategien er dels at benytte autentiske miljøer som naturen, parkerne og kulturmiljøet og dels at udvikle og etablere ideelle læringsmiljøer som eksempelvis eksperimenterende miljøskoler.\ned den meget positive viden vi har fra forskning og erfaringsprojekter om udeskolens kvaliteter, så er udeskole en pædagogisk fordring, som er kommet for at blive.\nDet er vigtigt hele tiden at videreudvikle, understøtte og følge op på udviklingsprocesser. Københavns Kommune vil fortsat tage initiativer som forbedre eksisterende tiltag og udvikler helt nye tiltag:\nFormulere strategier for udeskole i Agenda 21 planer\nKonceptudvikling til inddragelse af børn i byudviklings- og byplansprocesser\nSamarbejde med Fiskebranchen\nMålrettede tilbud om hold/specialundervisning for børn/unge med særlige behov\nVisionen kan her 12 år efter starten være at få et systematiseret pædagogisk samarbejde i gang med bl.a. virksomheder, butikker og myndigheder.\nForfatter: Henrik Gretoft, Souschef i Kbh Kommunes Uddannelses- og Ungdomsforvaltning.\nArtiklen er udgivet på Udeskole.dk i 2007.\nUdeskole på Kvaglundskolen i Esbjerg\nFotoreportage fra en eksemplarisk dag i udeskole med børnehaveklassen på Kvaglundskolen i Esbjerg.


Sommerbukser - hot season modetrends for piger og kvinder - Confetissimo - kvinders blog\nSommerbukser - modetrends i den varme sæson for piger og kvinder\nSelvom stylister og designere udvikler mange originale modeller af nederdele og kjoler til hver sommersæson, foretrækker mange piger stadig at bruge lette bukser. Det er ikke vanskeligt at vælge sommerbukser, som modetrendene er meget forskellige på, for denne sæson har de berømte modeguruer arbejdet i denne retning.\nModerigtige kvinders bukser\nDe fleste piger, der overvejer at genopfylde deres klædeskab før tiderne til den nye sommersæson, er interesseret i, hvad bukser er på mode om sommeren. I år er der efterspurgt næsten alle modeller, der ikke begrænser bevægelser og ikke forårsager ubehag i varmt vejr. På samme tid kan både fans af klassikere og elskere skille sig ud fra mængden og demonstrere deres egen personlighed.\nModebukser, der hører til den klassiske retning, har et monofonisk design og et minimum af indretning. I år præsenteres klassiske bukser i en bred vifte af farver - traditionelle sorte og mørkeblå genstande, lys rød og citrongul indstillinger, tilbageholdte brune og grå modeller er populære.\nNæsten alle har hællængde, hvilket ser særligt fordelagtigt ud for kvinder af enhver kropsstørrelse. I mellemtiden kan denne klassiker være lidt forkortet - disse modeller er designet til at vise andre sine ejerers elegante ankler og understrege sin skrøbelighed og femininitet.\nKlassiske sommerbukser, aktuelle modetrends, der vil glæde enhver ung dame, er udelukkende lavet af naturlige materialer af høj kvalitet. Denne sæson er alle producenter særlig opmærksomme på høj kvalitet og fremragende skræddersyning af deres produkter, så de fleste af markedets muligheder er slet ikke billige.\nSæsonens nyhed var brede sommerbukser, præsenteret i en utrolig bred vifte. I år har disse bukser mange variationer, for eksempel:\npyjamasbukser. Disse modeller, selvom de er designet til hjemmet, kan bruges til vandreture, strandferie og møder med venner i den nye sæson. Meget ofte er de en del af et sæt på basis af en T-shirt, top eller en lysebluse;\npalazzoen. Denne sæson er trendy palazzoer kendetegnet ved en høj talje og det bredeste snit af benene. I dette tilfælde skal faksen begynde lige fra bæltet, selvom der er modeller, der udvides fra hoften;\nbrede bukser lige skåret, lavet af bomuldsstof. I nogle tilfælde kaldes disse bukser "rør", fordi deres ben ligner denne vare. Hvis sådanne produkter suppleres med strenge pile, kan de indtastes selv i et virksomhedsbillede.\nVi anbefaler dig at læse: Chiffon sommer kjoler til overvægtige kvinder\nKvinders sommerbukser med brede ben og en forkortet længde var utroligt populære i 1990'erne. I mellemtiden kunne de på det tidspunkt ikke beholde deres positioner i lang tid, hvilket resulterede i, at de ufortjent blev glemt. I dag er tendensen til at bære culottes, der visuelt ligner en nederdelbuks, vendt tilbage og er blevet en af de mest populære trends i sæsonen.\nAfhængigt af individuelle præferencer kan enhver fashionista i sommer vælge en model af culottes lavet af blødt materiale - den holder ikke formen godt, derfor ser den næsten ud som en flared nederdel eller et produkt lavet af tæt dragtstof. Sidstnævnte er tæt på den forretningsmæssige trend, de kombineres perfekt med kontorbluser og jakker og kan understrege deres ejers høje status.\nEn bred nederdelbukser, lavet af lette luftige stoffer, hvilket gør det næsten vægtløst. Dette år har dette produkt brudt alle rekorder med popularitet - piger og kvinder kan vælge mellem monofoniske modeller af en dæmpet skygge, lyse muligheder med prints eller klassiske garderobeartikler med et minimalistisk design. Stylister og designere i deres kollektioner har forberedt mange interessante og originale modeller.\nSommerbukser med striber\nØnsket om at skille sig ud fra mængden fører til, at kvinder vælger lyse og originale beklædningsgenstande. Så for eksempel er sommerbukser med striber i denne sæson utroligt populære - lodrette striber på siderne af produktet. I dette tilfælde bør de modeller, hvor striberne er i maksimal kontrast til hovedmaterialet, foretrækkes - i dette tilfælde forbedres effekten af den visuelle strækning af silhuetten, på grund af hvilken sådanne bukser er egnede til kvinder med enhver form for figur og hudfarve.\nCharmerende bananbukser er også i stand til at dekorere enhver kvinde. Når de har et usædvanligt snit og overvejende lyse farver, tiltrækker de altid opmærksomhed til deres ejer og fremhæver hendes individuelle stil. Sådanne kvinders bukser har mange variationer og kan relateres til forskellige stilarter af moderne mode, for eksempel:\nklassisk og forretningsmæssig;\nby og loft.\nVi anbefaler dig at læse: Modetrends i kvinders jeans 2019 - modeller, trends, fotos\nDen cykliske mode tvinger igen stylister og designere til at vende tilbage til de trends, der var populære for flere årtier siden. Så de mest populære kvinders sommerbukser er blussede bukser fra knæet, som i 1970'erne blev båret af næsten alle de unge damer. Denne sæson har sådanne produkter i næsten alle tilfælde en høj talje, patchelommer bagpå og minimal indretning.\nBrede sommerbukser, harembukser, modetrends, der er vendt tilbage fra fjern fortid, er lavet af let stof og slutter med elastik i bunden. Deres største fordel er, at de ser godt ud på piger med enhver form for figur. Som regel er sådanne moderigtige sommerkvinders bukser lavet af naturlig silke. Selvom dette stof overhovedet ikke er billigt, giver det maksimal komfort selv i det varmeste vejr, skaber en behagelig fornemmelse, når den er i kontakt med kroppen og ser desuden simpelthen fremragende ud.\nBukser til fedt\nMange producenter af dametøj har forberedt moderigtige sommerbukser til kvinder med mundvand. Så i denne sæson kan "pyshechki" muligvis foretrække følgende muligheder:\nrummelige brede bukser, for det meste mørke farve nuancer;\nstilfulde sommerbukser med pile - det perfekte valg til kvinder i høje positioner;\nkortpasning, højslået pasform;\nprodukter af tynd denim;\nbuksekulottes der passer perfekt til store figurer, hvis du fremhæver dem med lavhælede sko.\nAlle de piger, der tænker over, hvilke bukser der er moderigtigt om sommeren, er interesseret i spørgsmålet, hvilket farveskema der er mest at foretrække. Denne sæson vil fans af den universelle klassiker, som overraskende kombineres med ethvert garderobeartikler, sko og tilbehør, samt elskere af lyse ting, som du kan henlede opmærksomheden på din person, finde deres mulighed. Blandt de populære farvetoner om sommeren kan følgende skelnes:\nsort grafit og ren hvid;\nelfenben farve og blød creme;\nbløde pink eller ballet tøfler;\nlyse rød og tomat;\ngrå og beige;\nVi anbefaler dig at læse: Sommer tøj - sæt og trends til enhver lejlighed\nHvordan man bruger bukser om sommeren?\nStilfulde kvinder bukser, du kan bære med en lang række garderobeartikler, sko og tilbehør. I år bør de ting, der understreger ejerens femininitet, naturlige charme og elegance, foretrækkes. Så smukke bluser lavet af naturlig silke eller chiffon blev den mest populære mulighed.\nSommerbukser, hvis modetrends simpelthen blev ramt af deres mangfoldighed, er det absolut ikke nødvendigt at bære højhælede sko, hvis dette medfører ubehag for den moderigtige kvinde. Tværtimod kan de sikkert kombineres med behagelige sko med lave hæle, kiler eller flade såler, men dette gælder ikke for unge damer i miniatyrvækst.\nDet er ikke svært at skabe stilfulde og attraktive billeder med denne garderobevare, fordi moderigtige bukser om sommeren kan kombineres med ting, der er relateret til forskellige stilistiske retninger. For eksempel:\nbrede culottes ser godt ud med en enkel og kortfattet t-shirt lavet af naturlig silke. Et sådant sæt suppleres bedst af pæne kilsandaler med tynde stropper;\nSmukke bløde knælangebukser kan kombineres i et blik med en herreformet skjorte. I dette tilfælde skal farveskyggerne i de øvre og nedre dele være i kontrast med hinanden. En lys bæltepose og en cowboyhue hjælper med at gøre dette look mere stilfuldt og originalt;\ncharmerende harembukser kan tilføjes til næsten enhver bluse eller skjorte, der binder dens ender med en tyk knude. Denne detalje vil føje til det fashionable udseende af uforsigtighed og gøre det meget interessant. For sko, komfortable sneakers eller moccasiner med flade såler passer bedst til et sådant ensemble;\nSmukke modeller med høj talje kan bæres med en afgrødeplast, der afslører en stribe mave. I mellemtiden er denne kombination kun tilgængelig for smalle unge damer; kvinder med ekstra pund rådes til at undgå det;\nDet er rigtigt at kombinere klassiske produkter med snehvidbluser eller skjorter fremstillet af naturlige materialer, såsom bomuld, hør eller silke. I en kontorindstilling er dette sæt værd at vælge en stram jakke, lakoniske pumper med hæle og en behagelig taske-taske.


• Bestil Trixie Hundelegetøjs Mosgummi Bold – Ø6cm – 19 kr.\nTrixie Hundelegetøjs Mosgummi Bold – Ø6cm\nNavn: Trixie Hundelegetøjs Mosgummi Bold – Ø6cm\nKategori: Hunde reb og bolde\nMasser af webbutikker i Danmark frembyder i øjeblikket et bredt udvalg af fragtformer. En af favoritterne er for nærværende at afsende til en pakkeshop, som giver dig mulighed for at hente dine varer når det passer dig bedst. Denne er nemlig i høj grad overkommelig, og oftest ydermere den billigste leveringsmanér ved køb af Trixie Hundelegetøjs Mosgummi Bold – Ø6cm.\nDu burde alternativt forsøge at få produkterne sendt til din adresse eller til hvor du arbejder. Leveringstypen bliver gennemsnitligt en smule dyrere, men lige så vel ret gnidningsløs. Den mest prisbevidste leveringsudgave er uden tvivl at hente varerne selv, som jo beroer på at du opholder dig nær online shoppens tilholdssted.\nFragtperioden på Hunde reb og bolde er selvfølgelig ualmindeligt relevant om du har brug for din pakke omgående, og i det øjemed er det selvsagt afgørende at du undersøger leveringstidspunktet ved den aktuelle vare.\nEn stor portion online forretninger giver løfte om levering på næstkommende hverdag på massevis af varer, eksempelvis Trixie Hundelegetøjs Mosgummi Bold – Ø6cm, men husk at det beroer på at bestillingen anbringes tidligere end et konkret tidspunkt, således at de har mulighed for at nå at få produktet pakket forud for at de pakkeansatte har fyraften.\nNogle enkelte internet varehuse frembyder fragt uden beregning, men i de fleste tilfælde er det forbeholdt når du aftager for en konkret sum. Ellers skal du foretrække den billigste løsning til levering, der tit – uafhængig om du befinder sig tæt på Esbjerg, Frederikssund eller Skjern – vil være at få fragtfirmaet til at bringe produkterne til en pakkeshop.\nDet er usædvanlig smertefrit for almindelige mennesker at sammenligne priser (via fx PriceRunner) hos diverse webbutikker, og så har de fleste Trixie internet handler i Danmark set sig tvunget til at sænke priserne på mange af deres varer – til drenge og piger, og desuden også til damer og herrer – en hel del, og endda nogle gange frembyde levering uden omkostninger.\nMen det kan stadigvæk blive profitabelt at undersøge en række butikker på nettet efter rabatkoder på Trixie Hundelegetøjs Mosgummi Bold – Ø6cm forinden du færdiggør din shopping, så man er sikker på at modtage den skarpeste pris.\nDu skal dog være omhyggelig med, at når en internet webshop afsætter deres varer til en salgspris der virker utrolig fremragende, så kunne det undertiden være en varsel om en uærlig online webshop. Betalinger med kort er imidlertid omfattet af en lovbestemmelse, hvilket beskytter køber overfor snydagtige e-shops.\nVi foreslår generelt handler med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du bruge en løsning på afbetaling fra eksempelvis ViaBill, hvis du efterspørger at finansiere omkostningerne over tid.\nForinden folk køber på en Trixie e-forretning burde de for at være på den sikre side betragte virksomhedens handelsbetingelser, men det er tit et omfattende projekt.\nEt nemt alternativ kan være at tjekke om internet forhandleren er verificeret af e-mærket, som burde være en antydning af at internet forhandleren opfylder de danske love, udover at e-forretningen nu og da besigtiges af eksperter som har indsigt i retningslinjerne. Desuden får du anledning til hjælpende service, når du bliver udsat for besvær i forbindelse med dit køb.\nTillige tilrådes det at man er omhyggelig omkring de mest centrale vedtægter der spiller ind i forbindelse med ordren, til eksempel hvilken byttepolitik e-butikken kører med. I den relation er det tilmed essesentielt, at man permanent opbevarer sin faktura, så man en anden gang kan bevidne købet af Trixie Hundelegetøjs Mosgummi Bold – Ø6cm, hvad end man skal købe til en mand eller kvinde.\nTrustpilot genererer en del fornemme genveje til at sondere flere forhenværende køberes kritik og derved er det smart, at du kigger på internet forhandlerens kritik af Trixie Hundelegetøjs Mosgummi Bold – Ø6cm før du handler.\nFacebook frembyder også sådan set fornemme genveje til at få kendskab til internet webshoppens kundefokus. I øvrigt er der nogle internet forretninger som giver kunderne mulighed for at registrere en bedømmelse af ordreforløbet, hvilket tillige bør udnyttes til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nVores side er reklamefinansieret. Vi har et tæt samarbejde med en række shops på nettet når vi promoverer firmaernes varer, og indhenter godtgørelse for så vidt den person vi sender videre fuldfører et køb.\nVejledning vedrørende varer og forretninger på nettet opretholdes hyppigt, men der gives ikke garantier imod korrektioner der kan være iværksat efter seneste opdatering af vores data.


alpo.harmmogst.se › Music › Toldregler danmark norge\nToldregler og momsrefusion For at vi kan vise dig det rigtige udvalg, skal danmark vælge hvilken Fleggaard butik du vil handle i. Med det nye center har vi gjort norge nemmere og hurtigere for dig at afhente din bestilling, samt mere plads til at pakke bilen. Det er stadig muligt at handle i ovenstående butikker. Do you want to buy product that is not in stock yet? We do not have that toldregler in stock. citater om venskab for livet\nToldregler danmark norge Toldregler og momsrefusion\nUsb kabel elgiganten - toldregler danmark norge. Indlægsnavigation\nFor at vi kan vise dig det rigtige udvalg, skal du vælge hvilken Fleggaard butik du vil handle toldregler. Med det nye center har vi gjort det nemmere og norge for dig at afhente din bestilling, samt mere plads til at pakke bilen. Det er stadig muligt at handle i ovenstående butikker. Do you want to buy product that is not in stock yet? We do not have that product in stock. Do you want to buy now that danmark and wait for delivery? Her finder du information om, hvad du må indføre af madvarer, alkohol og tobak mellem Norge, Sverige og Danmark. Hvis du skal over grænsen mellem Danmark og Norge, er du nødt til at kende toldreglerne, så du ikke risikerer at indføre ulovlige mængder af madvarer, alkohol. Toldregler i Norge. Hvis du skal over grænsen mellem Danmark og Norge, er du nødt til at kende toldreglerne, så du ikke risikerer at indføre ulovlige mængder af. Her finder du information om, hvad du må indføre af madvarer, alkohol og tobak mellem Norge, Sverige og Danmark. Toldregler; Veje. Råden over vejarealer; Er du over 17 år, og har du været i et land uden for EU, må du medbringe følgende til Danmark (): Cigaretter. dun parka herre Klik her for at se de aktuelle toldregler. Se hvor meget øl, vand, tobak, spiritus mm. du må indføre i dit land. Toldregler: Til Danmark fra Tyskland. Hos alpo.harmmogst.se finder du en toldberegner, samt information omkring toldregler og toldsatser. Det er nyttigt hvis du skal købe varer fra lande udenfor EU. Hvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du accepterer cookies, vælg Accepter cookies eller klik dig videre på siden. Toldreglerne for rejsende gælder kun, hvis de varer du har med hjem er til eget brug Toldreglerne for rejsende gælder kun, hvis de varer du har med hjem er til eget brug.\nRegler for fritagelse for told og afgifter ved indrejse til Norge. Du må medtage varer ind til en samlet værdi af NOK 6. Toldreglerne for rejsende gælder kun, hvis de varer du har med hjem er til eget brug. Kontakt SKAT vedr. de gældende toldregler for netop dit rejsemål. For at få den danske moms retur, skal den norske moms betales ved indrejse til Norge. mar Norge grænser op til Sverige i den østlige del af landet, Danmark i den koster mest at købe, men husk at være opmærksom på toldreglerne. Kongeriget Norge er et nordisk land, der er beliggende i Skandinavien. Norge danmark op til Sverige i den toldregler del af landet, Danmark i den sydlige del norge landet samt IslandGrønland og Færøerne i den vestlige del af landet. Landet har et samlet areal, der lyder på Norge har hele 5.\nPå det norske toldvæsens hjemmeside finder du reglerne for, hvor meget du må mednringe af de højt beskattede varer. Del på Facebook · Del på LinkedIn · Del. Toldreglerne for rejsende gælder kun, hvis de varer du har med hjem er til eget brug. Kontakt SKAT vedr. de gældende toldregler for netop dit rejsemål. For at få den danske moms retur, skal den norske moms betales ved indrejse til Norge. Når du rejser til Danmark fra et andet EU-land, kan du indføre varer til eget brug uden at betale afgifter. Der er dog grænser for, hvor meget alkohol og tobak du. Her finder du en oversigt over de forskellige toldregler i Danmark, Sverige og Norge, når du vil handle i parkens grænsehandel. Toldregler for private. medtage dokumentation til et af SKATs toldcentre i Danmark - SKAT skal kunne acceptere din dokumentation for at fortolde dine vare;.\nToldregler i Norge toldregler danmark norge Ud af eller ind i Danmark. Varer med særlige regler. Hvis du vil indføre fx lægemidler og våben. Få hjælp til at beregne din told.\nmar Norge grænser op til Sverige i den østlige del af landet, Danmark i den koster mest at købe, men husk at være opmærksom på toldreglerne. Toldregler: Til Danmark fra Tyskland. Toldregler: Til Sverige från Tyskland – klik her. Grænsehandel i EU til eget forbrug er fuldstændig lovligt, dette gælder alle. Hvis du skal over grænsen mellem Danmark og Norge, er du nødt til at kende toldreglerne, så du ikke risikerer at indføre ulovlige mængder af madvarer, alkohol og tobak. Selvom Danmark og Norge er nabolande og har et godt forhold til hinanden, findes der nogle toldregler i Norge, der skal overholdes.\nDanmark og Norge minder så meget om hinanden, at man ikke altid tænker på, at det ikke er toldregler ting, som man må tage med fra Danmark til Norge. Det skyldes, at Norge har nogle andre toldregler, end vi har. For at hjælpe dig får du her nogle af de ting, som du ikke må tage med til Norge. På den danmark undgår du at bryde reglerne, når du besøger Norge. De færreste tænker over det, men du må ikke bare indføre fødevarer til Norge uden at betale told. Det skal dog siges, at hvis du kommer norge et EØS-land f. Toldregler\naug Danmark og Norge minder så meget om hinanden, at man ikke altid det, men du må ikke bare indføre fødevarer til Norge uden at betale told. jan Toldregler mellem Danmark og Norge Regler for fritagelse for told og afgifter ved indrejse til Norge. Du må medtage varer ind til en. jan Hvis du rejser til et land uden for EU (og visse områder inden for EU såsom De Kanariske Øer), kan du købe told- og afgiftsfrie varer i såkaldte.\nToldregler danmark norge flæskesteg med tilbehør\nToldfri indførsel af spiritus og tobak toldregler danmark norge\nGrænsehandel i EU norge eget forbrug er fuldstændig lovligt, dette gælder alle varer fra toiletpapir til spiritus, danmark og toldregler vine. Spiritus over 22 procent alkohol samt drikkevarer tilsat spiritus.\nDer er forskellige regler alt efter, om du rejser inden for eller uden for EU. udbetaling af overarbejde\n|Mere info Accepter ikke Accepter. |X x Modtag de nyeste bilannoncer via e-mail!|Modtag nye annoncer via e-mail landet. |Følg os. |Booke mødelokaler på tværs af landet. |På landet i nærheden af byen ligger Bryggeriet Refsvindinge.\n|Findboliger 20 dage siden! |Mere info Accepter ikke Accepter.\nKontakt SKAT vedr. de gældende toldregler for netop dit rejsemål. For at få den danske moms retur, skal den norske moms betales ved indrejse til Norge. jan Hvis du rejser til et land uden for EU (og visse områder inden for EU såsom De Kanariske Øer), kan du købe told- og afgiftsfrie varer i såkaldte.\nSynonym for stor - toldregler danmark norge. Indlægsnavigation\nDenne hjemmeside bruger cookies. Nogle cookies er nødvendige, for at hjemmesiden kan fungere korrekt. Andre cookies bruges til norge optimere din brugeroplevelse og gøre det muligt for os og vores samarbejdspartnere at give dig relevant markedsføring. Ved at klikke på "Jeg giver samtykke" accepterer du, at vi bruger cookies og behandler dine personoplysninger i overensstemmelse med vores integritetspolitik. I integritetspolitikken kan du også læse mere om, hvordan du kan slette eller danmark cookies og toldregler dit samtykke tilbage.\nToldregler danmark norge Louise på 5 har lige fået en lillebror og vil have alt at vide om fødslen og hun spørger Bankerne har som udgangspunkt åbent fra klokken 9. Læs mere og selvbetjeningsløsninger\nToldcheck i Norge - Det må du ikke have med De officielle toldregler for grænsehandel\nOversigt over taxfree-kvoter\nRejseguide til Norge Norske toldregler - spørgsmål og svar\nHer finder du information om, hvad du må indføre af madvarer, alkohol og tobak mellem Norge, Sverige og Danmark. Toldregler; Veje. Råden over vejarealer; Er du over 17 år, og har du været i et land uden for EU, må du medbringe følgende til Danmark (): Cigaretter.\n|Nybygget 0. |Vores søgemaskiner. |Ejendomme salg Ejendomme leje Søg.\nThis entry was posted in Music on Monday, September 21, 2020 4:47:55 AM by JoJolar .\n← Slots øl tilbud tyskland Rygning blandt unge →\n1 thought on “Toldregler danmark norge”\nBraktilar Thursday, September 24, 2020 4:35:54 AM\nåret for adskillelsen mellem Danmark og Norge Arktisk strategi for Danmark, Grønland og Færøerne alpo.harmmogst.se - Indgangen til det offentlige Grundloven.\nKort med nord syd øst vest


Politi søger vidner til drabsforsøg i Greve - sn.dk - Forsiden - Storkøbenhavn - Sydkysten\nNatten til fredag blev en kvinde fra Greve udsat for grov vold i en sag, som politiet karakteriserer som et drabsforsøg.\nArtiklen: Politi søger vidner til drabsforsøg i Greve\nPoliti søger vidner til drabsforsøg i Greve\nSydkysten - 11. maj 2018 kl. 10:21\nNatten til fredag klokken 02.55 blev en 43-årig kvinde fra Greve udsat for grov vold i en sag, som politiet karakteriserer som et drabsforsøg, der fandt sted på kvindens adresse i Olsbækhave. Det oplyser Midt- og Vestsjællands Politi i en pressemeddelelse.\nKvinden er bragt til et sygehus, hvor det ifølge politiets oplysninger forlyder, at den 43-årige kvinde er uden for livsfare. Politiet kender p.t. ikke motivet til overfaldet, men har natten igennem undersøgt gerningsstedet og fortsætter undersøgelserne fredag. Gerningsmanden beskrives til at være en mand, der var iført en elefanthue, mørk langærmet trøje og blå jeans og er fortsat på fri fod.\nPolitiet efterlyser vidner, der har hørt eller set noget i relation til sagen enten i nat, eller som eventuelt har en ide om, hvem der kunne stå bag overfaldet.\n3. Solrød mister fire brandmænd og en tankvogn\n4. Højvande har sendt fedtemøg ind på stranden\n5. Nyuddannet optiker var med til at redde en kvindes liv\n7. Debat: Tak til den, der fandt min julegave\n8. Narkobilist uden kørekort\n9. Debat: Fakta om folkepensionen i 2019\n10. Debat: Byrådsflertallet manipulerer med for-høringen om Langagergård


Rådhuspladsen - Wikipedia's Rådhuspladsen as translated by GramTrans\nWikipedia's Rådhuspladsen as translated by GramTrans\nNedenstående er den originale artikel Rådhuspladsen (København) fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2014-10-17 06:02:12. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nDenne side er foreslået flyttet til Rådhuspladsen. Klik her for at se flytteforslaget.\nFor alternative betydninger, se Rådhuspladsen.\nRådhuspladsen med Rådhuset i midten.\nRådhuspladsen set fra Rådhustårnet om natten.\nRådhuspladsen er navnet på den centralt beliggende plads mellem Vester Voldgade og H.C. Andersens Boulevard foran Københavns Rådhus i Indre By, København. Vesterbrogade og Strøget støder desuden op til pladsen.\nI dag er pladsen et af de mest befærdede steder i hovedstaden, ligesom H.C. Andersens Boulevard er en af Københavns betydeligste færdselsårer, hvor 60.000 biler dagligt passerer Rådhuspladsen. Tagene på husene omkring pladsen rummer Københavns – og Danmarks – største opbud af neonlysreklamer; på Industriens Hus er det meste af facaden dækket af reklamer for Dansk Industris medlemsvirksomheder. Den første lysreklame på Rådhuspladsen blev monteret i 1931.\n1 Historie og brug\n2 Monumenterne på pladsen\n3 Bygningerne omkring pladsen\n3.1 Tidligere bygninger\nHistorie og brug\nPladsen, der er 29.300 m² stor, blev anlagt hvor Halmtorvet tidligere lå. Inden voldenes fald i 1850'erne havde dette torv ligget lige inden for Vesterport. Nulpunktstenen markerer portens omtrentlige placering. Hvor pladsen findes i dag, var oprindeligt en del af byens Vestervold med Schacks og Gyldenløves Bastioner, og på sidstnævntes plads blev Rådhuset placeret.\nPå voldterrænet blev der 1872-1889 i sammenhæng med Tivoli etableret en industri- og kunstudstillingspark, der lagde grund til to udstillinger og blev en stor succes. Den første udstilling åbnedes 13. juni 1872 med megen festivitas. En kantate, skrevet af Carl Ploug og med musik af Niels W. Gade, markerede åbningen. Kong Christian 9. udtalte følgende ord: "Idet jeg nu ønsker, at denne Udstilling maa bære rig og velsignet Frugt for Industriens og Konstens Udvikling til de nordiske Rigers Held og Styrke, erklærer jeg denne anden nordiske Kunst- og IndustriudstiIling for aabnet".\nUdsigt over 1872-udstillingen\nTil brug for denne nordiske udstilling blev Industribygningen på hjørnet af Vesterbros Passage opført. Bygningen, som blev opført for Industriforeningen 1870-1872 efter arkitekt Vilhelm Kleins tegninger, bestod af fire fløje med hjørnepavilloner og var i to etager. Materialet var røde mursten og stilen inspireret af italiensk renæssance. I 1879 blev midterbygningen ombygget til en grandios hal, igen efter Kleins tegninger, og i 1908 blev en café, Industricaféen, påbygget huset ud mod pladsen. Bygningen blev i 1930'erne indtaget af biografen Palladium, der blev indsat i en funktionalitisk stil ved arkitekt Ernst Kühn. Komplekset var nu hverken fugl eller fisk og blev nedrevet 1976. Det blev afløset af det nuværende Industriens Hus, tegnet af Erik Møller i en stil, der med sine mokkasten og kobbertag imiterede de københavnske farver. Arne Jacobsen havde tidligere leveret et forslag til en afløser, men hans projekt var meget mere kompromisløst og bestod af en række kubiske blokke.\nKig fra Halmtorvet - den kommende Rådhusplads - mod Industribygningen i 1888\nDen næste udstilling åbnede i 1888 og blev endnu en succes for Danmark. Hovedattraktionen var en stor udstillingshal i træ, opført 1887-89 med Martin Nyrop som arkitekt. Hans bygning strakte sig næsten fra Vesterbros Passage, fortsatte sydvest for byens gamle Halmtorv (hvor Lurblæserne nu er rejst) og nåede til Vester Voldgades daværende forlængelse. Udstillingsbygningen var en imponerende trækonstruktion, der kronedes af en enorm kuppel med flagstang øverst, og blev et gennembrud for nationalromantikken.\nNyrop blev også arkitekt for Rådhuset, der afløste hans udstillingshal. Først blev udstillingsområdet ryddet efter aftale med kommunen og lå øde allerede 1. januar 1889. To måneder senere afleverede Nyrop sit første projekt til et nyt rådhus i konkurrence med bl.a. Vilhelm Dahlerup og Valdemar Koch. Nyrop måtte først dele førstepræmien med Koch. Men efter at Koch havde udtalt til støtte til Nyrop, og efter atter en konkurrence, sejrede Nyrop alene, hvorefter udgravningen påbegyndtes 1892. Rådhuset stod færdigt 1905.\nPladsen med rådhuset bærer tydelig præg af inspiration fra italienske byers pladser, især torvet og rådhuset i Siena. Oprindeligt havde Rådhusets arkitekt, Martin Nyrop, anlagt en skålformet, forsænket plads indrammet af granitborner, Muslingeskallen, foran Rådhuset inspireret af netop Siena. Muslingeskallen forsvandt under Besættelsen sammen med den sporvejsventesal, kaldet "Feslottet", som Thorvald Jørgensen havde bygget 1903, og som i dag står i Espergærde. Muslingeskallen blev, modsat rådhuset, aldrig en succes, for Nyrop havde overset, at konceptet ikke kunne overføres fra Sienas intime rådhusplads til det store, forblæste areal i København. Folkeviddet omdøbte Muslingeskallen "æbleskivepanden" eller "gadekæret".\nDen 12. september 1941 skrev Politiken en artikel om "50 Aars Diskussion om Raadhuspladsen". I 1942 blev den første arkitektkonkurrence om pladsens indretning afholdt. Vinderen blev Frits Schlegel, som foreslog at udvide Rådhuspladsen ned ad Vesterbrogade forbi Tivolis hovedindgang. De fleste af konkurrencens deltagere ønskede at fjerne Muslingeskallen. Det forsvandt også, omend af andre grunde, for under Besættelsen blev der i 1944 etableret beskyttelsesrum på pladsen, som først blev fjernet i 1947. I 1954 blev Vestre Boulevard omdøbt til H.C. Andersens Boulevard og samtidig udvidet til motorgade, hvorved Rådhushaven forsvandt.\nNæste arkitektkonkurrence fulgte i 1977 og blev vundet af Knud Holscher og Svend Axelsson fra arkitektfirmaet Krohn & Hartvig Rasmussen, som i lighed med Schlegel foreslog at føre Rådhuspladsen ned til Hovedbanegården, blandt andet via en bred fodgængertunnel under H.C. Andersens Boulevard og ved at lukke Vester Voldgade for biltrafik. Forslaget blev dog ikke til noget, men da rådhuspladsen endelig blev renoveret og omlagt i beton og granit i 1995-96 op til Kulturby 96 var det Svend Axelsson, der fik opgaven. Denne gang blev vejforløbet hen over pladsen fra Frederiksberggade til Vesterbrogade nedlagt, men projektet var i øvrigt kun en svag afglans af tankerne fra 1977-konkurrencen.\nByggeplads under oprettelsen af Rådhuspladsen Station på Cityringen metro.\nDen væsentligste forandring i kulturbyåret var opførelsen af Axelssons HT-busterminal, som lå midt på pladsen fra 1996 og indtil 2010. Den adskilte den åbne plads tættest på rådhuset fra busholdepladserne i den modsatte ende. Bygningen var ved sin åbning i 1996 meget omdiskuteret, idet mange mente, at den virkede malplaceret og for voldsom i forhold til det omkringliggende samlede areal, ligesom den blev beskyldt for at ødelægge pladsens æstetik. Mange betragtede bygningen som en øjebæ. Bygningen blev revet ned i vinteren 2010 for at give plads til en ny metrostation.\nDer er i tidens løb fremkommet mange andre forslag til organisering af pladsen, bl.a. af Vilhelm Klein (en runddel med monumenter à la Tiergarten i Berlin) og Alf Cock-Clausen (et H.C. Andersen-monument).\nPiccadilly Circus i London og Times Square i New York har samme funktionalitet – at være byens midte og omdrejningspunkt. Rådhuspladsen lægger hyppigt fliser til store arrangementer, bl.a. udstillinger, koncerter og storskærmstransmissioner af fodboldkampe. Ved festlige lejligheder bruges den ligeledes som samlingssted, f.eks. ved Copenhagen Gay Pride og nytårsaften. Pladsen bruges også jævnligt til demonstrationer.\nRådhuspladsen er også kendt som den dyreste grund i Matador-spillet.\nMonumenterne på pladsen\nLandsoldaten med den lille hornblæser (1899 af H.P. Pedersen-Dan og B. Fischer)\nDragespringvandet (1904, 1908 og 1923 af Thorvald Bindesbøll og Joakim Skovgaard)\nLurblæserne (1911-14 af Siegfried Wagner og Anton Rosen)\nNulpunktsten ved Vesterport (af P.V. Jensen Klint, opsat 1920-25)\nStatue af H.C. Andersen (1965 af Henry Luckow-Nielsen)\nRådhuspladsen 14: Mindetavle for Poul Valdemar Sørensen, der blev dræbt på stedet.\nRådhuspladsen 45-47: Mindetavle for redaktør Sigurd Thomsen, der blev skuddræbt af Gestapo på stedet 25. marts 1944.\nBygningerne omkring pladsen\nÆldre foto af Richshuset\nIndustriens Hus - den senest tilkomne bygning på pladsen\nKøbenhavns Rådhus (1895-1905 af Martin Nyrop, fredet 1981)\nHelmerhus, også kaldet Utrecht-bygningen, Rådhuspladsen 2-4/Vester Voldgade 10-14/Studiestræde/H.C. Andersens Boulevard 15-17 (1892-93 af Knud Arne Petersen og Henrik Hagemann)\nNye Danskes hus, Rådhuspladsen 14/Jernbanegade (1960 af Ejner Graae og Henning Helger)\nRichshuset, Rådhuspladsen 16/Vesterbrogade 2 (1936 af Alf Cock-Clausen)\nA/S Ferrum, nu Politikens Hus, Rådhuspladsen 37/Vester Voldgade 35 (1904-05, udvidet 1906-07, af Philip Smidth)\nHotel Bristol, senere Absalons Gaard, Rådhuspladsen 45 (1901-02 af Vilhelm Fischer, 1. præmie i konkurrence, præmieret af Københavns Kommune 1903)\nMetropol, B.T. Central i tiden 1913-77, Rådhuspladsen 55 (1896 af Philip Smidth, ombygget 1924 og 1929 af Bent Helweg-Møller)\nPalace Hotel, Rådhuspladsen 57/Mikkel Bryggers Gade 8 (1909-10 af Anton Rosen, fredet 1985)\nKreditkassen for Husejere i Kjøbenhavn, Rådhuspladsen 57 (tegnet 1928 af Einar Ambt, fuldført 1929 efter Ambts død af Gunnar Juul Brask)\nSt. Clementshus, Rådhuspladsen 75 (1927 af Arthur Wittmaack & Vilhelm Hvalsøe)\nDagmarhus, H.C. Andersens Boulevard 12/Jernbanegade 2 (1937-39 af Christian Kampmann og Hans Dahlerup Berthelsen)\nIndustriens Hus, H.C. Andersens Boulevard 18/Vesterbrogade 1 (1977-79 af Erik Møller, gennemgribende ombygget og forhøjet 2010-13 af Transform)\nIndustribygningen lå på hjørnet af Vesterbrogade og Vestre Boulevard fra 1872 indtil 1977 (tegnet af Vilhelm Klein)\nHjørnebygningen med Centralhotellet og Café Paraplyen lå på hjørnet af Rådhuspladsen 16 og Vesterbrogade 2A fra 1874 indtil 1934 (også af Klein, erstattet af Richshuset)\nHuset Rådhuspladsen 14 eksisterede fra 1875 til 1960 (også af Klein, erstattet af Nye Danskes hus)\nDagmarteatret lå på hjørnet af Jernbanegade og Vestre Boulevard fra 1883 indtil 1937 (tegnet af Ove Petersen, erstattet af Dagmarhus)\nSporvejsventesalen "Feslottet" lå midt på pladsen (tegnet af Thorvald Jørgensen 1903, flyttet 1948, findes nu som sommerhus på Stokholmsvej 43 i Mørdrup pr. Espergærde)\nHT-terminalen lå i den modsatte ende af Rådhuspladsen. Den blev revet ned i 2010, i forbindelse med metrobyggeriet (tegnet af KHR arkitekter ved Svend Axelsson)\n↑ VM i cykling giver parkeringsproblemer, p-henvisning.dk\n↑ Rådhuspladsen betyder noget for hele folket, Politiken, 7. APR. 2012\n↑ dr.dk 8. februar 2006: "Danmarks værste øjebæ"\nOm Rådhuspladsen – København, kulturhistorisk opslagsbog\nOm Rådhuspladsens historie hos Politiken\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Rådhuspladsen\nDagbladet Politikens webkamera med udsigt over Rådhuspladsen i København\nH.C. Andersens Boulevard • Folke Bernadottes Allé • Danneskiold-Samsøes Allé • Dag Hammarskjölds Allé • Philip de Langes Allé • H.C. Sneedorffs Allé\nAbildgaardsgade • Adelgade • Admiralgade • Amagergade • Amaliegade • Poul Ankers Gade • Antonigade • Arendalsgade • Asylgade • Bartholinsgade • Bergensgade • Kristen Bernikows Gade • Andreas Bjørns Gade • Borgergade • Bornholmsgade • Bredgade • Brobergsgade • Bryghusgade • Burmeistersgade • Christian IX's Gade • Christianshavns Voldgade • Collinsgade • Delfingade • Dronningensgade • Dronningens Tværgade • Eckersbergsgade • Elsdyrgade • Farvergade • Olfert Fischers Gade • Fredericiagade • Frederiksberggade • Frederiksborggade • Gammeltoftsgade • Gernersgade • Gothersgade • Grønnegade • Gyldenløvesgade • Gåsegade • Hallinsgade • Hammerensgade • Hammerichsgade • Haregade • Havnegade • Heibergsgade • Niels Hemmingsens Gade • Hindegade • Hjertensfrydsgade • Holbergsgade • Hovedvagtsgade • Høyensgade • Jens Juels Gade • Kejsergade • Knippelsbrogade • Klerkegade • Jens Kofods Gade • Kristianiagade • Krokodillegade • Kronprinsessegade • Krusemyntegade • Krystalgade • Kvæsthusgade • Købmagergade • Laksegade • Langebrogade • Kjeld Langes Gade • Lille Kongensgade • Linnésgade • Lipkesgade • Livjægergade • Lundsgade • Malmøgade • Mandalsgade • Wilhelm Marstrands Gade • Mikkel Bryggers Gade • Møntergade • Nansensgade • Nordborggade • Nybrogade • Nygade • Ny Adelgade • Ny Kongensgade • Ny Vestergade • Ny Østergade • Nørre Søgade • Nørre Voldgade • Nørregade • Overgaden neden Vandet • Overgaden oven Vandet • Olof Palmes Gade • Palægade • Prinsessegade • Rigensgade • Rosenborggade • Rosengade • Rævegade • Rømersgade • Rørholmsgade • Sankt Annæ Gade • Sankt Pauls Gade • Schacksgade • J.A. Schwartz Gade • Silkegade • Skindergade • Skoubogade • Skovgaardsgade • Peder Skrams Gade • Slotsholmsgade • Snaregade • Sofiegade • Stavangergade • Stockholmsgade • Stokhusgade • Store Kongensgade • Store Regnegade • Stormgade • Strandgade • Suensonsgade • Suhmsgade • Ole Suhrs Gade • Svanegade • Sølvgade • Sønderborggade • Tordenskjoldsgade • Tigergade • Timiansgade • Toldbodgade • Tornebuskegade • Torvegade • Herluf Trolles Gade • Trondhjemsgade • Turesensgade • Upsalagade • Valkendorfsgade • Vendersgade • Vester Farimagsgade • Vesterbrogade • Vestergade • Vester Voldgade • Vildandegade • Visbygade • Vognmagergade • Voldgaden • Voldmestergade • Webersgade • Wiedeweltsgade • Wildersgade • Østbanegade • Østergade • Øster Farimagsgade • Øster Søgade • Øster Voldgade • Zinnsgade\nBadstuestræde • Brolæggerstræde • Bådsmandsstræde • Fiolstræde • Peder Hvitfeldts Stræde • Hyskenstræde • Knabrostræde • Larsbjørnsstræde • Larslejsstræde • Lavendelstræde • Lille Kannikestræde • Lille Kirkestræde • Læderstræde • Løngangsstræde • Magstræde • Pilestræde • Rådhusstræde • Sankt Gertruds Stræde • Sankt Peders Stræde • Store Kannikestræde • Store Kirkestræde • Strædet • Studiestræde • Vingårdstræde\nAmagertorv • Amalienborg Slotsplads • Applebys Plads • Asiatisk Plads • Bispetorv • Bodenhoffs Plads • Georg Brandes Plads • Hjalmar Brantings Plads • Christiansborg Slotsplads • Christianshavns Torv • Dantes Plads • Eidsvoll Plads • Frue Plads • Gammeltorv • Gråbrødretorv • Hauser Plads • Højbro Plads • Israels Plads • Jarmers Plads • Søren Kierkegaards Plads • Krøyers Plads • Kultorvet • Fridtjof Nansens Plads • Nytorv • Oslo Plads • Regnbuepladsen • Rådhuspladsen • Sankt Pauls Plads • Eik Skaløes Plads • Sølvtorvet • Søtorvet • Bertel Thorvaldsens Plads • Trondhjems Plads • A.H. Vedels Plads • Wilders Plads • Æggetorvet\nArsenalvej • Ekvipagemestervej • Eskadrevej • Fabrikmestervej • Galionsvej • Gammel Kongevej • Asger Holms Vej • Kastelsvej • Kanonbådsvej • Per Knutzons Vej • Kongebrovej • Krudtløbsvej • P. Løwenørns Vej • Leo Mathisens Vej • Minørvej • Orlogsværftvej • Refshalevej • Henrik Spans Vej • Spanteloftsvej • Takkeladsvej • Takkelloftvej\nBradbænken • Bremerholm • Christiansborg Ridebane • Elefanten • Esplanaden • Frederiksholms Kanal • Gammel Mønt • Gammel Strand • Grønningen • Halvtolv • Holmens Kanal • Jorcks Passage • Kattesundet • Klareboderne • Landgreven • Landemærket • Lønporten • Mælkebøtten • Naboløs • Nordre Toldbod • Nyhavn • Peder Madsens Gang • Prins Jørgens Gård • Pusher Street • Pustervig • Rigsdagsgården • Rosengården • Sankt Annæ Passage • Sjæleboderne • Slotsholmskanalen • Strøget • Vandkunsten • Ved Kanalen • Ved Stranden • Ved Søminegraven • Vimmelskaftet • Åbenrå\nKoordinater: 55° 40′ 34″ N, 12° 34′ 7″ Ø\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Rådhuspladsen fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2016-02-11 09:05:57. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nVester Voldgade H.C. Andersens Boulevard Vesterbrogade Strøget\nLandssoldaten med den lille hornblæser Dragespringvandet Lurblæserne\nVejrpigerne af Einar Utzon-Frank i tårnet på Richshuset ved Raadhuspladsen 16\nRådhuspladsen , dansk: Raadhuspladsen er et centralt beliggende torv i København , ved byens rådhus . Ved torvets nordlige ende begynder Strøget . Ved den sydlige ende af torvet begynder Vesterbrogade , og et par hundrede meter sydpå langs denne gade ligger Københavns Hovedbanegård , byens hovedbanegård .\nLandssoldaten med den lille hornblæser (1899 af H.P. Pedersen-Dan og B. Fischer).\nDragespringvandet (1904, 1908 og 1923 af Thorvald Bindesbøll og Joakim Skovgaard).\nLurblæserne (1911-14 af Siegfried Wagner Og Anton Rosen]).\nNulpunktsten træ Vesterport (af P.V. Jensen Klippetop , opstillet 1920-25).\nStatue af H.C. Andersen (1965 af Henry Luckow-Nielsen).\nRådhuspladsen 14: Mindetavle for Poul Valdemar Sørensen , som blev myrdet på pladsen.\nRådhuspladsen 45-47: Mindetavle for redaktør Sigurd Thomsen , som blev skudt ihjel af Gestapo på pladsen den 25 marts 1944.\nWikimedia Commons har medier relateret til Rådhuspladsen .\nOversættelsesdato: 2016-02-11 09:05:57


For at få den bedste ydeevne og mindst slid på din solid state-drev, prøv disse optimeringer til dit Linux-system.\nFå mest ud af din SSD i Linux - her er hvad du behøver at vide.\nLinux er temmelig fantastisk udenfor boksen, der er stadig nogle ting, der kræver en lille smule manuel optimering for at få dem til at gå så glat som muligt. Styring af strømforbrug PowerTOP vil maksimere din bærbare computers batterilevetid PowerTOP vil maksimere din bærbare computers batterilevetid På laptops i Linux er en af de mest almindelige klager, at batterilevetiden ikke er så stor. Du kan finde ud af, hvilke indstillinger der passer bedst til dit system ved hjælp af PowerTOP. Læs mere er den mest almindelige, men optimering af dit system til SSD'er er en anden vigtig. Og det er vigtigt at gøre det, fordi velholdte SSD'er er en glæde at have. Skal du få en Solid State Drive (SSD)? [Udtalelse] Skal du få en Solid State Drive (SSD)? [Udtalelse] Hvis du har holdt op med nogle af de seneste nyheder om nye computerdele, har du måske hørt om SSD'er eller Solid State-drev. De er designet til at erstatte din clunky, langsom harddisk og ... Læs mere.\nOpdater din distribution\nMens jeg ikke tror, at dette vil være et problem for de fleste mennesker, er det stadig værd at nævne. For at udnytte de nyeste optimeringer i applikationer, kerne, filsystem og meget mere, er det bedst at køre den nyeste version af din favoritfordeling. Hvis du selv er i ældre, men stadig understøttede udgivelser (som Ubuntu 12.04), er det bedst at opgradere til den nyeste version (som f.eks. 14.04), da der er sket mange ændringer, der gør operativsystemet meget mere SSD- venlige.\nOpdater SSD Firmware\nDet er også en god ide at opgradere firmwaren på din SSD. Vejledningen om hvordan man gør dette er forskellig for hver leverandør, så du skal finde instruktioner til din specifikke SSD. Vær opmærksom på, at nogle (men ikke alle) ikke tillader firmware at blive opdateret via Linux; I stedet skal du bruge et specifikt bootbart miljø (ligner et Linux-live-miljø) eller et Windows-værktøj til at udføre jobbet.\nNår du installerer et Linux-system frisk, er det bedst at bruge ext4-filsystemet. Det er det mest anvendte og mest stabile filsystem til rådighed, der understøtter TRIM (som stadig skal aktiveres - mere på det nedenfor).\nDette bør ikke være meget af et problem: de fleste distributioner standard til ext4.\nMonter indstillinger ved opstart\nHver gang du starter dit Linux-system, skal det montere de forskellige drev i din computer for at kunne bruge dem. Der er forskellige monteringsmuligheder, du kan bruge, afhængigt af din hardware og dine behov, og nogle er passende til brug med SSD'er.\nFor at foretage disse ændringer skal du åbne din terminal og køre kommandoen sudo nano /etc/fstab . Find derefter partitionen (erne) i dine SSD (er), der er angivet i denne fil. Partitioner her er normalt angivet af UUID, hvilket er mere præcist end /dev/sdXY identifikationssystemet. Hvis du har flere partitioner, kan du bruge kommandoen blkid /dev/sdXY til at finde UUID, erstatte X med az og Y med 1-9.\nTilføj derefter følgende mount muligheder: discard og noatime . Kassering gør det muligt at bruge SSD's TRIM-funktion - dette forbedrer ydeevne og levetid. Den anden mulighed, noatime, fortæller filsystemet at holde øje med de seneste adgangstider - bare sidst ændrede tider. Dette kan reducere slid på din SSD, fordi der er mange filer, du får adgang til, mens du bruger din computer, men der er langt færre filer, som du ender med at ændre. Filen skal se ud som skærmbilledet ovenfor.\nHvis du opdager, at nogle programmer mislykkes med noatime-indstillingen (da de sidst tilgængelige tider vil være før sidst ændrede tider, hvilket normalt ikke er muligt), kan du erstatte noatime med relatime. Dette opdaterer den sidste adgangstid med samme værdi som den sidste ændrede tid, alt sammen i samme skriveoperation.\nBrug ikke SWAP\nNår du bruger en SSD, er det også en meget god ide at ikke have en SWAP-partition Hvad er en Linux SWAP-partition, og hvad gør det? Hvad er en Linux SWAP-partition, og hvad gør det? De fleste Linux-installationer anbefaler, at du inkluderer en SWAP-partition. Dette kan virke underligt for Windows-brugere - hvad er denne partition til? Læs mere på det (medmindre du har en alvorlig grund til at gøre det).\nDen konstante læser og skriver SWAP-partitioner tilføjer væsentlig slid på SSD'en. Hvis du virkelig gerne vil have en SWAP-partition, ville det være bedre at placere det på en sekundær, ikke-SSD-harddisk, hvis det overhovedet er muligt. Jeg ved, at det er fristende at sætte en SWAP-partition på en SSD - det ville være den bedst mulige SWAP-partition, du nogensinde vil have - men denne hastighed kommer til en stor omkostning.\nEn masse mennesker tyder på, at du stadig kan tilføje en SWAP-partition, men deaktiver dvale, da det forårsager ekstreme mængder af læsninger og skrivninger. Men da det er sjældent, at du bruger en SWAP-partition, som du sandsynligvis har mere end nok RAM, vil det bare tage plads og potentielt forårsage slitage. Det er også en nem måde at deaktivere dvaletilstand på, ikke med en SWAP-partition\nDisse tip bør gøre dig godt på vej til en langt mere optimeret SSD-oplevelse på Linux. Og din SSD vil takke ved at vare nogle få år længere, end det ville uden disse optimeringer. Hvis du føler dig heldig, kan du undersøge endnu mere SSD-relaterede optimeringer, der måske ikke er for svag i hjertet. Det er op til dig, men disse tips gør det meste godt for din SSD. De fleste andre tweaks er kun nitpicks, der giver en minimal forskel.\nHvilke SSD-optimeringer kan du anbefale? Hvad er din mening om, hvordan SWAP skal håndteres? Lad os vide i kommentarerne!\nBilledkreditter: Robert Via Flickr


Magic Trout Pulseye - Tremarella.net\nPulseye hjulet er kvalitetsmæssigt helt i top, derfor også en smule dyre end så mange andre hjul.\nHjulet er bygget med balanceret rotor, som producerer en silkeblød gang. Selve hjul huset er produceret i aluminium som sikre hjulet forbliver uden korrosion. Hjulets bremse er opbygget på store overflade multi-disc font-drag-system med carbon skiver. Dette resultere i en yderst pålidelig bremse. Foruden alt dette er hjulet også med: Anti-twist line ruller, S-kurve line fordeling samt Aluminium spole med hærdet forkant til at opnå længere kaste afstande.\nSpecifikationer for Magic Trout Pulseye\nm / mm 195 / 0,25\nline indlæg 65 cm\n>> Pulseye Pacemaker hjul.\nFisketur i Børges put and take


folsyre fødevarer - ernæring - 2022\nFødevarekilder, indtagsniveauer og ernæringsstatus\nFødevarekilder og rekrutteringsniveauer i Italien\nFolat findes i kød (især slagteaffald) og i grøntsager (især bønner, tomater, appelsiner), i en mere eller mindre bundet og tilgængelig form. Faktisk er der i folier folatinhibitorer eller andre ukendte faktorer, som reducerer deres absorption (med 20% i belgfrugter og 80% i appelsinjuice). Stater med marginal mangel på folsyre forekommer i Italien såvel som i andre lande. Hos ældre blev en folatmangel fundet hos 20% af mændene og 12% af kvinderne (Maiani et al., 1993).\nI en undersøgelse udført på globale diæt forbrugt på to forskellige italienske steder (Bagnara Calabra og Trino Vercellese), opstod der gennemsnitlige daglige indtagsværdier på henholdsvis 161 μg (fra 89 til 259) og 84 μg (fra 44 til 104) under de anbefalede værdier (Adorisio et al., 1992).\nHvad angår de anbefalede niveauer, adskiller den italienske ernæringsmæssige situation sig ikke fra den europæiske Derfor tilpasser vi os til de niveauer, der anbefales af EØF-eksperterne ( Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, 1993) på 200 μg / dag. Betydningen af folattilskud under graviditet bør understreges for at forebygge spina bifida og anencephaly hos nyfødte, da anbefalingen fordobles (400 μg / dag)\nFOLIC ACID: SOURCE DATA SINU-LARN\nkategori Alder vægt folat\n(år) (1) (kg) (2) (mikrogram)\nspædbørn 0, 5-1 7-10 50\nbørn 1-3 9-16 100\nhanner 11-14 35-53 180\nHunnerne 11-14 35-51 180\nforventningsfulde 400 (12) *\n1 De øvre grænser for aldersgruppen er forstået indtil afslutningen af den næste fødselsdag (for eksempel med "1 - 3 år" betyder fra 1 år lige afsluttet indtil afslutningen af 4. år). Den sidste aldersgruppe af kvinder er "50 og mere", fordi med overgangsalderen ændres behovet for to vigtige næringsstoffer: calcium og jern. Hos mennesker er den sidste aldersgruppe "60 og over".\n2 I spædbørn, børn og unge er vægtområderne referenceværdierne taget fra tabel 1 i kapitlet "Energi": den nederste grænse for intervallet svarer til kvindens vægt i den lavere aldersklasse, mens den øvre grænse svarer til vægten af hanner i højeste aldersgruppe. Den gennemsnitlige ønskelige vægt af mænd og kvinder i den italienske befolkning er blevet rapporteret hos voksne (se kapitlet "Energi").\nMineral og vitaminindhold i fødevarer >>\nBach blomster: de terapeutiske baser\nCopyright 2022 \_ Folinsyre i fødevarer


Fakta om omfanget af æresrelaterede konflikter - Regeringen.dk\nOmfanget af æresrelaterede konflikter\nProblematikken omkring æresrelaterede konflikter er præget af mørketal, da en del sager formentlig aldrig kommer til myndigheder og andre aktørers kendskab. En række opgørelser kan dog give et indblik i antallet af kendte tilfælde samt i udviklingen i antallet af sager over årene.\nOpgørelser af antallet af unge udsat for negativ social kontrol og æresrelaterede konflikter, der henvender sig til rådgivningstilbuddet Etnisk Ung, viser en stigning fra 101 i 2005 til 1207 i 2015. Også antallet af henvendelser til det sikre botilbud RED-Safehouse er steget, fra 64 henvendelser i 2006 til 242 i 2015.\nDerudover oplever kvindekrisecentrene, at gruppen af voldsramte etniske minoritetskvinder, herunder kvinder, som har været udsat for æresrelateret vold, fylder mere og mere på centrene. Årsstatistikken for kvinder og børn på krisecenter for 2014 viser bl.a., at kvinder med andet fødeland end Danmark udgør 45 pct. på krisecentrene i 2014, selv om de kun udgør 12 pct. af det samlede antal voksne kvinder i Danmark.\nTallene illustrerer, at der er en vedvarende aktuel udfordring, men er samtidig et udtryk for, at flere og flere unge i stigende grad er blevet opmærksomme på deres rettigheder og mulighederne for hjælp og støtte.\nØvrige data om problemets omfang\nRigspolitiet har siden 2006 registreret anmeldelser og sager vedrørende æresrelaterede konflikter og forbrydelser fra landets politikredse med henblik på kontinuerligt at have et overblik over området. Registreringen sker på baggrund af indberetninger fra politikredsene og vedrører ikke alene anmeldelser om mulige strafbare forhold, men også henvendelser til politiet om æresrelaterede konflikter mv. Opgørelserne viser et antal af sager pr. år på mellem 109 (2006) og op til 167 (2009). Der er i 2015 i alt registreret 140 anmeldelser/sager.\nNydanske unges oplevelse af social kontrol, frihed og grænser\nEn undersøgelse om social kontrol fra 2011 viser, at 25 pct. af unge mellem 15-20 år med etnisk minoritetsbaggrund frygter, at familien vælger en ægtefælle mod deres vilje, og 25 pct. oplever større eller mindre grad af begrænsning i forhold til at vælge uddannelse, venner og fritidsaktiviteter.\nMedborgerskabsundersøgelsen og Integrationsbarometret 2016\nIfølge de seneste målinger (2016) på Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets Integrationsbarometer føler næsten hver 5. af de 18-29-årige indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse, at de får begrænset deres frihed og selvbestemmelse af familien i relation til valg af kæreste og ægtefælle.1 Der har samtidig i et vist omfang været en positiv udvikling siden 2012, således at færre unge nydanskere oplever, at de ikke selv kan bestemme deres valg af kæreste eller ægtefælle. Undersøgelsen viser også, at de unge selv i betydeligt omfang tilslutter sig ligestilling mellem kønnene.\nI 2015 blev der udarbejdet en undersøgelse af nydanske LGBT-personers levevilkår, som viser, at flertallet af nydanskere har positive og tolerante holdninger til LGBT- personer, og 73 pct. mener, at samfundet bør acceptere homoseksualitet. Imidlertid har et betydeligt mindretal negative holdninger til LGBT, og 24 pct. støtter et forbud mod sex mellem to personer af samme køn, 43 pct. opfatter homoseksualitet som unaturligt, 39 pct. opfatter homoseksualitet som en religiøs synd, 22 pct. opfatter homoseksualitet som en sygdom og 29 pct. er modstandere af at tillade kønsskifteoperationer.\nEndvidere viser undersøgelsen, at nydanske LGBT-personer på en række områder har væsentligt dårligere levevilkår end andre LGBT-personer i Danmark, herunder har bl.a. 33 pct. overvejet selvmord inden for det seneste år (for øvrige LGBT-personer er tallet 19 pct.), og selvmordstanker er cirka fire gange så udbredt blandt nydanske LGBT-personer end blandt den heteroseksuelle majoritetsbefolkning.\nDe problemer, som nydanske LGBT-personer oplever, vedrører primært egen familie og det etniske minoritetsmiljø, og den vold, som rammer nydanske LGBT-personer, kan ofte karakteriseres som æresrelateret vold. 13 pct. har eksempelvis været udsat for fysisk vold fra familiens side, 18 pct. har været udsat for voldstrusler fra familiens side, og 15 pct. har oplevet pres for at blive gift mod deres vilje.\nAnalyserne viser desuden, at de voldramte og voldstruede nydanske LGBT-personer gennemsnitligt set kommer fra familier, hvor ære og religion tillægges større betydning end i de andre nydanske LGBT-personers familier.


KSV :: online - D2 : Sejr over topholdet i DSD\nD2 : Sejr over topholdet i DSD\nSom overskriften antyder så kom der en artig overraskelse i Danmarksserien for damer, da D2 slog HVK med 3-1 (25-22 25-23 18-25 25-23 med forbehold for fejl ;-). HVK har ellers været suverænt tophold i serien i år, med 17 kampe og 51 point. Sidste gang de to hold mødtes, var den første kamp i årets turnering, hvor USG tabte knebent 3-2. HVKs træner udtalte den gang at vi spillede glimrende. Den bemærkning ville han sikkert gerne sende samme vej som den stakkels stol i 4. sæt... næ næ næ næ næ det må vi ikke!\nSom det sikkert er flere læsere bekendt, har USG D2 på det seneste kæmpet en hård kamp for at skrabe point sammen til at undgå nedrykning. Minimumskravet var 3 point i de sidste kampe. At de tre vigtige point skulle komme allerede i dag, havde vi vist kun joket lidt med... Nu kan vi se frem til en spændende kamp mod frederiksberg på søndag. Hermed også en opfordring til alle USG'ere til at møde op i Kedelhallen søndag og heppe på holdet!\nMen lad os vende tilbage til dagens kamp, og kigge lidt på hvorfor pigerne netop i dag steppede op og pryglede HVK. Problemet i mange kampe hvor vi har mødt gode hold, har været for mange stimer med fejl og for lavt bundniveau. Disse perioder blev fuldstændig elimineret i dag. Kun en enkelt gang i 3.sæt havde vi en kort periode med for mange fejl. I resten af kampen stod vi rigtig godt på banen, og de point HVK fik, skal tilskrives deres gode spil. I modtagningen leverede Maria Skotte, Lisbeth S og Ea en rigtig solid indsats. Specielt Ea fik fundet det gode liberospil frem og frem for alt undgik hun perioder med mentalt koks. Vist er der små skønhedsfejl i placeringsspillet i forsvaret, men ikke mere end vi kan nå finpudse den kommende uge. Ea blev også fortjent kampens spiller.\nVores angreb har gennem hele sæsonen været ret potent og krydet med en god dosis Maria "Monica Seles" Skotte vandt vi rigtig mange bolde. I denne sammenhæng skal både Kelly og Lisbeth S også nævnes, da de også var medvirkende til mange vundne bolde.\nD3 havde også været så venlige at udlåne Tina som stand in for en småskadet Line. bestemt ikke et dårligt lån. Tina er en spiller som enhver træner gerne vil have på sit hold. Hun er utrolig fokuseret på at gøre de ting hun er rigtig god til, Serv og angreb. Så også her fik vi fuld valuta for pengene. På trods af at vores anden center Carina ikke fik stemmer til kampen spiller, spillede hun efter min mening sin bedste kamp i sæsonen. Koncentreret servepres og stabilitet ved nettet.\nResten af holdet bidrog med god stemning fra bænken, Katja og Karin skiftede på hæverpladsen midt i andet sæt, og var begge stærkt medvirkende til at angrebet fungerede optimalt. Ida fik en afgørende rolle i 4. sæt med nogle vigtige point. Så vi fik også spillet lidt af bænket varm. Desværre blev der ikke rigtigt plads til Lisbeth F (Til lykke med fødselsdagen) og Anne. Begge spillere skal kæmpe videre til træning i denne uge og fokusere på at de tidligere på sæsonen har bidraget væsentligt til vigtige sejre, og også fokusere på, at det vigtigste i denne periode er holdet. Derfor kan opbakning fra bænken være mindst lige så vigtig i denne del af sæsonen!\n2-3 Tukan og vel mødt i kedelhallen på søndag..\n(Skipper! jeg ser frem til en spændende kamp......)


Greater Copenhagen tiltrækker talent og virksomheder fra udlandet\nVi bruger cookies til statistik som en del af vores arbejde for at lave en god hjemmeside. Læs vores politik om cookies her.\n02 oktober 2017 - News\nErhvervslivet har brug for højt uddannede specialister og nye virksomheder for at styrke væksten og beskæftigelsen, og Greater Copenhagen har succes med at tiltrække både talent og virksomheder fra udlandet ved hjælp af digitale kampagner.\nMed en serie af rekrutterings-kampagner via sociale medier har Greater Copenhagen succes med at tiltrække både højtuddannede specialister og nu også den første virksomhed fra udlandet. Tidligere på året har digitale kampagner blandt andet rekrutteret udenlandske spiludviklere til gaming-industrien i Greater Copenhagen, og senest er det også lykkedes at få en udenlandsk virksomhed til at etablere sig i regionen.\n”Greater Copenhagen har meget at byde på for udenlandske talenter og virksomheder. Vi har moderne infrastruktur og stor international tilgængelighed og virksomheder, som er blandt de førende i verden på deres område,” siger Sophie Hæstorp Andersen (S), der er næstformand i Greater Copenhagen & Skåne Committee.\nDen første virksomhed, som rekrutterings-kampagnerne har trukket til Greater Copenhagen, er designfirmaet Unispace med kontorer i 18 lande, som nu også vil etablere sig i Norden. Dertil kommer, at seks udenlandske virksomheder i øjeblikket overvejer at etablere sig i Greater Copenhagen som et resultat af kampagnerne.\nKampagner gennemført i år har foreløbig tiltrukket flere end 20 udenlandske IT-specialister til svenske og danske virksomheder i Greater Copenhagen, og kampagnerne fortsætter inden for sektorerne life science, finansiel teknologi, logistik og fødevarer.\nDe digitale kampagner gennemføres for Greater Copenhagen af Copenhagen Capacity, delvist finansieret af virksomheder.\nSign up til nyhedsbrevet


Cirkulær økonomi - Læs om SIS by Lekolars arbejde med cirkulær økonomi\nSIS by Lekolars tilgang til cirkulær økonomi og bæredygtighed er, at vi i størst muligt omfang skal anvende bæredygtige materialer, og anvende leverandører og underleverandører, der lever op til SIS by Lekolars krav om brug af FSC træ, og råmaterialer baseret på genbrugsmaterialer.\nI alle processer tilstræber vi at reducere frembringelse af affald, og reducere anvendelse af kemi. Produkter fra SIS by Lekolar er kendt for at have en lang levetid, hvilket er en betydelig faktor for at bæredygtighed og cirkulær økonomi.\nUdtjente møbler kan let adskilles, så alle fraktioner af materialer kan genanvendes. I størst muligt omfang undgås det at anvende kemikalier i produktionen, og vi optimerer processer og udnyttelse af maskiner / anlæg, for at spare ressourcer og energi.\nSIS by Lekolar er certificeret iht. ISO 14001:2015, hvor der lægges vægt på et reducere energi- og ressourceforbruget, og derved reducere klimapåvirkningen. I konstruktionsfasen lægges der vægt på, at der bruges miljøvenlige materialer og miljøvenlige processer; pulvermaling af stålemner, og træemner lakeres med vandbaseret lak.\nSIS by Lekolar har i flere årtier arbejdet med at genanvende brugte kvalitetsmøbler på en bæredygtig måde.\nGensalg: De bedste møbler, som ofte er af høj kvalitet eller designerbrands, sælger vi videre som genbrugsmøbler. Med gensalg af genbrugsmøbler sparer vi miljøet for unødig merproduktion, og skaber glæder hos nye brugere.\nDonation: De møbler som er i god stand, men ikke møder vores krav til gensalg donerer vi gratis til økonomisk trængte foreninger og velgørende organisationer i danmark såvel som udlandet. SIS by Lekolar far i flere år doneret skolemøbler til projekter i Afrika.\n”Fordelen ved at være ISO-certificeret er, at det er et tydeligt signal til omverdenen om, at vi arbejder struktureret og har orden i vores forretningsprocesser. Med den nye certificering får vi en tydeligere anerkendelse af vores arbejde med at tænke bæredygtigt og nedbringe alle tænkelige miljøpåvirkninger i udvikling, produktion og salg af møbler til læringsmiljøet”


Prædiken til 20. søndag efter trinitatis 2010 v/ Mette Krogholm Pedersen, Hirtshals pastorat · Aalborg Stift\nAalborg Stift › Liv + Tro › Prædikener › Kirkeåret 2009-10 › 20. søndag efter trinitatis 2010\n20. søndag efter trinitatis 2010\nLad det være slået fast med det samme: Vingårdsejerens søn er et billede på Jesus, og vinbønderne er et billede på os, dig og mig. Gud skabte himlen og jorden fuld af herlighed og alt var såre godt. Vi mennesker skulle leve livet og glæde os over livet med Gud og med hinanden, og vi skulle fryde os over Guds skaberværk i al dets mangfoldighed og frugtbarhed. Men vi glemte hurtigt og har aldrig siden rigtig fattet, at det alt sammen; livet, fællesskabet, samhørigheden, skaberværket var noget vi fik til låns og ikke i eje. Vi forsøger at rage vingården til os som vor egen, og når først vi glemmer, at den magt vi har er en betroet magt, og vi begynder at se magten som et mål i sig selv, så fører det hurtigt til en uhæmmet selvudfoldelse, der ødelægger livet, samhørigheden og skaberværket.\nNår man glemmer, at den magt man har er en betroet magt, til at forvalte under ansvar overfor Gud, ja så tænker vi kun på vore egne rettigheder og glemmer pligterne, der fulgte med magten. Nemlig pligten til at elske vor næste som os selv.\nDen ene profet efter den anden sendte Gud til vingården for at minde os om vore pligter og vort ansvar. “Hvorfor overser I de ensomme, de svage, de syge, de udstødte, dem der lider nød?” “Hvorfor forholder I Jer med ligegyldighed?”\nLigegyldighed er vor tids vel nok mest udbredte synd, og vi må give Paulus ret, når han siger: “… det gode, som jeg vil, det gør jeg ikke, men det onde, som jeg ikke vil, det gør jeg”. (Romerbrevet. 7,19). Vi fristes til ligegyldighed, måske fordi vi ikke rigtig regner med vor Herres eksistens. Vi regner ikke rigtig længere med, at vi skal stå til ansvar overfor nogen. Det er jo ikke fordi, at vor Herre ikke kan rumme, at vi “gør krumspring og spræller i nettet”, når han kalder på os og lægger en opgave i vore hænder. Tværtimod, så fortæller han os, i den første af lignelserne vi hører i dag, at den ene af de to sønner, først siger “nej”, men ender med at være den der gør det, der er hans fars vilje. Det sker jo, at vi af uransagelige veje og omveje bliver bragt der hen, hvor vi skal være. Hellere “sprælle” ærligt i nettet, end sige et pænt “ja”, som er hult og tomt. Det er der mere selverkendelse i, og knap så megen virkelighedsflugt. Den der erkender, hvem han eller hun selv er, og hvad han eller hun selv mener og føler, har også mulighed for at blive bevæget. Bevæget af Guds kærlighed, så angeren kan indfinde sig. Man kan erkende sin skyld og gøre sig håb om at blive sat fri. Det er en misforståelse at tro, at Guds kærlighed kun er for de, der aldrig går vild. De findes for øvrigt heller ikke!\nEthvert menneske pådrager sig skyld, ellers lever vi ikke, og derfor må du og jeg også gøre op med os selv, og spørge os selv: “Vil du være skyldig og fri, eller vil du bare bilde dig ind, at du er skyldfri?” – Selv om der er et ordsprog, der lyder “Skyd ikke budbringeren, fordi du ikke bryder dig om budskabet”, så er det alligevel det der sker i lignelsen om vinbønderne i vingården, for de folk vingårdsejeren sender til dem bliver pryglet, dræbt og stenet. Vingårdsejeren fik ikke det høstudbytte, som Han med rette havde forventet, og sådan er det stadig, når man ser på hvilke frugter, eller mangel på samme, vore liv bærer.\nDa vingårdsejeren sender sin søn, og han endnu en gang forsøger, at få vore øjne op for de mennesker og det liv vi svigter, lyder svaret: “Korsfæst ham!” Men hvad vil der nu ske, når vingårdsejeren kommer? spørger Jesus. Når nu vingårdens ejer kommer, hvad vil han så gøre med de vinbønder? Hvad vil han så gøre ved de bønder, der har korsfæstet hans søn?\nTilhørerne svarede: “Et ondt endeligt vil han give de onde og overlade vingården til andre vinbønder, som vil give ham høsten, når tiden er inde.” Og ja, vi kan ikke sige andet, end at det også er, hvad vi har fortjent, men evangelieteksten slutter Gud ske tak og lov ikke her, men fortsætter med at Jesus henviser til skriften (Psalme 118) og siger: “Den sten, bygmestrene vragede, er blevet hovedhjørnesten. Det er Herrens eget værk, det er underfuldt for vore øjne?”\nDet er evangeliet, det glædelige budskab til os alle, at hovedhjørnestenen, vor Herre Jesus Kristus, han er en klippe der består, og som vi kan reddes op på, når vi er kuldsejlet på livets stormfyldte hav, når vi er ved at æde os selv og hinanden op i egoisme, eller når vi er faldet i den grøft at tro, at livet blot handler om en jagen efter størst mulig behagelighed og mindst mulig smerte.\nNår vi er blevet lede og kede af os selv og vore egne svigt og bedrag, og når vi er blevet trætte af at bortforklare og komme med dumme undskyldninger for, hvorfor vi gjorde, som vi gjorde, ja så står hovedhjørnestenen fast, for at vi kan reddes ved den, og der få grund under fødderne, fundament under tilværelsen, og blive sat fri til en ny begyndelse. Kristus vil føre os tilbage til livet. Ikke for at vi skal fortsætte som før, men for at vi kan leve et liv som benådede. Leve et liv uden virkelighedsflugt og uden falsk fromhed og tomme og hule “ja´er”. Alt for ofte stemmer vore ord og vore gerninger ikke overens. Kun i et eneste menneske har der ingen splittelse og splid været, nemlig hos Kristus selv. I ham var ord og gerning og liv ét. Han er den der sagde “ja”, gjorde “ja”, og levede dette “ja” ud i sit liv, sin død og sin opstandelse, derfor er Han hovedhjørnestenen, der ikke kan rokkes.\nJesus, som mennesker ikke ville bygge på, har Gud selv gjort til en hovedhjørnesten, da Han oprejste ham fra døden. Gud har gjort ham til den hovedhjørnesten, som er alt livs fundament og forudsætning.\nNår Jesus siger om sig selv, at den, der falder over denne sten, bliver kvæstet, så taler Jesus om, at der er fare for, at vi falder over ham, forarges over ham og ikke kan tro på ham. Vi kan forarges, “falde over” at Guds egen søn blev født som et fattigt menneske i en stald og døde den usleste død på et kors. Vi kan forarges over den sandhed, at Jesus er opstået fra de døde. Vi kan forarges over, at han siger uventede og nye ting, som vender op og ned på de værdier vi har. Det følte farisæerne, da Jesus tog imod skøgerne, de fattige og mislykkede, tolderne og synderne. Men hvis vi falder, hvis vi forarges over Kristus, så kvæstes vi. For vi eller vore medmennesker kvæstes altid, når vi ikke gør vor menneskepligt, den pligt at vi skal elske Gud af hele vort hjerte sjæl og sind og vor næste som os selv. – Når Jesus så også siger, at “den stenen falder på, bliver knust”. Hvad mener han da med det?\nJo i begyndelsen af Biblen fortælles der, at Gud sagde til slangen: “Jeg sætter fjendskab mellem dig og kvinden, mellem dit afkom og hendes: Hendes afkom skal knuse dit hoved, og du skal bide hendes afkom i hælen.” (1. Mosebog 3,15).\nDa Jesus opstod fra de døde påskemorgen, da knuste han slangens hoved. Jesus er den sten, som knuser slangen, djævelen, det onde, døden og mørket. Hovedhjørnestenen består på trods af vore svigt. Står fast, for at give dig og mig en ny begyndelse. Så lad os da nu og hver en dag, søge hen til hovedhjørnestenen, og tage imod den nye begyndelse med tak og glæde, og frimodigt begive os ud i livet med vor næste, for at forvandle vort “nej” eller vort dækningsløse “ja”, til et klippefast “ja” i ord, gerning og liv.\nMette Krogholm Pedersen, sognepræst i Hirtshals pastorat\n413 - 367 - 332 / 390 - 192,7 - 208\nPrædikener fra 20. søndag efter trinitatis.\nPrædikener af Mette Krogholm Pedersen.


Corsair sparkede gang i anden dagen for os her på CES 2019 med deres presseevent, hvor de løftede sløret for nogle af de nyheder de bringer med til bordet i år.\n9 jan. 2019 kl. 15:52\nDet var dog ikke alt hvad de har med af nyheder, og vi har stadig et besøg i deres reele stand til gode, hvor der er meget mere nyt.\nCorsair har i år 25 års jubilæum, så de har efterhånden en del år bag sig på markedet for PC hardware, og det blev naturligvis også lige nævnt i dag, da Corsairs grundlægger, Andy Paul åbnede ballet.\nDen første nyhed de havde med byggede videre på deres event sidste år på CES, hvor de åbnede op for deres serie af trådløst gaming tilbehør med deres K63 tastatur og deres Dark Core mus.\nI år byggede de videre på samme koncept, da de præsenterede en ny trådløs teknologi, der kommer til at danne grundlaget for deres trådløse enheder.\nDer er tale om deres Slipstream teknologi, som sikre bedre trådløs forbindenser, som både er hurtigere og med længere rækkevidde end tidligere.\nCorsair omtaler rækkevidde op til 20 meter og en 0,5 milisekunders responstid.\nDet eneste produkt med den nye teknologi som de havde med i dag, var deres Harpoon Wireless mus, som kommer ind med en vægt på under 100 gram og en batterilevetid på omkring 60 timer.\nMen vi ser naturligvis nærmere på den nye Slipstream teknologi, når vi får Harpoon og andre produkter med den nye teknologi imellem hænderne på redaktionen efter CES 2019 pakkes sammen.\nNæste punkt på dagsordenen var en opdatering af Corsair One systemerne, som kom på markedet sidste år. Der var i alt tre nye maskiner i den opdaterede familie med på fremvisningen. Fælles for dem alle sammen var at de var i samme kompakte formfaktor som sidste generation.\nDe var dog lavet med en målsætning om at få nye og stærkere komponenter ind i samme størrelse uden at det skulle koste på køling eller lydniveau.\nNederst i stakken af produkter, er den nye Corsair One i140, som kommer med en 9700K CPU, RTX 2080 grafikkort, 32 gigabytes RAM og 480 M.2 NVMe SSD kombineret med en 2 terabytes harddisk.\nAlt er mast ned i den kompakte Corsair One kasse, og kan med den optimeret køling, ifølge Corsair, holdes med temperaturer, der for CPUen topper omkring 65 grader og for grafikkortet op 59 grader.\nStorebror i160 er samme konfiguratioen bortset fra at CPUen er opgraderet til en 9900K og grafikkortet er opgraderet til et RTX 2080ti kort.\nTopmodellen rettet imod det professionelle marked. Corsairs Pro i180 som kommer med en Intel i9-9920X CPU på X299 platformen sammen med et RTX 2080 Ti kort, 32 gigabytes quad channel RAM og 960 gigabytes NVMe M.2 SSD lager.\nI det hele taget ret imponerende hardware at få presset ind i den så lille formfaktor.\nTil at runde Corsairs nyheder af, præsenterede de deres nyeste tiltag inden for RGB LED lys. Det er ikke nogen hemmelighed, at Corsair er vild med RGB, og det har også drevet deres seneste udvikling.\nKort fortalt er det et totalt redesign af RGB LED som vi kender det til brug i PC. Deres nye Capellic LED, reducerer størrelsen markant med en størrelse på kun 0.2 mm3 i forhold til de 2,8 mm3, som vi kender fra nuværende LED dioder.\nDet betyder at de kan lyse omkring 60% kraftigere mens de er omkring 60% mere energieffektive, og holder op i mod 40% længere end nuværende dioder.\nDet var imponerende at se hvor små de nye Capellix dioder egentligt er.\nCorsair havde et eksempel med, hvor de havde 100 af de nye dioder placeret på et område, der ikke var meget større end min tommelfingernegl. Sammenliget med en normal LED diode, som vi kender dem fra i dag, som var massive ved siden af de nye.\nDet første produkt fra Corsair med de har nye dioder, var en opdateret udgave af deres Dominator Platinum RAM, som ud over det nye lys, også kommer med et nyt ydre look.\nDe mere energieffektive RGB LED dioder betyder også, at mere af strømmen kan bruges på at give et effektivt RAM modul, så de nye Donimator Platimun vil kunne fås helt op til 4800 MHz og er ude i februar.\nDet var lidt af de ting som Corsair havde med til bordet i dag, men som sagt så har de mere i vente, når vi senere på ugen besøger deres stand her på CES.\nSå det er endnu en god grund til at følge med lige her på på Tweak.dk eller vores YouTube kanal, hvor hvor der hele ugen vil komme mere indhold her fra CES.\nSpring forbi kommentarfeltet herunder, og lad os høre jeres mening om de nyheder vi bringer hjem her fra Las Vegas.\nVi er altid nysgerrig på at høre jeres mening.\nhttps://tweak.dk/computer/CES 2019 - Tweak.dk besøger Corsair


Entreprenør Kjellerup: Få 3 gode tilbud fra entreprenører i Kjellerup\nEntreprenører i Kjellerup\nVi giver dig overblik over entreprenører, som kan udføre entreprenør-arbejde i Kjellerup. Denne oversigt gør det hurtigt og nemt for dig at finde en entreprenør, hvis du har brug for professionel hjælp til fx et byggeprojekt i Kjellerup. Du kan også prøve at indhente 3 tilbud fra 3Byggetilbud, som vi reklamerer for.\nTelefon: 86 88 14 70\nTelefon: 40 72 01 66\nTelefon: 21 66 15 75\nTelefon: 42 42 18 22\nEn entreprenør i Kjellerup kan hjælpe med dit byggeprojekt\nNår du ansætter en dygtig entreprenør, kan du have ro i sindet, mens byggeprojektet står på. Pris spiller ofte også en rolle, når man starter et byggeri, så derfor kan det være en god idé at indhente tilbud fra flere forskellige entreprenørfirmaer i Kjellerup. Det kan du gøre nemt og hurtigt på nettet.